Mod en bæredygtig økonomi - et angreb på den neoliberale økonomiske globalisering - PDF\nMod en bæredygtig økonomi - et angreb på den neoliberale økonomiske globalisering\nDownload "Mod en bæredygtig økonomi - et angreb på den neoliberale økonomiske globalisering"\n1 Mod en bæredygtig økonomi - et angreb på den neoliberale økonomiske globalisering Introduktion 3 Overvind tabuerne anerkend fejlene ved den neoliberale økonomi 4 Hvorfor neoliberal økonomi er et problem Hvorfor neoliberal økonomi forældet Neoliberal økonomi har også negative indvirkninger. men det er alligevel tabu at stille spørgsmålstegn ved den Vi har brug for en ny økonomisk fremgangsmåde Ændre kurs introducer nye økonomiske mål 6 Bæredygtige samfund kræver sunde økonomier Økonomisk mangfoldighed Økonomisk subsidiaritet Nye mål for bæredygtige økonomier Principper frem for profit Forsigtighedsprincippet Vær smart beregn økonomisk velfærd rigtigt 9 Beregning af økonomisk velfærd i det 21 ende århundrede Sæt den rigtige pris på arbejde Inklusiv den sande pris på transport Fremtidsplan skær ned på ressourceforbruget og konflikter 10 Ressourcer er begrænsede men underforbrug er også et problem Mindre ressourceforbrug, færre konflikter Mindre ressourceforbrug, øget beskæftigelse Retten til at begrænse ressourceforbruget Reducer, genanvend og genbrug Tilstrækkelighedspolitikker og forbrugsstyring Del ressourcerne udryd ulighed og fattigdom 12 Adgang til ressourcer og et sundt miljø er en menneskeret Omvendt omfordeling Økologisk gæld og gældsfritagelse 1\n2 Ændre prioriteringer invester i den virkelige økonomi 13 Støt økonomisk stabilitet Kontroller investeringsstrømmen Sondring til fordel for den virkelige økonomi Afbalancer handel genskab lokale økonomier 14 Afbalancer handel Styrkelse af lokale økonomier og samfund Favorisering af nationale love om lokal miljø og sundhed Slut med eksportstyret udvikling Reguler virksomhederne, reducer virksomhedernes indflydelse 15 Eroderingen af demokratiet Gennemgå virksomheders rolle Virksomhedernes ansvar Regulering af virksomheders arbejde Producentansvar International konkurrence og internationale konkurrencebestemmelser Forureneren skal betale Åbenhed sikre gennemsigtighed og demokrati 17 Demokratiser den økonomiske beslutningstagning Regeringer og ansvarlighed En nation en stemme betyder lige deltagelse Opdater infrastrukturen renover regler og institutioner 17 Skrabere regler Ny tilgangsvinkel, ny opbygning Overlad handel og økonomi til FN Bæredygtige økonomier og WTO Bæredygtige økonomier betyder også ændring af IMF og Verdensbanken Multilaterale aftaler om miljø har forrang for handel Regeringer skal anspores til at samarbejde Løsning af stridspunkter Dette holdningspapir er et resultat af en to år lang dialog mellem Friends of the Earth s medlemmer, der lever under meget forskellige økonomiske og politiske forhold i Nord, Syd, Øst og Vest. Teksten er oversat, og forkortet i mindre grad, af Jacob Sørensen fra NOAH s Bæredygtighedsgruppe. Læs originalteksten på 2\n3 Resumé Neoliberal økonomisk teori verdens dominerende økonomiske model bygger på en række falske forudsætninger, og er ubæredygtig. Værre er det, at den fremmer en vindertaber udvikling og ikke en vinder-vinder udvikling, som fortalerne ofte hævder. Mange millioner mennesker lider under de uheldige konsekvenser. Vi bor i en verden, hvor uligheden er stigende, og mange millioner har ikke mulighed for at få dækket selv deres allermest basale behov. Skove bliver fældet, Jorden bliver rippet for mineraler, og fossile brændstoffer bliver udvundet i totalt ubæredygtige mængder for at forsyne verdensøkonomien med råstoffer. Demokratiet eroderes, i takt med at magten koncentreres på færre og færre hænder. Biologisk og kulturel mangfoldighed skrumper med en alarmerende hast, og hårdt tilkæmpede sociale og miljømæssige standarder er truet. Men en anden demokratisk, retfærdig og bæredygtig fremtid er mulig. Dette holdningspapir præsenterer principperne og retningslinierne for udviklingen af en retfærdig og bæredygtig økonomi. Introduktion Den neoliberale økonomiske globalisering fremmer en udvikling, der bevæger sig væk fra bæredygtige samfund, der opfylder menneskers behov. Den neoliberale økonomiske politik skader mennesker på mange forskellige måder. Vi lever i en verden, hvor uligheden stiger, og mange millioner kan ikke få opfyldet selv deres mest basale behov. Skove bliver fældet, miner bliver opbrugt og forladt, og fossile brændstoffer bliver udvundet i fuldstændigt ubæredygtige mængder for at forsyne den globale økonomi med fysiske ressourcer. Demokratiet eroderes, i takt med at magten koncentreres på færre og færre hænder. Biologisk og kulturel diversitet skrumper med en alarmerende hast og hårdt tilkæmpede sociale og miljømæssige standarder er truet. Hvis vi fortsætter i den retning, ser det ikke godt ud for de fremtidige generationer. Den virkelige udfordring for menneskeheden er, at forsyne de i 2050 forventede 10 milliarder mennesker med en rimelig livskvalitet og på samme tid reducere den miljømæssige belastning til et bæredygtigt niveau. Den neoliberal økonomi gør udfordringen endnu større. Alligevel er den herskende officielle holdning, at der ikke er andre alternativer. En anden demokratisk, retfærdig og bæredygtig fremtid er mulig. Dette papir redegøre for retningslinierne for udviklingen af en fair og bæredygtig økonomi. Det foreslår nye økonomiske målsætninger, f.eks.: Et lige og bæredygtigt forbrug af begrænsede ressourcer og anerkendelsen af vigtigheden af økonomisk diversitet En nyudviklet gennemsigtig og folkelig økonomisk beslutningstagningsproces med udgangspunkt i økonomiske subsidiaritet Stærkere lokale og regionale økonomier, som øger den lokale kontrol over ressourcerne 3\n4 Investeringer i den sande produktive økonomi Effektiv kontrol af internationale virksomheder, herunder bedre mulighed for international ansvarlighed i og forvaltning af virksomhederne Bedre multilateral regulering af ikke-økonomiske anliggender, bl.a. lighed og bæredygtighed. Overvind tabuerne anerkend fejlene ved den neoliberale økonomi Hvorfor neoliberal økonomi er et problem Vi lever i en hurtigt foranderlig verden. Globaliseringsfænomenet specielt fremkomsten af hurtig kommunikation og udbredelsen af ny teknologi forandrer måden mennesker lever deres liv og omgås andre. Globalisering har både økonomiske, politiske, sociale, kulturelle og teknologiske aspekter. Denne tekst forholder sig kun til et af disse aspekter, neoliberal økonomisk globalisering, som har betydelige negativ indvirkning på mennesker og miljø over hele verden. Den neoliberale økonomiske globalisering ansporer til jagt på profit uagtet sociale og miljømæssige omkostninger. Den er knyttet til: Øget ulighed, både i og mellem lande Koncentration af ressourcer og magt på færre og færre hænder (hvilket resultere i erodering af demokratiet) Økonomisk, social, politisk og kulturel udelukkelse og økonomisk ustabilitet Eksponentiel stigning i udvinding af råstoffer og tab af biologisk og kulturel mangfoldighed Opretholdelse og udvikling af lokalt tilpassede og bæredygtige handelssystemer forhindres Svagere internationale aftaler på andre områder (f.eks. i forbindelse med miljø og udvikling). Derudover har Nords forbrug af ressourcer fra Syd til bundpriser, betydet en økologisk gæld til Syd. Alligevel tvinges de fattige lande i Syd til at deltage i det neoliberale spil dvs. eksportere mere og mere for at afbetale den gæld som tæller: den finansielle gæld. Dette betyder ironisk nok overforsyning af verdensmarkedet, svigtende varepriser og faldene indtjening på Syds eksport. Hvilket igen gør det endnu sværere for Syd at betale af på den finansielle gæld. Således er det overordnede emne der må sættes fokus på, det faktum, at den politik, der bliver støttet af fortalerne for neoliberal økonomi, undergraver udviklingen af en politik, der kan støtte udviklingen af bæredygtige samfund. Retfærdige og bæredygtige samfund kræver, næsten per definition, lighed, demokrati, mangfoldighed og bæredygtig produktion og forbrug. Det kræver stærkere lokale samfund og økonomier og mere samarbejdsvillighed på det internationale plan. Den virkelige udfordring for menneskeheden vil være at tilvejebringe en rimelig livskvalitet for de i 2050 forventede 10 milliarder verdensborgere, og samtidigt reducere miljøbelastningen til et niveau, der ligger inden for systemgrænserne. Den neoliberale økonomi gør udfordringen endnu større. Alligevel er den herskende officielle holdning, at der ikke findes alternativer. Noget må ændres. Da bæredygtige samfund er den eneste mulighed vi har på langt sigt, bliver dette noget nødt til at være neoliberalisme. Tiden er inde til at udvikle alternative tilgangsvinkler, for at skitsere rammerne for bæredygtige økonomier. 4\n5 Hvorfor neoliberal økonomi forældet Neoliberal økonomi har mange betydelige systemfejl. Måske den vigtigste er vinder-vinderopfattelsen i teorien om komparative fordele. Teorien om komparative fordele fastslår, at alle lande opnår fordele når investeringer foretages i de sektorer, hvor de enkelte lande producerer mest effektivt og derefter handler med hinanden. Det er imidlertid en teori, der blev udviklet i en tid, hvor kapital var stærkt forankret i nationale økonomier. I dag har vi en situation, hvor vi med informationsteknologien og åbne grænser, praktisk talt på et øjeblik kan flytte kapital rundt over hele Jorden. På denne måde bliver det i stadig større udstrækning vanskeligere for de lande, der ikke sidder med vinderkortene (f.eks. en stabil økonomi, lave omkostninger og en god infrastruktur) at bevare og tiltrække mobil international investeringskapital. Med andre ord er den absolutte fordel selvforstærkende, og systemet er ikke en fordel for alle. Desuden går profit i stigende grad til firmaer og deres ejere i stedet for til lande og deres borgere. For det første kan potentielle investorer (både nationale og internationale) spille regeringer ud mod hinanden, for at opnå skattelettelser, og kræve lavere virksomhedsskatter og standarder. Transnationale selskaber kan også, i vid udstrækning, minimere deres skatteomkostninger ved at flytte profit til lavskat-lande. For det andet afskæres regeringer i stadigt større grad fra at få fordel af indre investeringer, når investeringskravene placeres på internationale investorer. Det er efterhånden klart, at når det regner på præsten, drypper det ikke automatisk på degnen. Det værste er, at neoliberal økonomi også er ubæredygtig. Dem som først foreslog frihandel som en løsning på verdens økonomiske problemer, var sikkert ikke klar over, at Jordens endelige ressourcebeholdning skulle gå hen og blive en begrænsende faktor i det 21 ende århundrede. Det har betydet, at vores nuværende økonomiske model er baseret på stadigt stigende og ubæredygtige ressourceforbrugsrater. Der er ingen usynlig hånd, der guider markedet mod bæredygtighed. En bæredygtig økonomi skal guides, og der må holdes hus med ressourceforbruget. På grund af alt dette er neoliberal økonomisk globalisering et vinder-taber-projekt for mange millioner, og ikke et vinder-vinder-projekt. Alligevel bliver disse teoretiske fejl ignoreret. Det må være fordi, de lande, der er heldige nok til at have absolutte fordele, ofte er dem, der har udviklet deres økonomier og samfund ved at udnytte verdens befolkning og ressourcer dem, der har opbygget en økologisk gæld til resten af verden. Disse lande er ironisk nok også ofte dem, der er de kraftigste fortalere for den neoliberale myte. Neoliberal økonomi har også negative indvirkninger. Neoliberal økonomisk globalisering har fejl såvel i praksis som i teorien. Gennemførelsen af den neoliberal politik har haft virkelige og mangeartede indvirkninger på miljøet samt på tilværelsen for millioner af almindelige mennesker i alle regioner af Jorden fra landmænd, der er ude af stand til at konkurrere med afgrøder importeret fra mere effektive lande, og hele samfund i Syd, der er blevet tvangsfjernet fra deres hjem, for at bane vejen for minedrift-til-eksport-operationer, til mennesker i Nord, der i stigende grad oplever usikkerhed i ansættelse og erodering af hårdt tilkæmpede miljøog sundhedsstandarder. For at standse den nuværende proces - som skaber splittelse ved, at få har betydelige fordele, mens mange taber er det nødvendigt at anerkende, at den nuværende neoliberale økonomiske globaliseringsproces har betydet alt for stort ressourceforbrug, forøget uligheden og forringet levestandarden for mange mennesker. En alternativ fremgangsmåde er nødvendig. 5\n6 men det er alligevel tabu at stille spørgsmålstegn ved den På trods af dette opbud af teoretiske og praktiske ulemper er det total tabu at kritisere neoliberal økonomi i de fleste embedsmands- og forskerkredse. Faktisk risikerer dem som tør at antyde bekymring, både at miste job og troværdighed (demonstreret f.eks. ved personaleomlægninger i Verdensbanken i 2000). Kritik truer de neoliberale vindere de personer, virksomheder og lande vis magt og rigdom giver dem mulighed for at drage betydelig fordel af international handel og investering. Intet kan blive ændret før dette tabu overvindes. Vi har brug for en ny økonomisk fremgangsmåde En økonomi for det 21 ende århundrede må være fleksibel, fair og bæredygtig og det er nødvendigt, at den handler om andet end penge, profit og vækst. En bæredygtige økonomi skal åbne for udviklingen af forskelligartede økonomier, og ikke mindst skal den åbnes, så den også tager højde for miljø og bæredygtighed. Desuden skal en økonomi være tilpasset demokratiet: folk skal have kendskab, forstå og have mulighed for at påvirke udviklingen af bæredygtige økonomier. Konkret betyder det at regeringer må aftale nye mål for nogle sammenhængende og internationalt anerkendte rammer for sociale, økonomiske og miljømæssige principper i en bæredygtig økonomi (se nedenfor). Der er behov for, at den upassende alt-i-en-neoliberale mentalitet bliver erstattet med en forståelse for fordelene ved en mangfoldig økonomi (se nedenfor). For at sætte de lokalt forankrede kræfter i stand til at tage beslutninger med folkelig deltagelse, må der indføres en form for økonomisk subsidiaritet (se igen nedenfor). Vi siger ikke, at international handel og investering ikke spiller en rolle i en bæredygtig økonomi. International handel og investeringer er en del af et bæredygtigt samfund, men aktiviteterne vil være afhængige af deres indvirkning på forbrugsniveauet og mønsteret, udgiftsinternaliseringen og profitfordelingen. (For øvrigt er det vigtigt at skelne mellem frihandelsideologi og frihed til at handle: det er langt fra blot at være to side af samme sag). Ændre kurs introducer nye økonomiske mål Bæredygtige samfund kræver sunde økonomier Det er oplagt, at et sundt niveau af økonomisk aktivitet er essentiel for ethvert bæredygtigt samfund, men beskaffenheden af de økonomiske aktiviteter er lige så vigtig. Afgørende er det, at det optimale niveau for økonomisk aktivitet møder menneskers virkelige behov og reducerer ressourceforbruget til et bæredygtigt niveau. Tilgængeligheden af ressourcer og udbyttet fra udnyttelsen af disse ressourcer skal fordeles ligeligt i og mellem lande og regioner. Her er det vigtigt at nævne, at økonomisk vækst ikke altid er nødvendig for at opnå disse mål, faktisk undergraveres de ofte af den ukritiske stræben efter vækst. Så længe økonomisk vækst leverer det ønskede resultat, kan den økonomiske vækst være ønskelig i både Nord og Syd. Forbedring af kvaliteten af de økonomiske aktiviteter frem for at øge kvantiteten må være nøglefaktoren i den politiske proces (specielt i Nord, hvor forbruget af ressourcer allerede er alt for højt). 6\n7 Økonomisk mangfoldighed Den fremherskende neoliberale økonomiske model reducerer selvforsyning, og fremmer en høj grad af afhængighed af den globale økonomi. Der er lille eller ingen plads til økonomisk mangfoldighed. Alt-i-en-modellen bliver fremmet af politikkerne, og underbygget af indflydelsesrige økonomiske institutioner. Den ufleksible måde at gribe økonomien an på har især vist sig at være vanskelig for mange fattige lande, der ønsker at opbygge en begyndende industri, støtte den lokale beskæftigelse, beskytte kulturel mangfoldighed, og/eller sætte sig imod ressourceeksport. Den ansporer også til en alt for høj grad af afhængighed af den globale økonomi et vidnesbyrd var den asiatiske finansielle krise i 1997, som hurtigt blev spredt fra land til land. Alt-i-en-modellen ser bort fra værdien af økonomisk diversitet. Mangfoldighed er uløseligt forbundet med bæredygtighed, og dette gælder for økonomi såvel som for ethvert andet område. En mangfoldig økonomi indbefatter varierende økonomiske aktører, forskellige økonomiske strategier, forskelligartede økonomier (hvilket indebærer en bred vifte af sektorer og aktiviteter, frem for en økonomi, der er afhængig af en eller to produkter) og mangfoldighed indenfor sektorerne (altså ingen monopoler). Lande og samfund burde have lov til at vælge de økonomiske mekanismer og strategier, de mener, passer bedst til deres økonomiske, sociale, kulturelle og miljømæssige behov. Denne beslutning skal tages med udgangspunkt i at optimere økonomisk aktivitet og samtidig fastholde en grad af selvforsyning for at anspore til udviklingen af stærke og mangfoldige økonomier, der er i stand til at modstå og indrette sig efter udefrakommende chok. Med andre ord burde nationer have ret til at styre deres økonomier indenfor internationalt aftalte rammer (med hensyn til f.eks. lighed, menneskerettigheder og grænserne for forbruget af råstoffer) og på basis af demokratiske og folkelige beslutningstagningsprincipper (som effektivt udrydder gammeldags statsstyrede økonomier). Økonomisk subsidiaritet Økonomien påvirker alle endog internationale aftaler har mange betydelige og udbredte sideeffekter. Forhandlingerne i Verdenshandelsorganisationen (WTO) kan eksempelvis have betydning for produktions- og forbrugsmønstre, husholdningers økonomiske stabilitet, vekselkurser, regional og lokal handel, små og mellemstore virksomheders levedygtighed, beskæftigelsen og statsudgifter til sundhed, uddannelse og miljø alle sammen faktorer, der er god grund til at tro, har direkte eller indirekte betydning for den lille mand. Der er behov for mere åbenhed i den økonomiske verden: Borgerne bør være mere direkte involveret i beslutningsprocessen. Et skridt på vejen kunne være at udvikle en nedadgående beslutningsproces, ved at anvende principperne bag økonomisk subsidiaritet (dvs. beslutningstagning på et passende lavt niveau). Beslutningstagning på flere niveauer er også fordelagtig, fordi det skaber balance mellem beslutningstagningsorganer og reducerer risikoen for magtmisbrug på alle niveauer. Hvad betyder økonomisk subsidiaritet i praksis? Et grundlæggende formål er at sætte mennesker i stand til at beslutte, hvad deres behov er, og i hvilken grad de har brug for at handle internationalt, regionalt eller bare uden for deres egen økonomi for at opfylde disse behov. Det skal med andre ord være muligt at vælge, i hvor høj grad man ønsker, at de lokale økonomier skal være selvforsynende, og i hvor høj grad beskæftigelse og velfærd skal udspringe fra den lokale økonomi. En sådan form for beslutningstagning vil selvfølgelig kræve en national og international demokratisk proces med 7\n8 stor vægt på folkelig deltagelse (se nedenfor). Et andet vigtigt formål vil være at genoprette de demokratisk valgte regeringers beslutningstagningen om økonomiske nøglespørgsmål (lige fra privatisering til udgiftsprioritering til f.eks. sundhed, uddannelse og miljø). Det er absolut nødvendigt, af vi på samme tid strammer op på den internationale beslutningstagning i forbindelse med en lang række områder, der er vitale for bæredygtige økonomier, men som samtidigt ikke kan løses af lande, der arbejder i isolation. Nogle af disse områder kunne f.eks. være fattigdomsudryddelse, lighed og byrdefordeling, globalt ressourceforbrugsniveau, bæredygtig produktion og forbrug samt grænseoverskridende forurening. Nye mål for bæredygtige økonomier Økonomisk mangfoldighed og økonomisk subsidiaritet benægter ikke nødvendigheden af fælles økonomiske, sociale og miljømæssige mål og regler. Mange af disse er man faktisk allerede blevet enige om i FN, men ofte er de ikke blevet anvendt i økonomien (og i nogle tilfælde overhovedet ikke gennemført). Det er efterhånden klart, at et højt niveau af økonomisk vækst ikke automatisk skaber fordele for mennesker og miljø. Faktisk er det modsatte alt for ofte tilfældet. Kombineret med øget produktion og forbrug leder deregulering ofte til lavere sociale og miljømæssige standarder, samtidigt med øget ressourceforbrug og forurening. Desuden er velstanden som hovedregel ulige fordelt. Kun at hæve bruttonationalproduktet (BNP) er ikke længere tilstrækkeligt. Tilfredsstillelse af borgernes behov, gennem et lige og bæredygtigt forbrug af Jordens ressourcer, burde være målet for et troværdigt og produktivt økonomisk system. Hovedformålene må være fattigdomsudryddelse, social og miljømæssig bæredygtighed, lighed mellem generationerne og menneskelig værdighed. Vi må administrere produktions- og forbrugsniveauerne. Der må gives særlig opmærksomhed til fattige lande, der tillader en forbrugsstigning for fattige mennesker, og mennesker bør være en integreret del. Principper frem for profit At opnå disse mål i det 21 ende århundredes samfund vil kræve en raffineret national og international økonomisk politik, som sætter fokus på et optimalt niveau af økonomisk aktivitet, baseret på internationalt anerkendte nøgleprincipper på det sociale og miljømæssige område. Bl.a. følgende punkter: Ansvarlige og åbne demokratiske regeringer, virksomheder og andre institutioner der vedkender sig folks ret til information, ret til folkelig deltagelse og retfærdighed Forureneren-betaler-princippet vedrørende sociale og miljømæssig påvirkninger skal underbygges med juridisk ansvar og erstatningspligt Ligeværdigt samarbejde, selvbestemmelsesret og særlig vejledning ifm. internationale relationer og overstatslige forhandlinger til fattige lande Respekt for mangfoldighed i biologiske, kulturelle og økonomiske systemer samt respekt for både ikke-menneskelige arter og mennesker Respekt for menneskerettigheder specielt retten til at nyde et sundt liv i et rigt miljø, retten til fred og sikkerhed og retten til ens status og behandling for alle uanset køn, etnisk gruppe, religion eller samfundsklasse. Sådanne rettigheder gælder specielt for oprindelige folk. Respekt for høje miljø-, sundheds- og arbejdsmiljøstandarder 8\n9 Lighed mellem og inden for generationerne, inklusiv ny fordeling af ressourcekontrol som landrettigheder og tilbagebetaling af økologisk gæld Økonomisk og politisk subsidiaritet overlade magt og myndighed til det laveste passende niveau Forsigtighedsprincippet, anvendt bredt på politikker og teknologier på alle niveauer Forsigtighedsprincippet Forsigtighedsprincippet fortjener speciel opmærksomhed, selvom det i høj grad er udskældt af mange af den nuværende økonomis støtter. En iværksættelse af dette princip er nemlig en nøglefaktor ifm. bæredygtighed. I en verden, hvor ressourcer er begrænsede og produktionen er kompleks, giver det mening at have en forsigtig indstilling til handel. Forsigtighedsprincippet skal beskytte fremtidige generationer imod ukendte eller usikre indvirkninger på miljø og sundhed. Forsigtighedsprincippet skal også hjælpe borgerne med at tage beslutninger (i fællesskab eller i demokratisk valgte organer) om, i hvor høj grad de selv vil eksponeres for miljø- og sundhedsrisiko med udgangspunkt i uafhængige og præcise informationer og etniske og kulturelle præferencer. Almindelige risikoanalyser kan ikke erstatte forsigtighedsprincippet. Selv hvis der er tilstrækkeligt med datamateriale til at lave en ordentlig risikoanalyse, vil det være (ofte særdeles) nødvendigt med politiske beslutninger. At involvere borgere i beslutningstagningen vil derfor kræve en virkelig demokratisk beslutningstagningsproces. Vær smart beregn økonomisk velfærd rigtigt Beregning af økonomisk velfærd i det 21 ende århundrede Vi kan ikke begynde at udvikle et mere effektivt, retfærdigt og bæredygtigt økonomisk system, før vi får forbedret den måde, vi beregner økonomisk velfærd. For øjeblikket måler BNP ikke livskvalitet, sociale fremskridt, fattigdomsudryddelse, menneskelig udvikling eller miljøtilstanden. Desuden er vigtige sociale funktioner, f.eks. børnepasning, ungdomskontakt, ældrepleje og husholdningsarbejde generelt udelukket disse funktioner bliver ikke tilskrevet en økonomisk værdi medmindre der betales for det. Imidlertid tæller finansielle transaktioner i forbindelse med kriminalitet, dårligt helbred og miljøødelæggelser (f.eks. behandling af voldsofre eller oprensning efter olieudslip) positivt, selvom det betyder livskvalitetsforringelse. For at udvikle sande bæredygtige samfund, som vi nyder at bo i, er vi nødt til at tage meget mere raffinerede metoder i brug for at måle vore økonomiske velfærd. Hvis vi skal bestemme hvor og hvordan økonomier skal forbedres, er vi nødt til at være i stand til at måle vores økonomiske velfærd rigtigt. Vi trænger derfor til en ny måde at måle økonomisk velfærd. Sæt den rigtige pris på arbejde En fair pris på arbejde er essentiel i forbindelse med en bæredygtig økonomi. Den formelle beregning af økonomisk vækst sætter for øjeblikket kun værdi på betalt arbejde, og selv denne værdi bliver bestemt af markedet. Det betyder, at en bankdirektør ofte bliver anset for at bidrage mere end en læge eller lære. Og ubetalt arbejde til børneopdragelse og omsorg, og fattige landbrug i 9\n10 ulande i høj grad udført af kvinder bliver fuldstændigt ignoreret. Dette gælder også for frivilligt arbejde i skoler og velgørende foreninger. Sådanne bidrag er essentielle for et velfungerende samfund og bidrager mindst lige så meget, hvis ikke mere, til livskvaliteten som den formelle økonomi. Børn bliver opdraget, og mange grundlæggende behov bliver dækket inden for den uformelle økonomi. Ikke nok med at det nuværende økonomiske beregningssystem vægter disse bidrag unfair, det fordrejer også økonomien ved at tildele ressourcer til penge-afgrøder, eksportorienteret produktion og råstofudvinding i stedet for til uddannelse, sundhed og omsorg. Inklusiv den sande pris på transport Transport (skibs-, fly- og vejtransportomkostninger) får både direkte og indirekte tilskud mest bemærkelsesværdigt er det, at brændstofprisen ikke svarer til de miljømæssige og sociale omkostninger. Det betyder at høj-forurenende og naturødelæggende former for produktion og handel bliver fordelagtiggjort på bekostning af lokal produktion og handel. Hvis forbrugerpriserne tog højde for de miljømæssige og sociale omkostninger ved transport, ville handelsmønstrene skifte til fordel for det lokale. De lokale økonomier ville blive styrket, og miljøet ville blive bedre beskyttet både globalt og lokalt. Fremtidsplan skær ned på ressourceforbruget og konflikter Ressourcer er begrænsede Mange naturressourcer, både fornyelige og ikke-fornyelige, bliver allerede brugt i for store mængder. Et par eksempler: Omkring millioner hektar landbrugsjord er inden for de sidste 45 år blevet ødelagt i en sådan grad, at gennemsnitslandmanden ikke har råd til at genoprette den 13 ud af verdens 15 vigtigste havfiskeripladser er overfiskede og truet 56 millioner hektar af verdens skove blev ryddet mellem 1990 og 1995 Alt for stort forbrug af fossile brændsler betyder destabilisering af Jordens klima Udbredelsen af farlige kemikalier og metaller har stor indvirkning på sundheden. Hvis alle begynder at forbruge lige så store mængder ressourcer, som mange i Nord allerede gør i dag, vil vi i 2050 mindst have brug for 8 Jorde for at forsyne os med de ressourcer, vi skal bruge. Konfronteret med oplysninger som disse bliver det klart, at ressourceforbruget skal reduceres betydeligt; og at den ubæredygtige økonomiske vækst som foreskrevet af den nuværende økonomi - er i konflikt med dette mål. Det globale ressourceforbrug skal ligge inden for bæredygtige niveauer, til det bedste for den langtidsmæssige sundhedstilstand og til fordel for alle. Det vil kræve betydelige ændringer i produktions- og forbrugsmønstrene (hvilket igen vil kræve effektive og fremsynede internationale aftaler). men underforbrug er også et problem Imidlertid er vi nødt til at skelne mellem overforbrug, hovedsageligt i Nord, og underforbrug, hovedsageligt i Syd. WTO s regler og Bretton Woods institutionerne (Verdensbanken og den Internationale Monetære Fond (IMF)) arbejder sammen om at fremme en ukontrolleret udvinding af råstoffer til eksport, og udtrække vigtige biologiske naturressourcer, som kan levere krudt til 10\n11 overforbrugsproblemer i Nord og miljøødelæggelser i både Syd og Nord. Regeringer må i fællesskab tage fat på de fundamentale spørgsmål om fordelingen af og adgangen til disse ressourcer. Mindre ressourceforbrug, færre konflikter I virkeligheden er den markedsåbning, som sker for øjeblikket, ikke meget andet end den traditionelle kamp om ressourcer. I stedet for endnu engang at udtænke et nyt system af regler til at fastsætte, hvordan lande skal konkurrere om begrænsede ressourcer, burde vi fokusere på at reducere ressourceforbruget og tillade borgere at få adgang til dem på en mere lige måde. Det er mere sandsynligt, at en reduktion af især ilandenes ressourceforbrug så det kommer til at ligge inden for de overordnede rammer for bæredygtige økonomier, vil bringe fred og sikkerhed end neoliberal økonomisk globalisering. Mindre ressourceforbrug, øget beskæftigelse Intet kan være mere forkert, end at hurtig råstofudvinding og andre miljøødelæggende aktiviteter er nødvendig for at beskytte beskæftigelsen, som mange virksomheder hævder. Det er imidlertid sandt, at sådanne aktiviteter kan skabe store profitter. Hvis derimod energi- og materialeforbrug erstattes med arbejdskraft, og investeringer i råstofudvinding erstattes med ressourcebesparende foranstaltninger, vil beskæftigelsen øges og livskvaliteten forbedres. Eksempelvis skaber bæredygtigt skovbrug flere og længerevarende jobs end rydning. Energibesparelse og vedvarende energi er mere arbejdsintensiv og i sidste ende billigere for forbrugeren end energiråstofudvindingsarbejdet og traditionelle kul- og oliekraftværker. Genbrug og genanvendelse kræver mere uddannelse end at udvinde nye råstoffer og mere opsyn med lossepladser. Anerkendelse af beskæftigelse i den uformelle sektor specielt i hjemmene og i lokalsamfundene er også essentiel, når den relative fortjeneste af forskellige økonomiske aktiviteter skal vurderes. F.eks. vil fremkomsten af nye jobs ved en forøgelse af eksporten af råstoffer ikke være så indbydende, hvis den sammenlignes med de jobs der tabes, når småbønderne bliver fjernet fra deres jorde. Retten til at begrænse ressourceforbruget Bæredygtig produktion og forbrug er essentielle elementer i et miljømæssigt og socialt bæredygtigt samfund. Lokalsamfund bør have ret til at begrænse forbruget og salget af deres ressourcer, for at opfylde egne grundlæggende behov. Dette vil hjælpe med til at sikre en lige adgang til ressourcer til alle på Jorden og reducere overforbrug. Det ville også sætte en stopper for kravet om eksportorienterede udviklingspolitikker (se nedfor). Reducer, genanvend og genbrug Reducerings-, genanvendelses- og genbrugsstrategier er ubetinget de vigtigste elementer til at reducere ressourceforbrugetet i Nord. Sådanne mekanismer ville kunne betyde betydelige forbedringer i nyttevirkningen af ressourceforbruget. Regeringer bør arbejde på at introducere passende markeds- og/eller reguleringsmekanismer til at stimulere sådanne aktiviteter (afgift på jomfruelige fibre, grænseafgiftstilpasning, og genanvendelsesmål) både på nationalt og internationalt niveau. 11\n12 Tilstrækkelighedspolitikker og forbrugsstyring Genanvendelse er én måde, hvorpå vi kan forbedre nyttevirkningen af vores ressourceforbrug. At opnå et bæredygtigt ressourceforbrugsniveauer samtidigt med øget forbrugsadgang for fattige, vil kræve mere end forbedret effektivitet: Det vil også kræve forbrugsstyring. Eksempelvis kan bedre isolering og energistyring levere energibesparelser f.eks. til opvarmning af dit hjem eller til at køle din øl. Specielt i Nord er vi nødt til at fokusere på strategier til at nedbringe vareforbruget og forbedre livskvaliteten. Disse er kendt som tilstrækkelighedsstrategier. Regeringer kan strukturere spillereglerne således, at det bliver profitabelt for virksomheder at arbejde for forbrugsstyring og tilstrækkelighed. Del ressourcerne udryd ulighed og fattigdom Adgang til ressourcer og et sundt miljø er en menneskeret Enhver har ret til en sådan levefod, som er tilstrækkelig til hans og hans families sundhed og velvære, herunder til føde, klæder, bolig og lægehjælp (Artikel 25, FN's Verdenserklæring om Menneskerettighederne, 1948) Alligevel reduceres mange menneskers muligheder for kontrol over de ressourcer, der er nødvendige for at sørge for mad, vand, tøj og bolig i mange i forvejen forarmede lande. Dette sker vel at mærke uden kompensation i form af penge eller social sikkerhed. Mangel på ressourcer er specielt alvorligt for kvinder, som ofte er ansvarlige for at sørge for mad og andre basale behov for deres familie. Tab af jordrettigheder og vækst i storbyernes slumkvarterer i Syd er også hovedproblemer det haster med at få taget hånd om. I en bæredygtig økonomi vil adgang til ressourcer, et sundt liv og et sundt miljø blive anset som menneskerettigheder. Omvendt omfordeling De nuværende økonomiske politikker, som promoveres af internationale organisationer som IMF og WTO, omfordeler ressourcer fra de i forvejen fattige til de i forvejen rige med stor effektivitet, hvilket forværrer fattigdom og ulighed. Uligheden er stigende både inden for og mellem lande. De 20 pct. af Jordens befolkning der boede i de rigeste lande i 1960, tjente 30 gange så meget som de 20 pct. fattigste. I 1997 var de rigeste 20 pct. 74 gange rigere end de fattigste 20 pct. (UNDP Human Development Report, 1999). Marginalisering på grundlag af køn og andre sociale karakteristika er også stigende. Dertil kommer at tilbagebetaling af gæld, har ført til en tragisk omvendt Robin Hood overførelse af velstand fra fattige lande til rige kreditorer i Nord. Omfordelingen må vendes for at opnå en balance, hvorved adgangen til ressourcer og overskud fra forbruget af disse ressourcer bliver fordelt lige inden for lande, mellem regioner og mellem mennesker. Det skulle være et krav at regeringer m.v., på grundlag af nye internationale mål (se nedenfor), introducerer forholdsregler, der fremmer lighed i alle økonomiske politikker og mekanismer. 12\n13 Økologisk gæld og gældsfritagelse Fattige landes enorme finansielle gældbyrder ansporer regeringer til at tillade udvidelser i udnyttelsen af naturressourcer til eksport for at skabe fremmede valuta. Bretton Woods institutternes eksportstyrede udviklingsprogrammer har forstærket denne kortsigtede og ødelæggende tilgangsvinkel, og skabt en skadelig spiral, hvor verdensmarkedet er overforsynet, varepriser rasler ned og forarmede lande bliver tvunget til at øge eksporten. Derudover er stærkt forgældede lande ofte tvunget til at skære ned på miljømæssige og sociale udgifter, og det er således svært for regeringer at forfølge en bæredygtig udvikling. Således får i forvejen rige importerende lande adgang til billige forsyninger af naturressourcer. Faktisk kan man roligt tale om, at de rige lande har opbygget en økologisk gæld til landene i Syd, som langt overstiger Syds officielle finansielle gæld (i alt vurderet til omkring 355 milliarder dollars). Første skridt på vejen til lighed må være annullering af den finansielle gæld, der kan tillade fattige lande at investere i mere bæredygtige udviklingspolitiker og ændringer i produktions- og forbrugsmønstrene. (Her er det vigtigt at tænke på, at det er uacceptabelt at reducere ressourceforbruget i Nord, så længe lande i Syd er tvunget til at eksportere vare, for at afbetale deres gæld). Derudover bør gældsudryddelse ikke sættes i forbindelse med eksportstyret udvikling (se nedenfor), da gældslettelse skal ske øjeblikkeligt. Ændre prioriteringer invester i den virkelige økonomi Støt økonomisk stabilitet De sidste års økonomiske kriser vidner om, at bæredygtig udvikling er umulig i et globalt kasino med økonomisk ustabilitet. Neoliberal økonomisk globalisering og spekulative investeringsstrømme opstiller kulisserne for fattigdomsforøgelse og manglende offentlige udgifter på det sociale og miljømæssige områder (en sådan udvikling har været specielt tydelig i asiatiske lande, f.eks. Indonesien). Politikker der støtter økonomisk stabilitet (og som bidrager til, eller i det mindste ikke undergraver, bæredygtighed i almindelighed), bør være hovedfaktorer i bæredygtige økonomier. Kontroller investeringsstrømmen Regeringer er nødt til at være i stand til at kontrollere investeringsstrømmene, både indenlandsk og globalt, for at fremme stabile og kærkommende investeringer i den sande produktive økonomi. Screening af udenlandske investorer, lokalt besluttede krav, begunstigelse af lokale og indenlandske firmaer og regulering af både nationale og internationale investorer alt sammen med øje for at fremme bæredygtig økonomier burde være normen. Enhver mellemstatslig investeringsaftale bør fokusere på nye økonomiske mål (som beskrevet ovenfor), samt regulering af virksomheder og disses ansvar. (WTO er f.eks. et helt igennem upassende forum at forhandle sådanne aftaler). Sondring til fordel for den virkelige økonomi Vi må også fokusere på at adskille pengeøkonomi og den virkelige produktive økonomi, da den første i dag er langt mere profitabel end den sidste, og dermed tiltrækker flere investeringer. Der burde være en sondring til fordel for den virkelige økonomi i alle offentlige beslutningstagninger. Desuden bør der udvikles nationale og internationale reguleringer og støtteordninger til at booste investeringer i den virkelige økonomi og modvirke investeringer i den virtuelle økonomi. For det 13\n14 første skal produktiv fremmed direkte investering (Foreign Direct Investment) og indenlandsk investering gives prioritet over spekulative investeringer (såkaldte hot money). For det andet bør der kobles internationale aftaler om miljømæssige og sociale standarder til FDI og indenlandske investeringer (f.eks. gældende for WTO og eksportkreditter ifm. FDI). For det tredje skal Tobinskatten (lille afgift på valutahandel) tages i anvendelse for at lægge en dæmper på spekulation og for at frembringe og omfordele finansielle ressourcer, specielt med henblik på at opbygge bæredygtige samfund. Afbalancer handel genskab lokale økonomier Afbalancer handel Der er et åbenlyst behov for at omprioritere international handel, så den giver højere prioritet til lokal handel (og små og mellemstore virksomheder) og støtter lokal selvforsyning. Mens en vis grad af international handel er uundgåelig og også ønskelig, er sunde og bæredygtige lokale økonomier og samfund, hvad der skal til for at opfylde menneskers grundlæggende behov. Imidlertid bliver disse på mange måder undergravet af den nuværende liberaliseringsproces. Det overdrevne fokus på international handel skaber ubalance mellem det lokale og det internationale, til skade for det lokale. I særdeleshed er det svært for små virksomheder at konkurrere med store transnationale, der opererer med langt større økonomier. I mange lande trues de nuværende bæredygtige lokalsamfund. Dertil kommer, at international handel medfører alvorlige miljømæssige og sociale konsekvenser, dels p.g.a. langdistancetransport og brændstofforbrug, dels p.g.a. beskaffenheden og volumen af de varemængder der handles. Styrkelse af lokale økonomier og samfund Folk bør have ret til, gennem demokratisk valgte regeringer, at styrke beskyttelsen af deres lokale og nationale miljø, at støtte små bæredygtige økonomiske aktiviteter og at udøve kontrol over deres lokale og fælles ressourcer. Som beskrevet tidligere, skal lokale økonomier være i stand til at vælge, i hvilken grad de ønsker at være selvforsynende og skabe deres egen rigdom og beskæftigelse, og stadig bevare muligheden for handel. Endvidere bør samfund, inklusiv oprindelige folk, jordløse bønder og kvinder, have en rimelig og lige adgang til eksisterende landbrugsarealer, vand, såsæd og andre produktive ressourcer, samt have mulighed for at tage beslutninger, der omhandler disse ressourcer. For at kunne gøre dette, er det nødvendigt at samfundenes ret til at tage beslutninger om lokale traditionelle ressourcer anerkendes, selv inden for de områder, hvor man ikke tidligere har tildelt en sådan ret. Desuden bør bogere have mulighed for at kunne give deres mening til kende overfor relevante organer, hvor der tages økonomiske beslutninger (se økonomisk subsidiaritet og økonomiske demokrati ovenfor). Dermed ikke sagt at alle beslutninger skal tages lokalt. Arten af den beslutning der skal tages, må afgøre om den skal træffes lokalt, nationalt, regionalt eller internationalt. Gennemførelse af principperne om økonomisk subsidiaritet og økonomisk demokrati, med beslutninger der træffes på flere niveauer på demokratisk vis, vil fremme input fra det lokale niveau, anspore til økonomisk diversitet og tilvejebringe en naturlig kontrol, der kan modvirke magtmisbrug på alle niveauer. 14\n15 Favorisering af nationale love om lokal miljø og sundhed Nationale, regionale og internationale handelsregler bør ikke tilsidesætte love beregnet til at beskytte lokalsamfund, miljø og folkesundheden. Lande bør især bibeholde muligheden for at beskytte landbrug og landsbysamfund, sikre fødevareforsyningen, kontrol over investeringer og kræve, at importvarer er tilstrækkeligt mærket. Der burde være en almindelig favorisering af nationale og lokale love om miljø og sundhed (hvad enten de påvirker handel eller ej). Uafhængig komiteer bør lave løbende analyser af nationale og lokale love og politikker. Det er også vigtig at holde sig for øje, at det er muligt at lave og gennemføre love, som har uhensigtsmæssige negative konsekvenser for andre lande. Regeringer skal have en juridisk pligt til at undersøge, om nuværende eller planlagte aktiviteter kan have en negative indvirkning på miljø, sundhed eller den optimale økonomiske velfærd i andre lande, og tage højde for dette i udarbejdelsen af regeringens politik. Slut med eksportstyret udvikling Økonomiske kræfter, specielt eksportstyret udvikling, betyder en forøget koncentration af jord og magt på de fås hænder, og marginalisering og fattiggørelse af de mange. Eksportstyret udvikling er kun til fordel for en minoritet af mennesker. Læg dertil den kendsgerning, at teoriens udgangspunkt ikke længere er gyldig samt behovet for at afbalancere handel til fordel for det lokale, og det bliver tydeligt, at eksportorienteret udviklingspolitikker bør skrottes. Reguler virksomhederne, reducer virksomhedernes indflydelse Eroderingen af demokratiet De sidste årtier har virksomheder fået friere tøjler under forventning af, at de ville levere økonomisk vækst mere effektivt, hvis de blev ladt alene til deres eget forgodtbefindende. På det grundlag er deregulering fjernelse af miljø-, sundheds-, sikkerheds- og andre bestemmelser blevet accepteret. Desuden kan virksomheder i stigende grad udøve pres på regeringer, især de svage eller korrupte. Dette, og den indflydelse den økonomiske liberalisering fremkalder, resulterer i, at virksomheder i stigende grad er i stand til at øve indflydelse på mellemstatslige forhandlinger og aftaler. Virksomheders magt er for stor, og for ofte bliver den misbrugt. Virksomheder udøver uacceptabel indflydelse på regeringer og mellemstatlige forhandlingsforløb. Denne udvikling eroderer demokratiet og skal vendes. Gennemgå virksomheders rolle Hvis målene for den globale økonomi blev ændret i tråd med forslagene i dette holdningspapir, ville virksomhedernes rolle også ændres. Det vil blive forventet, både i almindelighed, via international og national lovgivning (se nedenfor) og tilskyndelse (f.eks. justering af grænseafgifter), at virksomhederne vil bidrage til en lang række målsætninger. De ville skulle bidrage med at frembringe optimale niveauer for økonomisk aktivitet og gennemtvinge høje miljø- og sundhedsstandarder (f.eks. minimering af ressourceforbruget, reducering af forureningsniveauet, sikre et godt arbejdsmiljø og fremme ligestillingen mellem kønnene). Det vil forventes, at de er åbne over for borgerne. En ændring til økonomisk velfærdsmålinger vil også anspore regeringerne til at sikre, at virksomhederne opfylder disse målsætninger. 15\n16 Virksomhedernes ansvar Både nationale virksomheder og virksomheder, der planlægger at operere i andre lande, burde overholde følgende principper: 1. Forudgående informeret samtykke fra de lokalsamfund en virksomhed vil påvirke ved et projekt eller en aktivitet, afgjort med grundlag i folkelige processer 2. Udarbejdelse af konsekvensanalyse vedrørende miljømæssige, sundhedsmæssige og sociale forhold 3. Lovmæssige finansielle krav, under straffeansvar, til miljøoprensning, rehabilitering og forureningskontrol 4. Tilvejebringelse af licensbetaling til lokalsamfund, hvor virksomheder udvinder ressourcer 5. Lokales rettigheder mod sociale, kulturelle, fysiske og økonomiske forskydninger ifm. virksomheders arbejde 6. Respekt for menneskerettigheder og høje miljø-, arbejdsmiljø- og sociale standarder. Regulering af virksomheders arbejde For at fremkalde og fastholde denne nye rolle må virksomheder specielt de transnationale være fuldt ud ansvarlige overfor lokalsamfund og valgte regeringer. Dette kræver grænser for sammenslutning og forholdsregler til at forebygge og ophæve monopolmagt. Bindene regulering for at sikre gennemsigtighed, ansvarlighed og høje sociale, menneskerettigheds- og miljøstandarder er også vigtig. Dette kunne forhandles i FN-regi og gennemføres gennem nationale love. Producentansvar Virksomheder skal tage ansvar for deres produkter. Mens tekniske fremskridt kan være fordelagtige, bør bevisbyrden ifm. sikkerhed og bæredygtighed ligge hos dem, der udvikler de nye produkter og teknologier, og ansvaret må forblive hos producenten. International konkurrence og internationale konkurrencebestemmelser Under bestemte forhold kan konkurrence anspore til effektiv udnyttelse ressourcer og fremme bæredygtighed. Alligevel har den nuværende neoliberale fokusering på øget konkurrence, uanset hvad, negativ indvirkning på økonomien, samfundet og miljøet. Virksomheder, der er udsat for hård konkurrence, opkøber konkurrerende virksomheder for at reducere konkurrencen og for at skære ned på administrationen (f.eks. sammenlægning af filialer). Dette fører til, at sammenlægninger og gevinster stiger kraftigt, med negativ indvirkning som følge, f.eks. nedgang i antal ansatte og lukning af mange små lokale virksomheder og stigende magtkoncentration på færre og færre hænder. Sideløbende lempes sociale, sundhedsmæssige og miljømæssige standarder i anstrengelserne for at reducere virksomhedernes udgifter. Det er afgørende, at international konkurrenceevne ikke forbliver det altafgørende spørgsmål for politikerne (det skal skiftes ud med målsætningerne beskrevet ovenfor). Konkurrence har sin plads, men det skal kun være et blandt mange mål, og den skal reguleres, bl.a. ved at introducere internationale konkurrenceregler, der forbygger opbygningen af karteller og andre konkurrenceforvridende kneb. 16\n17 Forureneren skal betale Det er hverken rimeligt eller bæredygtigt, at samfundet eller regeringer skal bære omkostningerne i.f.m. oprensning efter forurening eller anden miljøødelæggelse. Det vil normalt betyde, at virksomhederne skal bære disse omkostninger gennem miljøskatter og regulering. Åbenhed sikre gennemsigtighed og demokrati Demokratiser den økonomiske beslutningstagning At skabe demokratiske og bæredygtige økonomier er et ambitiøst mål, som kun kan blive realiseret ved at sikre, at international politik virkelig afspejler og imødekommer et folkeligt ønske om og håb for et retfærdigt, fair og lige nationalt og internationalt samfund. Politisk decentralisering er essentiel for at opnå dette. Det vil være absolut nødvendigt at sikre, at nationer og lokalsamfund bliver de vigtigste beslutningstagere, og at alle relevante beslutningstagende organer lige fra de lokale til de internationale virkelig er repræsentative og folkelige. Folk skal have reel mulighed for at deltage i den økonomiske beslutningstagning. Regeringer og ansvarlighed Det er kun rimeligt, at regeringer forhandler de internationale aftaler, de har fået mandat til af befolkningen. Imidlertid burde regeringer kunne stilles fuldt ud ansvarlige for deres handlinger, og dette kan kun ske, hvis det er muligt at afgøre, hvad disse handlinger er. Det er vigtigt at gennemsigtigheden i mellemstatslige forhandlinger øges betydeligt gennem en vifte af virkemidler, f.eks. inddragelse af uafhængige observatører under alle relevante møder og introduktion af offentlig adgang til alle officielle dokumenter. En nation en stemme betyder lige deltagelse På trods af WTO s opbygning med en nation en stemme er WTO-forhandlingerne berygtet for den måde, hvorpå små lande bliver placeret på sidelinien. Forhandlere fra udviklingslandene bliver ofte ekskluderet fra møderne, eller blot ignoreret. Alle mellemstatlige institutioner burde sikre fuldkommen indre gennemsigtighed mht. alle forhandlinger og relaterede aktiviteter, og deltagelse i møder og komiteer skal ske efter eget valg. Hel og fair deltagelse kræver finansiel og teknisk støtte. Opdater infrastrukturen renover regler og institutioner Skrabere regler Internationale love og regler samt deres håndhævelse skal strammes op. For øjeblikket er det de magtfulde, der hersker i WTO, Bretton Wood institutionerne og FN. Generelt set er det sådan i WTO, at det kun er de forhandlinger og regelændringer, der er til gavn for de i forvejen stærke, der bliver sat i gang og diskuteret (på trods af en nation en stemme strukturen i WTO). Da resultatet af forhandlingerne har tilbøjelighed til at være til gavn for de magtfulde spillere, er håndhævelsen af WTO s aftaler stærk. I Bretton Wood institutionerne Verdensbanken og IMF betyder valgstrukturen, at de rige og stærkeste under alle omstændigheder har overtaget. Da lån kan tilbageholdes, og kreditværdigheden kan ændres, er håndhævelsen af reglerne rimelig nem. 17\n18 En lignende magtkamp har været udspillet i FN. Der er indgået mange relevante aftaler, men kun få er gennemført, og håndhævelse er en by i Rusland igen p.g.a. indflydelse fra dem som ville stå til at tabe. Denne situation kan ikke fortsætte. De regionale og internationale elementer ifm. en ændring af handelsbalancerne vil kræve et faktisk og effektivt system af multilaterale handelsregler (baseret på nye økonomiske mål, økonomisk mangfoldighed og økonomisk subsidiaritet, som beskrevet ovenfor), som kan blive integreret med, og styrke, national og international ikke-handelsrelateret lovgivning frem for at ødelægge den. Virksomheders indflydelse må i almindelighed indskrænkes. Ny tilgangsvinkel, ny opbygning Regionale og internationale institutioners opbygning er lige så forældet som neoliberalisme, og de skal enten opdateres eller erstattes med selvstændige aftaler som beskrevet i dette holdningspapir. Overlad handel og økonomi til FN Internationale og regionale handelsorganisationer og finansielle institutioner skulle fuldt ud indarbejdes i FN (som igen kræver at blive forbedret og strammet op), som det oprindeligt var planen. Bæredygtige økonomier og WTO Bæredygtige økonomier, der baserer sig på principperne om økonomisk subsidiaritet og økonomisk mangfoldighed, vil stadig kræve multilaterale regler og overstatslige institutioner, men disse institutioner må ikke være baseret på forældet neoliberal økonomisk tænkning. Debat om den fortsatte eksistens af WTO er derfor akademisk. Enten tilpasser den sig så den understøtter bæredygtige økonomier, dvs. den skrotter sit frihandelsmandat, eller den bliver erstattet af andre mere egnet institutioner. Bæredygtige økonomier betyder også ændring af IMF og Verdensbanken WTO s fokus på frihandel bliver afspejlet i IMF s og de multilaterale udviklingsbankers strukturtilpasningsprogrammer, som kræver, at udviklingslandene åbner deres markeder (dette krav er stadig indeholdt i Verdensbankens nye fattigdomsreduceringsstrategi). Tilsammen beskytter disse handels- og finansinstitutioner den multinationale kapitals interesser frem for at beskytte flertallet af verdens befolkning og miljøet. Udvikling af bæredygtige økonomier vil betyde ændring i måden hvorpå Verdensbanken og IMF arbejder. Specielt vil introduktionen af nye økonomiske mål, introduktionen af økonomisk subsidiaritet og afbalancering af handlen betyde at beslutningstagningen i mange tilfælde vil blive overdraget til det regionale og nationale niveau, at budgetbeslutninger bliver taget ud fra betydelige forskellige prioriteringsmønstre, at ufrivillig eksportstyret udvikling stopper og at markedsåbning ikke længere kan være en betingelse for gældslettelse. Multilaterale aftaler om miljø har forrang for handel Multinationale aftaler om miljø, udvikling, sundhed, beskæftigelse og menneskerettigheder skal have forrang for handel. Globale handelsregler skal forbedres så de kan opfylde dette krav. 18\n19 Regeringer skal anspores til at samarbejde Når den konkurrencemæssige tænkemåde i den mellemstatlige dialog tages i betragtning er det ikke underligt, at det multilaterale samarbejde er tyndt. Ikke desto mindre er et sådant samarbejde essentielt, hvis vi skal løse en lang række presserende, men vanskelige, globale problemer, inklusiv international gældsnedsættelse og klimaændringer. Regeringer skal have adgang og anspores til at samarbejde internationalt for at fremme udvikling og løse fælles miljømæssig udfordringer. Reduceret international konkurrence og mulighed for at bruge handelsmæssige foranstaltninger til at opnå nye økonomiske mål (som beskrevet ovenfor) vil hjælpe. Desuden burde tilskyndelse til samarbejde og bøder for ikke at samarbejde være standardindhold i multinationale aftaler. Løsning af stridspunkter Hvor der er regler, vil der være stridspunkter. En åben, uafhængig og effektiv international stridsbilæggelsesdomstol vil derfor være nødvendig. Som beskrevet ovenfor, skal regeringer have et ansvar ved gennemførelsen af indenlandske politikker til at beskytte miljø og sundhed, ifm. at sikre at disse politikker ikke har uønskede effekter på andre lande. Internationale domstole kunne få mandat til at løse sådanne uoverensstemmelser, og stridspunkterne burde løses med udgangspunkt i aftalte principper (som beskrevet overfor). 19


