International handel og CO 2 -udledning - PDF\nInternational handel og CO 2 -udledning\nDownload "International handel og CO 2 -udledning"\n1 28. april 2005 L:\_TEKST\_FORLAG\_JMU\_epf 2001\_slutrapport.doc/jp International handel og CO 2 -udledning af Jesper Munksgaard, akf Lise-Lotte Pade, akf Manfred Lenzen, The University of Sydney akf forlaget april\n3 Forord Denne slutrapport sammenfatter på dansk resultaterne af projektet:»international handel, energieffektivitet og CO 2 -udledning«, finansieret af Statens Energiforskningsprogram EFP via Energistyrelsen. Projektet er blevet gennemført over perioden fra april 2001 til december 2003 af en arbejdsgruppe med deltagelse af senior researcher, ph.d. Manfred Lenzen, University of Sydney, forskningsassistent, Lise-Lotte Pade og docent, ph.d. Jesper Munksgaard begge akf. Rapporten er forfattet af Jesper Munksgaard. EFP stiller krav om, at såfremt publiceringen af projektets resultater er sket i form af publicering i internationale og engelsksprogede tidsskrifter, så skal der udarbejdes en dansk sammenfatning på 5-10 sider af projektets resultater. Da vi i publiceringen af projektets resultater har lagt vægt på både en hurtig og løbende offentliggørelse samt på en høj kvalitetssikring, har vi valgt denne fremgangsmåde frem for at udarbejde en traditionel forskningsrapport. Bagest i rapporten er en oversigt over projektets publikationer, herunder de tre engelsksprogede artikler udarbejdet inden for projektets emne og tidsramme. Alle artikler er blevet optaget i internationale fagtidsskrifter (Economic Systems Research, Journal of Industrial Ecology og International Journal of Global Energy Issues) med den obligatoriske anonyme review kvalitetskontrol. Jesper Munksgaard April\n5 Indhold Sammenfatning og konklusion Formål Problemstilling Baggrund Modeller Resultater CO 2 -multiplikatorer CO 2 -regnskaber for Danmark Datagrundlag Referencer English Summary Noter\n7 Sammenfatning og konklusion Det er velkendt, at Danmarks ambitiøse mål om at reducere CO 2 -udledningen med 21% tager udgangspunkt i et år (1990), hvor Danmarks CO 2 - udledning var ekstraordinær lav på grund af en stor import af elektricitet fra Norge. El-importen betød, at danske kraftværker kunne reducere forbruget af kul, og dermed også udledningen af CO 2, som var væsentligt lavere end i et år med»normal«elhandel. Det er også velkendt, at danske embedsmænd har forsøgt at overbevise EU om, at der ved fastlæggelse af det danske CO 2 -mål burde tages hensyn til ubalance i elhandelen med udlandet men uden held. Handelen med elektricitet mellem Danmark og Norge er det bedste eksempel på, at sammenhængen mellem CO 2 -udledning og international handel tages meget alvorligt. Eksemplet understreger behovet for at diskutere, hvordan man bør tage hensyn til handel i opgørelsen af den nationale CO 2 -udledning. Og eksemplet rejser det principielle spørgsmål, om det er forbrugeren eller producenten, der er ansvarlig for CO 2 -udledningen ikke blot fra produktionen af el, men fra alle varer. Vi har i et tidligere studie peget på to generelle principper til opgørelse af national CO 2 -udledning: Forbrugeransvar og producentansvar, Munksgaard og Pedersen (2001). Det er i behandlingen af udenrigshandelen, de to principper adskiller sig fra hinanden. Princippet om forbrugeransvar leder frem til, at CO 2 -udledningen fra produktionen af de importerede varer bliver regnet med i det danske CO 2 -regnskab, hvorimod udledningen fra eksporten bliver trukket fra. Og omvendt for producentansvar: Her ses der bort fra CO 2 -udledningen fra importen, hvorimod udledningen fra eksporten regnes med i det nationale CO 2 -regnskab. 7\n8 Ud fra den grundlæggende sondring mellem forbrugeransvar og producentansvar for CO 2 -udledningen har vi i dette studie sammenlignet tre forskellige input-output-modeller, som kan beregne CO 2 -udledning af hele den nationale vareimport. Vores modelanalyser viser, at der er stor forskel på produktionens CO 2 -belastning i de lande, Danmark handler med. I Norge og Sverige er produktionen generelt mindre CO 2 -intensiv end i Danmark, hvorimod den i Tyskland og resten af verden (Australien) er mere CO 2 -intensiv. Da Danmark handler mest med Tyskland og resten af verden, fører det til en forøgelse af CO 2 -multiplikatorerne med 10-30%, når man anvender en flerregion-model i stedet for en en-region model. Modelanalyserne viser også, at betydningen af at inddrage de indirekte handelseffekter, som det er gjort i model 3, er langt mindre end betydningen af at anvende en fler-region-model i stedet for en-region-modellen. Dette kunne indikere, at det er vigtigere at indsamle realistiske data om produktionsforholdene i andre lande end at anvende et forfinet analyseværktøj, som tager hensyn til de afledte handelseffekter. Endelig viser analyserne, at den danske CO 2 -udledning i 1997 reduceres med 20%, når man gør de danske forbrugere og ikke producenter ansvarlige for CO 2 -udledningen, og at den danske CO 2 -handelsbalance næsten er i balance, når man lægger model 3 til grund for beregningen, hvorimod model 1 leder frem til et overskud (CO 2 -nettoeksport) på omkring 11 mio. ton CO 2. Begrebet»en national CO 2 -handelsbalance«kunne få praktisk betydning for fremtidige forhandlinger om reduktion af den globale CO 2 - udledning og i den sammenhæng, hvilket ansvar de enkelte lande skal pålægges. Lande med meget åbne