Aarhus Kommune er den største arbejdsplads i kommunen – med mange snitflader ud i samfundet. Ved at involvere medarbejderne aktivt skabes der mere viden, større ejerskab og vigtige ambassadører for klimaindsatsen. For at lykkes med at omstille Aarhus Kommunes egen drift, er det nødvendigt at sikre den nødvendige formåen blandt kommunens ledere og medarbejdere. Der skal bruges ny viden, ændres adfærd og sikres, at det er så nemt som muligt at deltage i den grønne omstilling.\nHerudover er der fokus på at udnytte de muligheder, kommunen har for at påvirke omverdenen og understøtte omstillingen, både lokalt og internationalt. Derfor arbejdes der målrettet på at stille stadig større krav til leverandører og være i en tæt dialog med samarbejdspartnere og kommunalt ejede selskaber.\nDerfor er et vigtigt arbejde i dette delprogram at øge viden og motivation samt skabe en synlig og nærværende grøn omstilling. Det skal være med til også at gøre ansatte til mere klimakompetente medborgere i deres privatliv.\nGennem projektet Aa+ har Aarhus Kommune valgt at energirenovere de kommunale bygninger for 450 mio. kr. frem mod 2019 for bl.a. at gå foran som det gode eksempel. Energirenoveringen forventes at komme tilbage i kommunekassen i form af besparelser over de følgende 15 år.\nDe kommunale bygninger, der står overfor en energirenovering, udgøres af 1,3 mio kvadratmeter, fordelt på cirka 650 bygninger.\nDette inkluderer administrationsbygninger, skoler, institutioner, lokalcentre, kultur- og fritidsbygninger samt lokaler til personale og bo- og dagtilbud.\nTrine Kiil Naldal\n+45 41 88 66 68


Koncert med BF-musikkorps i Horsens Ny Teater. Foromtale\nSkal du med som udrykningshorn, hvis alarmen går?\nBemærkningerne var mange, da Beredskabsforbundets Musikkorps og Hovedgård Blæserne forrige søndag formiddag øvede musikprogram på brandstationen i Horsens.\nOrkestrene øvede fællesnumre til deres fælles forårskoncert/støttekoncert på Horsens Ny Teater lørdag den 17. maj kl. 14. Under dygtig ledelse af dirigent Taus Houmøller, blev numrene pudset af og de sidste "skæverter" rettet til under den første fællesøvning for de to orkestre inden koncerten. Der blev swinget og knipset til A Swinging Safari, som orkestrene spiller sammen med tambourkorpsets store fløjtegruppe. Der blev rykket lidt sammen for at få plads, da tambourkorpsets trommegruppe stillede op på række, de to signaltrompetister stillede op foran orkestret og sækkepibespilleren kom marcherende ind til det store afslutningsnummer. Efter spontane klapsalver fra hele det store orkester og et: "Den sad lige i skabet" fra dirigenten, kunne alle gå hjem og holde søndag efter en vellykket øveformiddag på brandstationen - i øvrigt uden at der blev brug for de ekstra "udrykningshorn".\nBeredskabsforbundets Musikkorps holder til dagligt til på brandstationen og har afholdt øveweekend lørdag og søndag. De havde af brandchef Ole Vessel fået lov til at invitere Hovedgård Blæserne ud og henlægge fællesøvningen til den store opvarmede garage, som til dagligt rummer alle brandbilerne. I dagens anledning var to store vandvogne kørt ud så der blev plads til de mange musikere.\nMusikkorpset kan lørdag den 3. maj fejre deres 25 års jubilæum, som tambourkorps og orkester, hjemmehørende i Horsens. Dagen fejres med marchtur, koncert og reception i Horsens og med en stor fest for korpsets medlemmer med ledsagere om aftenen.\nHovedgård Blæserne har lidt flere år på bagen, da orkestret kan fejre 40 års jubilæum i september 2009, så det er to fast forankrede amatørorkestre, der sammen afholder deres anden fælleskoncert på Horsens Ny Teater den 17. maj.\nOrkestrene har inviteret Jesper Bjarnesen til at synge med på flere af koncertens musikstykker. Sammen med koncertens konferencier Lasse Holi, vil Jesper Bjarnesen også synge duet på et af koncertens fællesnumre. Der er også hentet to signaltrompetister og en sækkepibespiller ind til koncerten på teatret.\nÅrets forårskoncert er lige som den første koncert som orkestrene gav, en støttekoncert til Beredskabsforbundets Projekt Østbørn, som støtter børnehavebørn i den gamle østblok, med tøj, legetøj og en to ugers sommerferielejr i Danmark. Projektet har kørt siden 1994, hvor de første børn fra den polske kulmineby Katowice, blev inviteret til Danmark, og der er i høj grad stadig brug for den hjælp og støtte, som projektet kan få.\nØstjydsk Avis 23. april 2008


Hviderussisk OL-sprinter er havnet i stort lufthavnsdrama: 'Jeg tager ikke hjem' | Tokyo 2020 | DR\nHviderussisk OL-sprinter er havnet i stort lufthavnsdrama: 'Jeg tager ikke hjem'\nDen hviderussiske sprinter Krystsina Tsimanouskaya er blevet sendt hjem til Hviderusland, men nægter at rejse.\nDen hviderussiske sprinter Krystsina Tsimanouskaya er under opsyn af det japanske politi. (Foto: Issei kato © Ritzau Scanpix)\n1. aug kl. 20:40\nÉn af verdens største sportsbegivenheder burde være en stor fest og et mål for alle verdens atleter at deltage ved.\nFor OL er utvivlsomt noget specielt.\nJeg tager ikke hjem til Hviderusland.\nKrystsina Tsimanouskaya, hviderussisk sprinter\nDet er det i særdeleshed også blevet for den hviderussiske atletikudøver Krystsina Tsimanouskaya. Bare ikke på den positive måde.\nDer har nemlig udspillet sig et større drama mellem hende på den ene side og det hviderussiske forbund og hendes trænere på den anden.\nDen 24-årige sprinter, der har deltaget ved de indledende heats i 100 meter, kritiserede sine trænere offentligt på Instagram, fordi de ville have hende til at løbe 4x400 stafet torsdag. Vel at mærke uden at sige det til hende først.\nKrystsina Tsimanouskaya løb de indledende heats i kvindernes 100 meter. (Foto: ALEKSANDRA SZMIGIEL © Ritzau Scanpix)\nHun har til Reuters fortalt, at de kvindelige atleter, som skulle stille til start i stafetten, ikke var rejst med til Japan, fordi det hviderussiske forbund ikke havde nok dopingtests.\nDet har fået trænerteamet til, ifølge Reuters og hende selv, at sende hende hjem til Hviderusland.\n- Jeg fortalte offentligt om det. Cheftræneren kom hen til mig og sagde, at han havde fået en ordre om at fjerne mig, fortæller Krystsina Tsimanouskaya.\nHun hævder, at hun søndag blev hentet af det hviderussiske trænerteam på sit hotel, blev bedt om at pakke sine ting, for derefter mod sin vilje at blive kørt direkte i lufthavnen.\nHer opsøgte hun og blev hjulpet af japansk politi, hvilket flere billeder fra lufthavnen viser.\nKrystsina Tsimanouskaya var omgivet af japansk politi i lufthavnen. (Foto: Issei kato © Ritzau Scanpix)\nHun har til Reuters selv udtalt sig om sin situation i lufthavnen.\n- Jeg tror, jeg er i sikkerhed. Jeg er sammen med politiet.\n- Jeg tager ikke hjem til Hviderusland, siger hun.\nHun bliver foreløbigt i Japan\nHun har søndag aften fortalt nyhedsbureauet AFP, at hun er i sikkerhed, og at de japanske myndigheder tager sig af hende.\nDet svar er kommet gennem den hviderussiske sportssolidaritetsforening Sport Solidarity Foundation, der hjælper atleter, der bliver forfulgt af hviderussiske myndigheder.\n- Jeg er i sikkerhed, og de er i gang med at beslutte, hvor jeg kan tilbringe natten, lød det fra hende i den skriftlige erklæring.\nIfølge Hvideruslands olympiske komité blev hendes hjemsendelse igangsat på grund af lægers opfordring. Komitéen har taget beslutningen på baggrund af Tsimanouskayas "følelsesmæssige, psykologiske tilstand", som forbundet formulerer det.\nDet afviser den hviderussiske sprinter, der tidligere søndag søgte hjælp hos den internationale olympiske komité, IOC.\n- Der er pres på mig. De prøver at få mig ud af landet uden min tilladelse. Jeg opfordrer IOC til at gå ind i sagen, siger hun ifølge det britiske medie The Guardian.\nOg det har IOC gjort. På det sociale medie Twitter har komitéen skrevet, at den vil følge sprinterens sag.\n- Hun er sammen med myndighedspersoner i Haneda-lufthavnen og er i øjeblikket ledsaget af OL-medarbejdere. Hun har fortalt os, at hun føler sig i sikkerhed.\n- IOC og Tokyo 2020 (organisationen bag OL i Tokyo, red.) vil fortsætte samtalerne med Krystsina Tsimanouskaya og myndighederne for at fastlægge de næste træk i sagen i de kommende dage, skriver komitéen.\nUdover at deltage i 100 meter og stafetten skulle hun deltage i mandagens indledende heats i 200 meter.\nKrystsina Tsimanouskaya vil desuden ifølge The Guardian søge asyl i enten Østrig eller Tyskland mandag.


Dyrk nu din interesse for Esport på en efterskole | IT-Kanalen\nHjem\tGaming\tDyrk nu din interesse for Esport på en efterskole\nHar du mod på at udfordre dine evner inden for Esport?\nMåske er du allerede godt på vej mod at blive professionel udøver af en spiltitel, måske har du slet ikke udforsket gaming-verdenen endnu, men er nysgerrig på de mange muligheder.\nUanset dit niveau og hvilket spil, du brillerer i, så kan et kombineret efterskoleophold være en rigtig god ide.\nTag for eksempel på Esport efterskole i Nordjylland – på den måde kan du både udvikle dig socialt og i din foretrukne Esport.\nHvorfor du skal dyrke Esport på en efterskole\nEsport omhandler al sport via computer eller anden elektronisk spilkonsol. Men Esport handler også om meget mere, og der findes efterhånden et kæmpe netværk af professionelle udøvere af Esport på verdensplan. En af de store fordele ved Esport i forhold til andre sportsgrene er, at den er tilgængelig for alle – der er ingen barrierer, alle uanset køn, alder, fysiske vanskeligheder eller tidligere spilerfaring kan være med i Esportsgrenene.\nVed at tage på en efterskole med fokus på E-sport, får du helt optimale rammer for at dygtiggøre dig i din sport. Du vil blive undervist af tidligere eller nuværende semi- eller helt professionelle, som kan tilpasse udfordringerne til dit niveau. De ved desuden alt om, at E sport i lige så høj grad handler om kommunikation, mental styrke, strategisk tænkning og at sætte konkrete læringsmål. Efterskolens sociale intensitet bidrager derudover til en hurtig udvikling af samarbejde med dine holdkammerater, som også bliver dine gode venner på den anden side af skærmene.\nLæringsmål og udbytte af Esport\nEsport er både for piger og drenge – kort sagt er Esport for alle, der har lyst. Nogle af de ting, du vil lære på en efterskole med fokus på Esport er udover bedre kommunikation og samarbejde, bedre sociale kompetencer, digitale færdigheder og bedre opmærksomhed.\nNye gamingprodukter fra Dell Technologies og...


Motorsporten.dk - Le Mans - Le Mans ombygningen er ved at være færdig\nLe Mans ombygningen er ved at være færdig\nÅrets ombygning på Le Mans er ved at være ved vejs ende, dermed er organisationen tæt på at være klar til at modtage feltet til testdagen den 3. juni. Inden da skal der køres Moto GP på banen, og det foregår faktisk i den kommende weekend.\nHvis du vil følge med i hvad der sker på banen kan du kigge med på det genåbnede web kamera, hvor billedet opdateres hver 10. sekund.\nHer kan du også se at de pitgarager som vi hidtil har kendt som de midlertidige garager, nu er opbygget som permanente garager. Samtidig kan du på billedet se at man i slutningen af april hvor billederne er tagetage, ikke var helt færdige, men nu er de klar.\nDu kan også se at pit udkørslen er forlænget således at man kan komme sikkert tilbage på banen.\nOmbygningen i Tertre Rouge er også færdig, der pågår mange diskutioner rundt omkring på forskellige udenlandske foraer, om det ny sving ud imod Mulsanne gør banen langsommere eller hurtigere?\nJeg skal ikke gøre mig klog på det, blot konstatere at tilskuer arealerne derude ser ud til at blevet bedre, og samtidig er den ’skumle’ tunnel smidt ud og der er installeret en helt ny hvor der forhåbentligt er installeret lys!


FeriePosted by Helge 2008-03-04 19:31:39\nKarin og jeg var på en dejlig tur til Berlin uden ungerne. Det var en bustur fra torsdag til søndag med overnatning på Ambassador hotellet i det centrale Berlin. Jeg har ikke haft tid til at uploade billederne endnu - men de kommer snart.\nFeriePosted by Helge 2007-10-21 22:36:52\nHer i efterårsferien har vi været en tur i sommerhus i Øster Hurup. Vi lånte mine forældres sommerhus deroppe.\nKarin har jo slet ingen sommerferie haft i år pga sygdom så denne efterårsferie skulle være et lille plaster på såret. Og selv om vejret ikke ligefrem var sommerligt var der dog alligevel flot efterårsvejr uden regn hele ugen. Vi brugte tiden på bare at slappe af, men det bliv også til nogle enkelte udflugter.\nOnsdag var vi en tur i Rebild Bakker og på vejen derover var vi lige omkring Madum Sø og den rigtigt flotte Store Blåkilde.\nOm torsdagen var vi i det lokale badeland hele eftermiddagen og lørdag gik turen til Ålborg hvor vi var i Zoologisk Have.\n>> Billeder fra ferien kan ses her.\nMicroferie i Silkeborg\nFeriePosted by Helge 2007-08-28 20:33:35\nHer mandag og tirsdag var vi lige på en microferie i Silkeborg. Sammen med Dorit og Oluf og deres børn Johanne og Kristine var vi et par dage i Silkeborg og havde en enkelt overnatning på Silkeborg Vandrerhjem.\nVi mødter alle derovre sidst på eftermiddagen og blev installerede i vores respektive værelser. Vi fik heldigvis værelser med udsigt ud over Gudenåen. Da vi så blev sultne gik vi en tur rundt i byen for at finde et spisested. Dorit og Karin kunne fra et tidligere besøg huske en græsk restaurant som vi gik efter. Vi fandt da også Restaurant Zorba, som var næsten fyldt op selv om det var en helt almindelig mandag - det kunne tyde på et godt ry. Heldigvis havde de et par borde til os alle otte. Maden, vinen og det hele var rigtig godt og vi gik godt nætte hjem i seng.\nI dag var vi på en heldages kanotur rundt i nogle af de mindre søer i området. Vores rute kan ses i stor størrelse ved at klikke her.\nVi padlede først en tur om mod Aqua og ind i Vejlsø. Derefter videre over for at se det der i folkeminde kaldes »Holger Danskes Briller« eller blot »Brillerne« - den hedder egentlig Avnsø. Her er der ofte mulighed for at se isfuglen hvis man forholder sig ganske roligt. Men lige efter at vi var padlet ind i kanalen kom ca. 20 kanoer med unge københavnere lige i hælene på os. Så isfuglen så vi ikke. Vi lå lidt og ventede til de var roet retur. Derefter roede vi ind gennem sivene ind i »det højre brilleglas« - det havde vi helt for os selv - man opdager det ikke for sivene hvis man ikke ved det er der.\nVi kiggede efter et sted at spise frokost inde ved søen, men der var for sumpet eller for lidt sol, så vi padlede over til "De små Fisk" og spiste vores frokost der. Der var Trangia-kaffe og te og almindelig pleje af ømme bagdele og rygge. Ungerne morede sig bl.a. med at lege ved det shelter som er på stedet. Vi var også lige en tur rundt for at se hele området - et rigtig smukt sted.\nBagefter roede vi ned til Silkeborg by, igennem slusen og ned til Silkeborg Slot, hvor vi holdt en lille pause og kikkede på ruinerne. Derefter retur til udlejningsstedet for at få en tiltrængt præmie for at udholde de 11,2 km's strabadser. Præmien var selvfølgelig: is!\nDer er flere billeder fra turen her.\nFeriePosted by Helge 2007-08-13 14:36:12\nSommeren har været meget præget af at Karin har været syg med svampe meningitis siden slutningen af maj - og en stor del af tiden indlagt på sygehus. Men hun har det heldigvis meget bedre nu - selv om hun stadig er i behandling.\nMen ellers har ferien for ungerne budt på en tur i Cirkus Benneweis lige da sommerferien startede. Og hen imod slutningen af ferien da Karin havde fået det bedre var vi en tur i Tivoli Friheden. I forbindelse med byfesten i Odder var vi også til koncert med Sussi og Leo - og ikke mindst Thomas Helmig, som er en af Laurits absolutte favoritter.\nVi havde heldigvis ikke planlagt så meget inden Karin blev syg, så vi fik ikke behov for at afbestille noget i den forbindelse. Det eneste vi havde planlagt (og betalt for) var fem dages kanotur på Gudenåen. Den tur blev heldigvis gennemført alligevel, fordi min gode kammerat Søren Egge gerne ville med. Det blev en rigtig herretur med overnatning på primitive pladser med lokum og postevand - heldigvis ingen mulighed for bad!\nTuren gik fra Tørring nær Gudenåens udspring til Silkeborg. En skøn tur.\nNy vurdering på huset


Sådan Tjen penge med hjem egenkapital - Tips for you - Tipsed.Com\nimage source: http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/c/c9/Ranch_style_home_in_Salinas%2C_California.JPG\nDu kan sidde på den bedste pengemaskine mulighed og ikke engangkender det.At tjene penge med dit hjem egenkapital indebærer et koncept kaldet "rente arbitrage", og er en gammel idé, som du kan bruge lige nu til at drage fordel af et aktiv, som ellers måske ikke tjene dig nogen penge.\nAdgang til egenkapital kreditlinjer eller en fast pant type finansiering\nIndkomst producerer investering eller enobligations- eller bond-lignende investeringer alternative\nResearch renten for lån og investeringer.Kig efter favorable realkreditlån satser, der er lavere end en skattefri udskudt obligation-baserede eller bond-alternativ investering, således at både lånet og investerings- renter forbliver relativt stabile og "i sync" med hinanden over låneperioden.\nAnskaf en kontant ud lån.Dette kan være i form af et hjem egenkapital kreditlinje eller en\nkontant ud refinansiere.\ninvestere pengene i en obligation eller obligation-alternativ med en tidshorisont, der er lig med lånets løbetid.For eksempel, hvis lånet er en 30 år kontanter ud refinansiere realkreditlån, vil du ønsker en investering, der kan opretholde en konstant (eller næsten konstant udbytte) i 30 år.\nDette vil sandsynligvis være en fast opsat livrente, en skattefri obligation, eller en høj kontantværdi, begrænset løn udloddende livsforsikring.\nEfter lånets løbetid er op, indløser din investering og tage profit.\nJo længere du kan holde lånet jo bedre.For eksempel, alt andet lige vil en 10 årigt lån producere flere penge på investeringssiden end en 5 årigt lån.En 30 årigt lån vil gøre det bedre end en 10 årigt lån mv Årsagen er, at de lånte penge bliver tilbagebetalt med simpel rente, mens obligationen eller obligation-alternativ er at tjene renters rente som følge af den skattefri udskudt investeringens art.\nDet er afgørende, at du bruger en skattefri udskudt obligation-baserede investeringer eller obligationer alternativ til denne strategi.


Personlig terapi - Henrik Halskov\nDu kan have brug for coaching, terapi eller healing, hvis du føler, at dit liv er ved at køre af sporet, at du ikke er i balance, hvis du er syg, stresset, deprimeret, lider af angst eller mangler kraft, ressourcer og overblik.\nJeg har gennem årene hjulpet hundredevis af mennesker med mange forskellige fysiske, emotionelle og/eller mentale udfordringer til at finde tilbage til deres styrke og har dermed støttet dem i at tage ansvaret for deres eget liv. Jeg kan hjælpe dig gennem netop den forandringsproces, du har brug for, så du kan komme til at leve et liv, hvor du er i balance med både dig selv og dine omgivelser.\nI mine sessioner tager vi altid udgangspunkt i den øjeblikkelige situation, og fokus vil herefter være, hvad der skal til for at komme videre. Det betyder også, at når du får en session hos mig, så gør vi det, der er brug for, uanset om det er coaching, psykoterapi, healing, noget helt fjerde eller en blanding af det hele, som er det rigtige for dig på netop den dag.\nHvis du har brug for terapi eller healing i Københavnsområdet, så læs her


Foråret kommer til os om få uger. Byparker og pladser vil blive fyldt med vandrere og udendørs sportsentusiaster. Varmere måneder er et godt tidspunkt at starte dit eventyr med trail løb og arbejde på din figur inden sommeren. Det vigtigste er at forberede dig på jogging. Vi foreslår, hvilke damesko der vil være den mest fashionable i foråret 2019.\nModerigtige sko er behagelige sko!\nValg løbesko Lad os overveje vores egen bekvemmelighed i den kommende sæson. Det nye par skal sidde godt på foden. Det er værd at vælge sko, der er mindst halvdelen af dem, der bruges dagligt. Dette er meget vigtigt, da din fod kan svulme op ved træning. Der er en god chance for, at et par, der passer perfekt til størrelsen, begynder at blive beruset smertefuldt og gnide foden efter at have løbet selv et kort stykke. Så hvordan skal løbesko være? Komfortable og behagelige som hjemmesko. Desuden er det vigtigt, at de sidder tæt om foden og ikke skiller sig ud. Husk, at det par, vi valgte til løb, også var funktionelt.\nFør mod, først ... parametre!\nSko, som vi vælger til fysisk aktivitet, skal have den rigtige konstruktion. Når vi leder efter et par til at løbe, lad os nå til specialdesignet fodtøj. Det vigtigste er at bestemme, hvilken overflade vi vil køre på, og hvor mange kilometer vi planlægger at tilbagelægge på en træning. Lad os ikke glemme, at selv det par, som vi kun skal marchere i, skal være korrekt tilpasset vores fod. Antagelsen om at køre sneakerseller sko, der husker gymnasietiden, kan resultere i skader og behovet for at opgive aktivitet i mange måneder! Løbesko bør også tilpasses den type underlag, hvor træningen finder sted. Hvis vi lige starter vores eventyr med jogging, er det ikke den vigtigste parameter. Når du udvikler din fysiske tilstand og øger afstanden, kan du dog opleve, at forskellen mellem asfaltløbesko og skovenes sko vil være mærkbar.\nModerigtige sko til foråret 2019\nI de få år damesko langrendssko skal være behagelige og sidde godt på foden, de skal også afspejle de nyeste trends. Vi kan godt lide at træne i sko, der ser flotte ud og hjælper os med at skille sig ud fra andre løbere. Kæmper - producenter af sportsudstyr forsøger at give deres samlinger en individuel stil og tiltrække opmærksomhed fra forbrugere, der er ivrige efter nye produkter. I flere sæsoner har sportsmoden været styret af neonfarver, interessant færdige snørebånd, syninger og udskæringer i læder eller plast. Sko med hvide såler er også meget populære hos aktive damer - de ser smukke ud, når de kombineres med farverige leggings. Dets valg er enormt, så lad os vælge et par, som vi vil tage på hver træning med et smil. Løb i smukke sko fordobler fornøjelsen! Moderigtige løbesko af høj kvalitet venter på os i KeeShoes onlinebutik.\nModerigtige løbesko til foråret 2019 er frem for alt komfortable, godt tilpasset foden og valgt til træningstypen. I tråd med de aktuelle tendenser er det perfekte par interessant designet og syet i en behagelig, intens farve, der vil bringe et smil til enhver løbers ansigt.


Forside > Korrektionsbriller > Ray-Ban > ROUND METAL (RX3447V - 2945)\nROUND METAL RX 3447V fås i 5 andre lækre farver\nRammefarve Gold On Top Havana\nAt brillerne er med til at fuldende stilen ved du naturligvis som kunde hos Edel-Optics. Med dette smykke er du altid stilet når du er undervejs og overbeviser på kontoret såvel som i fritiden. RX3447V fås i størrelserne 47 mm, 50 mm. Med retur-etiketten som vi ogsågerne stiller til rådighed, kan du altid returnere brillerne gratis, hvis de ikke passer. RX3447V kan også fås i flere styles fra Ray-Ban kollektionerne 2017 og 2018 i Edel-Optics onlineshop.\nStellet er specielt designet til til mænd. Med dets rene linjer mødes Newsschool og Cool med en traditionel kvalitet. Med fuldt indfattede briller er det tydeligt at du går all-in. Panto stellet er en klassiker. Siden opfindelsen af stellet i 20'erne har det kunnet fejre comebacks flere gange. I dag kombinerer stellet vintage stil med nye modetrends oger prikken over i'et til ethvert outfit. Phantos optik passer, på grund af deres rundt afskårne glas, næsten til ethvert ansigt. Det særlige ved dem er placeringen af næsestykket og stængerne som er placeret højereend på andre briller. Disse egenskaber gør at ansigt og øjne virker større. Det ædle metal stel tillader forfinede linjer og skaber en ekstraordinær lethed i detsudseende. Derudover er metal stel næsten fuldstændigt brudsikre - stærke, fleksible og modstandsdygtige over for korrosion.


Bakkehus-grunde og udgravninger - 5560 AARUP\n« ”Open by Night” på Kulturhuset Industrien\nLokalnyt i Folkebladet 47/21 »\nDer er, som alle kan se, lige p.t. gang i arkæologiske udgravninger i området mellem Aarup og Skydebjerg, og når de er afsluttet, vil arealet blive frigivet til udstykning af byggegrunde.\nDerfor er tidsplanen blevet ændret, idet udbuddet så ikke kan ske i december 2021. Af den grund vil udbud og prisfastsættelse formentlig først kunne ske i marts måned.\nDer var tidligere forventet en overtagelse ca. i oktober, men den bliver nu udsat til november/december 2022.\nEvt. henvendelse kan ske til Assens Kommune v. Benthe Koch Boe på tlf. 64747362 eller mail


Hvorfor vælge Vendemus som partner på annoncesalg?\nDet siger vores annoncører og medieudgivere\nDet kan være en svær beslutning at outsource sine salgsrettede aktiviteter eller at skifte leverandør. Oftest rejser der sig mange spørgsmål, og der er en bred vifte af udbydere at vælge imellem. Hvem skal man vælge og hvorfor? Før du vælger, er det vigtigt at finde ud af, hvilke elementer der betydningsfulde for netop dig.\nDe spørgsmål, vi hører, er ofte:\nBliver mine kunder behandlet professionelt?\nVendemus’ ansatte er alle over 40 år. Med stor livserfaring, relevant uddannelse og bred forretningsforståelse, interagerer konsulenten med målgruppens kontaktpersoner på et sagligt og fagligt højt plan.\nHvem er det, som repræsenterer mit medie?\nLedelsen i Vendemus er iværksættere og er selv operationelt aktive 85% af tiden. Alle opgaver er derfor operationelt allokeret i ledelsens ansvar. Derfor vil man opleve, at konsulenterne i Vendemus altid leverer på indsatsparametrene, og at kapacitetsparametrene konstant stimuleres og udvikles.\nGennemsnitlig omsætningsvækst pr. publikation Vendemus overtager (år 1)\nAntal års gennemsnitlig annoncesalgs-erfaring pr. ansat


Vores kunde er et Tømrerfirma, beliggende i Valby, med ca. 5 ansatte. Virksomheden er veletableret, og arbejder primært med byfornyelse og bygningsvedligeholdelse samt om- og tilbygninger, i Storkøbenhavnsområdet. Kunderne er primært erhverv og boligforeninger. Kunden ligger vægt på kvalitet, fleksibilitet og struktur. Mester forventer, at det faglige er på plads, at du er grundig og stabil. Er du den rette, er der mulighed, for længerevarende samarbejde.\nTil ejendom under renovation, skal vores kunde bruge ekstra mandskab i form af faglærte tømrer der primært skal lave gipsarbejde.


Saml dine lån i et stort og frigiv tid og penge i hverdagen | Monsar\nSaml dine lån til et stort og spar penge\nHvis du har flere forskellige lån og kreditter, kan det være en ide at samle dem til ét stort og på den måde spare penge på renter og gebyrer. Samtidigt bliver det lettere at administrere dine gældsposter, da du kun har et lån, som du skal forholde dig til, og f.eks. ikke et til det offentlige, til banken og til en slægtning.\nMed andre ord så bliver det både billigere for dig, og du frigiver tid, som du helt sikkert kan bruge på andre mere spændende ting. Det der afholder folk fra at samle deres gældsposter til et større, er, at mange tror, at det er en kompliceret opgave, som kræver en masse tid og ressourcer, før at det kan lykkes. Det er dog ikke så svært, og du kan i praksis optage et stort lån på under 2 hverdage.\nLån op til 350.000 kr. til samling af gæld\nDet er muligt at låne op til 350.000 kr., som du kan bruge til at samle dine gældsposter med. Pengene udbydes på fleksible vilkår, hvor du selv bestemmer, hvor stort et beløb du vil afdrage med om måneden. Da du selv kan strukturere løbetiden på dit lån, er du selv herre over, hvor længe du ønsker at afdrage. Du kan afbetale lånet over en periode på op til 7 år, så du kan nøje tilpasse de månedlige afdrag til dit rådighedsbeløb. Dette finder du i dit private budget. Rådighedsbeløbet er dine månedlige indtægter minus de udgifter, som du måtte have.\nNår du optager et forbrugslån, sker det på fordelagtige vilkår, hvor du ikke skal stille sikkerhed for lånet. Det kan være, at du stiller sikkerhed for nogle af dine nuværende lån, hvilket giver en mindre tryghed, da långiver kan kræve, at du afhænder det tinglyste for på den måde at straksafbetale lånet. Det kan derfor give dig en ekstra tryghed, hvis du lukker de lån, du har, hvor du har stillet sikkerhed. Du kan ansøge om et lån til at samle dine lån via låneudbyderne her på siden.


New York City Guide - Restauranter - Natteliv - Oplevelser - Pilots + Cabin Crew\nSoHo er et rigtig fedt område med mange gode caféer, restauranter og butikker. Lower East Side og East Village er populære områder, specielt blandt yngre mennesker. Området har også rigtig…\nNew York City er ikke kun skyskrabere og travle gader. Byen har også flere skønne parker, og selv på Manhattan er man sjældent mere end et par blokke væk fra…\nOff-price-butikker er fællesbetegnelsen for den slags butikker, hvor man finder tøj fra alle de kendte designere til meget lave priser. Lidt som outlets, men indrettet, så man føler, at man…\nby Pilots + Cabin Crew januar 18, 2022\nby Pilots + Cabin Crew januar 14, 2022\nSoHo er et rigtig fedt område med mange gode caféer, restauranter og butikker.\nLower East Side og East Village er populære områder, specielt blandt yngre mennesker. Området har også rigtig mange gode restauranter og er generelt billigere og mere lokalt og autentisk end de andre steder der nævnes her.\nFinancial District har måske ikke så meget at byde på mht. natteliv og restauranter, men man kan tit finde billige hotelværelser af god standard i weekenden, hvor alle børsmæglerne holder fri, og man er tæt på andre, mere interessante områder på Lower Manhattan.\nMidtown er mest for turister, og med undtagelse af Times Square er området er ret dødt om aftenen, når kontorerne er lukket og folk der arbejder der, er gået hjem. Dog er man i midten af det hele og i overkommelig afstand til alle byens attraktioner, inklusive Koreatown, der har masser af gode restauranter.\nMeatpacking District: Dette område er populært blandt europæiske turister, der gerne vil opleve New Yorks natteliv som det ser ud i alle realityshows. Der ligger nogle rigtig gode (og dyre) hoteller i området, og derudover har man Chelsea Market i gangafstand.\nLæs mere om hvor man skal bo i New York (Mitzie Mee) >>


Efterskole eller udveksling?\nJeg er en pige på 14 år, og jeg går i 8. klasse.\nJeg ved, at jeg på en eller anden måde vil have en 10. klasse, og planen har egentlig hele tiden været efterskole.\nMen nu er jeg i tvivl, for jeg kunne også godt tænkte mig at komme et år på udveksling i USA! Jeg er allerede skrevet op til efterskole, og udveksling er en del dyrere, og jeg ved ikke engang om mine forældre ville lade mig gøre det? Men det har altid været min drøm at prøve at leve i USA.\nJeg ved altså bare ikke hvad jeg skal vælge? Efterskole eller prøve at overtale mine forældre til udvekslingsår?\nHilsen en forvirret 14-årig pige\nJeg er en dreng på 17 som kom hjem fra sin udveksling sidste år. Jeg vil bare gerne give dig lidt perspektiv da jeg ved at ALLE ting man kan finde om udveksling på nettet ligner røde roser og at livet vil være perfekt. Jeg vil nemlig selv have ønsket at jeg nu havde taget på efterskole i stedet da det ser ud til at sammenholdet er så fedt!\nLidt om min tur…\nJeg kom til Michigan ligesom omkring 50% af resten af alle danske udvekslingsstudenter.\nJeg blev sendt til en familie som boede mit ude på landet omkring 10 km fra den nærmeste by med 1000 indbyggere. De havde intet internet og de slog deres børn. Dette prøvede jeg, at dele med mine koordinatorer (som har ansvaret for mit ophold) hvilket de var meget ligeglade med og mente der var en kultur ting. DETTE ER DET IKKE OG HVIS DU TAGER TIL USA OG OPLEVER DETTE SKAL DU IKKE ACCEPTERE DET. Jeg blev efter 3 måneder og en masse snakken og pres fra mine forældre i Danmark endelig flyttet til en ny familie. En far, mor og datter der boede i et lille hus inde i en by af ca. 5000 indbyggere udenfor en større by som hedder Grand Rapids. Moren havde året forinden haft et hjertestop så hun var meget hindet i hvad hun kunne gøre og boede hjemme og faren var mekaniker. Familien var som sådan fin (hvis du tager til USA vil din formegentligt også være det) Men vi komme ikke særlig godt ud af det, og da koordinatorerne hørte at jeg ville have en ny familie fandt de hurtigt på at jeg var psykisk syg og skulle hjem. Jeg fik at vide at de mente jeg var “syg” 3 dage før jeg landede i Danmark på nytårsaften. Familien er det absolut vigtigste ved ens ophold og hvis du tager afsted og ikke kan lide den, så kræv en ny. Men en anden ting ved at være i USA er at hvis man er genert får man det meget meget hårdt. Det amerikanske skolesystem er opbygget i sådan måde at elever er vandt til nye folk i hver klasse så man kender ikke som sådan dem man går i klasse med. Et eksempel kunne være at på min første dag på HS var der ingen der sagde “hej” hvis ikke jeg startede samtalen. Det kan være meget hårdt at konstant skulle være den der starter alle sociale interraktioner gennem et helt år og selvom jeg hører mange får det sjovere efter 5-6 måneder så er det stadig nogle potentielt MEGET ensomme 5-6 måneder inden da. Derfor vil jeg klart anbefale efterskole.\nJeg ved godt det har lydt meget barskt og som et skræmmebrev men det er bare fordi mængden af nærmest betalt propaganda fra udvekslingsorganisationerne er helt ekstremt og hvis man ikke betaler for at vælge stat så ender man ALDRIG i Californien og selv der vil livet på ingen måde være så fantastisk som de får det til at se ud 🙂\nHåber du vælger, og husk på udveksling kan stadig godt være fedt, jeg ville bare meget hellere have været på efterskole


26. august 2008 - UNDERVISNING: Talentpleje i kommunen Af Anders Starberg Pedersen\nEmne: 26. august 2008 - UNDERVISNING: Talentpleje i kommunen Af Anders Starberg Pedersen Søn sep 14, 2008 4:45 am\nUNDERVISNING: Talentpleje i kommunen\nAf Anders Starberg Pedersen , byrådsmedlem (S), Stenstrupsgade 23, Frederikshavn\nI søndags 24. august kunne jeg med lidt vemod læse i NORDJYSKE, at en række privatskoler i Nordjylland, inklusiv to fra Frederikshavn Kommune, er gået ind i et samarbejde om en TalentCamp for landets dygtigste og mest engagerede elever.\nVemodet opstår ikke, fordi denne gruppe elever får et ekstra tilbud, som jeg faktisk mener de har krav på, men fordi det er private udbydere, som tilbyder denne service. Over alt i landet har private udbydere fået øjnene op for denne tilsidesatte gruppe i vores samfund.\nDette har resulteret i, at de såkaldte Mentiqa-skoler, som er private skoler for de kvikkeste af landets børn, popper op over alt.\nFor mig at se er det Fællesskabets opgave, at sørge for at også denne gruppe af eleverne føler sig hjemme i vores folkeskoler. Folkeskolen skal være den institution, som ikke bare udruster eleverne bedst muligt fagligt, men og er socialt integrerende. Folkets skole, skal altså være stedet, hvor alle typer af børn fra alle lag i samfundet mødes og lærer at leve sammen.


C.V Jørgensen - VEGA ekstrakoncert - Venteliste, VEGA\nC.V Jørgensen - VEGA ekstrakoncert - Venteliste\nC.V Jørgensen - danskrockens unikke sangskriver er tilbage\nLæs mere og køb billet: http://bit.ly/2iW8cVh\n425 kr. + gebyr\nDer er store danske sangskrivere, og der er CV Jørgensen. Han er i en klasse for sig selv, og for mange er han den allerstørste af de store. Derfor er det en sand begivenhed, at\nhan efter en længere koncertpause har besluttet at tage ud og møde sit store og trofaste publikum igen.\nKoncerterne bryder som sagt otte års scenetavshed fra CV Jørgensen, mens det er hele 16 år siden, han med Fraklip fra det fjerne (2002) sidst udgav et studiealbum. Det var hans tolvte i alt i en lang karriere, der blev indledt på plade helt tilbage i 1974 med En stynet strejfer.\nDet var dog først med treeren, Storbyens små oaser (1977), at der blev lagt mærke til CV Jørgensen i en bredere sammenhæng. Det helt store gennembrud fik han med de tre næste lp’er, Vild i varmen (1978), Solgt til stanglakrids (1979) og ikke mindst Tidens tern (1980), der dengang solgte i mere end imponerende 100.000 eksemplarer og kastede et par gedigne hits af sig i form af "Costa del Sol" og "Sæsonen er slut", der begge er klassikere i den danske rockhistorie.\nSeraincourt, Champagne-Ardenne, France\nŁukowa, Tarnow, Poland\nEl Tigre, Zacatecas, Mexico


Produktdesignere i Sæby, Nordjylland - de 15 bedste eksperter | Houzz\n3 produktdesignere i Sæby, Nordjylland\nAlle de ting, du bruger i dagligdagen - møbler, køkkenredskaber, lamper og så videre - har alle en funktion. Men udover funktionen har de også et design. Design og funktion er ofte uadskillelig, når man taler om brugsgenstande og det gør processen fra idé til produkt endnu vigtigere. Produktudvikling i Sæby, Nordjylland baseres på en idé fra en industriel designer, der har udviklet et produktdesign, som videreudvikles eller realiseres af en produktudvikler eller design ingeniør. Denne laver en prototype, som danner udgangspunkt for en egentlig produktion…men hvad indebærer selve konceptet produktdesign egentlig? Mere\nDe fleste kender ordet designer som én kreativ sjæl, der kommer på nye designideer. Det er også tilfældet for en industriel designer i Sæby, der dog primært arbejder inden for produktudvikling af brugsgenstande – altså alt det, vi bruger i det daglige. Et produktdesign starter hos en produktdesigner og ender som prototyper. For at få processen fra ide til produkt, er det relevant at en industriel designer gør sig tanker om en lang række ting: Hvad er først og fremmest formålet med dette produkt? Funktionen kommer altså først. Dernæst kan designeren evt. i samarbejde med en designingeniør overveje mulige forbedringer til produktet (er der for eksempel behov for en opsamler til skræl på en frugtskræller eller lignende) Og til sidst kan det kreative få frit spil og gøre netop dette produktdesign unik og forhåbentlig bedre eller mere attraktivt end de øvrige lignende produkter på markedet. Så en industriel designer i et produktdesign firma arbejder således med alle aspekter af produktet – både det funktionelle og det æstetiske.\nProduktudvikling handler ikke blot om at øge indkomsten i et produktdesign firma, det handler om at forbedre de ting, vi bruger i hverdagen, så effektiviteten og komforten øges i en ellers travl hverdag. En produktudvikler og en design ingeniør realiserer de tanker og idéer, du sikkert har haft, når du står med et køkkenredskab, der ikke virker optimalt. Produktdesign handler ikke kun om, at det skal se lækkert ud og matche vores indretning, det handler lige så meget – og måske ofte mere – om funktionalitet og optimal udnyttelse af et produkt. Industrielt design forener alle sider af spektret og gør kreativitet og design relevant for enhver – ikke kun de designinteresserede. Går du rundt med en idé til produktudvikling eller et nyt produkt vil en produktdesign ingeniør eller en industriel designer i Sæby som regel kunne stille dig de rette spørgsmål før du kan forsøge at gå fra ide til produkt – både omkring det funktionelle og omkring æstetikken. Hvad et produktdesign firma i øvrigt også kan bidrage med i en produktudvikling er, et kendskab til det eksisterende marked og forbrugerefterspørgsel – en værdifuld viden når det drejer sig om produktudvikling.\nHvis du har en idé, du gerne vil have realiseret til en prototype og senere et produkt, kan du med fordel sikre dig noget viden om din samarbejdspartner – din produktdesigner – inden projektstart. I forbindelse med produktudvikling kan det være relevant at spørge ind til erfaring og eventuelle betænkeligheder ved projektet. En kompetent industriel designer har den erfaring, du mangler inden for området og kan derfor se mulige udfordringer inden projektstart – både inden for tekniske og det økonomiske. Det kan desuden være en fordel af forventningsafstemme, hvor ofte og hvornår I skal ses under arbejdsprocessen og naturligvis bør du også klarlægge rammerne for pris og betaling: Arbejder din produktudvikler i Sæby, Nordjylland typisk på time- eller projektbasis?\nInden du hyrer en produktdesigner i Sæby, kan du gennemse vores netværk af 3 produktdesignere. Læs kundeanmeldelserne, tjek deres forrige projekter og bed om et tilbud fra de bedste produktdesignere i nærheden af dig.


Victor Forman — Uddannelses- og Forskningsministeriet\nDu er her: Forside Forskning og innovation Forskningsformidling EliteForsk Prismodtagere Prismodtagere 2020 EliteForsk-rejsestipendierne 2020 Victor Forman\nPlantebiokemisk detektivarbejde – opklaringen af, hvorledes Ginkgo biloba producerer de medicinsk relevante ginkgolider\nEkstrakter fra det ’levende fossile’ træ Ginkgo biloba har i mere end 2000 år været en vigtig kilde til medicinsk aktive plantestoffer kaldet ginkgolider. Det er ukendt, hvorledes træet er blevet i stand til at producere disse nyttige stoffer. Dette forsøger jeg at opklare i mit ph.d.-hovedprojekt. Andre planter producerer stoffer såsom ginkgoliderne ved hjælp af forskellige enzymklasser, bl.a. terpen-syntaser samt cytochrom-P450-enzymer, og disse har derfor stort fokus i mit projekt. Udover dette undersøger jeg generelt, hvordan forskellige plantestoffer af klassen diterpenoider kan blive produceret bioteknologisk i andre organismer. Her benytter jeg eksempelvis gær og identificerer enzymklasser, der kan muliggøre høj produktion og derved gøre gæren til en bæredygtig kilde til disse vigtige stoffer.\nJeg blev på første år af min uddannelse i biologi/bioteknologi stærkt fascineret af de medicinsk uundværlige plantestoffer fra opiumsvalmuen, og hvordan bioteknologisk produktion af disse kunne løse mange globale problemer. Bioteknologi handler i høj grad om at tænke ud af boksen og se muligheder i de utallige biologiske opdagelser, andre forskere gør verden over. Jeg er stærkt drevet af at skulle tænke kreativt og finde løsninger på konkrete, forskningsmæssige udfordringer og bevise dem igennem eksperimentelt arbejde.\nJeg forsøger at løse et genetisk og biokemisk puslespil bestående af et ukendt antal brikker – muligvis 10-20 brikker – der samlet giver en løsning på, hvorledes Ginkgo biloba producerer ginkgolide plantestoffer. Bunken af brikker (i mit tilfælde gener fra Ginkgo biloba) består dog af mere end 35.000 potentielle brikker, og jeg må derfor benytte forskellige metoder til at reducere antallet af brikker, jeg mener, vil være relevante. De udvalgte brikker skal herefter nøje lægges sammen for at finde den rigtige rækkefølge, de skal ligge i. Løsningen på puslespillet vil belyse, hvordan Ginkgo biloba er blevet i stand til at producere de unikke ginkgolider som den eneste organisme i verden, samt muliggøre deres bæredygtige produktion i andre organismer, såsom gær eller alger.\nJeg er utroligt stolt af at være modtager af et EliteForsk-rejsestipendium, der er et stort skulderklap og boost af mit forsker-CV. Jeg skal til San Francisco i 2020 for at arbejde i den innovative biotekvirksomhed Amyris, hvor jeg vil få et unikt indblik i industriens automatisering samt storskalaforskning inden for syntesebiologi. Ud over dette vil jeg forsøge at besøge så mange biotek-startups i området som muligt, da San Francisco huser nogle af de mest lovende nye biotekvirksomheder.\nJeg dyrker klatring af typen bouldering sammen med et par gode venner flere gange ugentligt og er generelt glad for at være fysisk aktiv. Jeg blev for nylig far og sætter stor pris på min nye tilværelse i en lille familie. I min fritid bruger jeg min naturvidenskabelige viden aktivt til at brygge øl og holder af at spille musik.\nPathway Elucidation and Heterologous Production of Bioactive Diterpenoids\nSektion for Plantebiokemi, Institut for Plante- og Miljøvidenskab, Det Natur- og Biovidenskabelige Fakultet, Københavns Universitet