økonomier som den danske vil være interesseret i, at der ved fastlæggelsen af deres CO 2 -mål tages hensyn til deres nettoeksport af CO 2 til omverdenen, med andre ord om de har over- eller underskud på CO 2 -handelsbalancen. De samme lande vil også være interesseret i, at der bliver udviklet konsistente og pålidelige modeller til beregning af CO 2 -udledningen i forbindelse med den internationale handel. Dette behov er også blevet understreget i et nyere OECD-studie, hvor både begreberne om forbruger- og producentansvar og national CO 2-8\n9 handelsbalance er blevet anvendt til at sammenligne landes CO 2 -udledning, Ahmad og Wyckoff (2003). Ikke mindst lande med en nettoimport af CO 2 fra udlandet vil være interesseret i at få en»co 2 -rabat«, når deres basisår for CO 2 -målet skal fastlægges. Det kan være vanskeligt for disse lande at se det rimelige i, at tilfældige svingninger i handelsbalancen over for udlandet skal have afgørende indflydelse på deres langsigtede forpligtelse til at reducere CO 2 - udledningen. Modvilligheden i at indgå internationale klimaaftaler kunne givetvis mindskes, hvis der blev taget højde for ubalancer i handelen mellem lande. I en mere snæver sammenhæng kan projektets resultater bidrage til at styrke Danmarks forhandlingsposition i de internationale klimaforhandlinger. En svaghed ved de modelanalyser, vi har gennemført i projektet, er den meget aggregerede landeopdeling, vi har anvendt, hvor»resten af verden«repræsenterer mere en halvdelen af den danske import. Også antagelsen om, at produktionen fra denne store restgruppe af lande kan beskrives ved hjælp af australske data, kan diskuteres. Denne svaghed ved datamaterialet har dog ikke haft nogen væsentlig indflydelse på projektets konklusion: At det er muligt at opstille konsistente modeller for nationale CO 2 - regnskaber baseret på henholdsvis forbrugeransvar og producentansvar, og at det har stor betydning for opgørelsen, om man vælger en en-region- eller fler-region-model. Bedre CO 2 -forbrugsregnskaber vil selvfølgelig kunne opnås, hvis produktionen i flere lande modelleres på baggrund af relevante nationale data. Opgaven i forbindelse hermed er dog omfattende og bør forankres i et internationalt regi som fx EU. En mulighed er at tage udgangspunkt i GTAP-E-modellen (Burniaux m.fl. 2002), som efter den nye opdatering vil komme til at indeholde input-output-data og energidata for 87 lande. GTAP-E-modellen er en generel ligevægtsmodel til analyse af handel mellem lande. Udvikles GTAP-E til brug for nationale CO 2 -opgørelser, er der mulighed for, at princippet om, at det skal være forbruget og ikke produktionen, der bestemmer et lands CO 2 -mål, kan vinde udbredelse. 9\n10 1 Formål Formålet med projektet har været at skabe et bedre metodisk grundlag for at kunne fastlægge nationale klimamål, som tager hensyn til den internationale handels forskellige påvirkning af landes CO 2 -udledning. Med baggrund i begreberne»en national CO 2 -handelsbalance«,»producentansvar«og»forbrugeransvar«, som blev introduceret i Munksgaard og Pedersen 2001, videreudvikles en-region-modellen, som blev benyttet i dette studie. Modellen var baseret udelukkende på danske data. I denne rapport sammenlignes en-region-modellen med to fler-region-modeller, som begge inkluderer en realistisk og detaljeret beskrivelse af produktionsforholdene i de lande, Danmarks import stammer fra, herunder også af energiforbruget i de erhverv, som producerer de danske importvarer. Den ene fler-region-model inkluderer kun de direkte handelseffekter, hvorimod den anden model også tager højde for indirekte handelseffekter det forhold, at import fra fx Tyskland skaber afledt handel mellem andre lande, som leverer råvarer og produktionsinput til tysk produktion. Med fokus på Danmark estimeres de tre modeller på baggrund af 1997-input-output-data for fem lande: Danmark, Tyskland, Sverige, Norge og Australien, idet vi for de to fler-region-modeller antager, at produktionsforholdene i resten af verden kan modelleres ved hjælp af australske data. Fælles for de tre modeller er, at de er input-output-modeller, som inkluderer en detaljeret belysning af energiforbruget opdelt på brancher. Modellerne kan beregne miljøeffekter (energi og CO 2 ) i andre lande, som er forårsaget af dansk forbrug af varer og tjenester. Modellerne er dermed i stand til at analysere den påvirkning af CO 2 -udledningen i lande, som sker, når lande handler med hinanden. 10\n11 Så vidt vi ved, har man ikke tidligere benyttet en fler-region-model med indirekte handelseffekter til at beregne miljøeffekter, og i det hele taget er det få studier, som har anvendt en fler-region input-output-model til beregning af miljøeffekter. Der er derfor heller ikke stor viden om, hvor store estimationsfejl man begår ved at bruge en-region-modeller i stedet for fler-region-modeller. For at bidrage med ny viden på dette felt har vi derfor anvendt de tre modeltilgange til estimation af et dansk CO 2 - regnskab for\n12 2 Problemstilling International handel med varer og tjenester har indflydelse på et lands CO 2 -udledning og derigennem også på mulighederne for, at landet kan opfylde sit CO 2 -mål. Produktion af varer og tjenester kræver energi, som er en kilde til CO 2 -udledning, og da mange varer eksporteres til udlandet, betyder det, at udenlandske forbrugeres efterspørgsel får stor indflydelse på et lands CO 2 -udledning og dermed også på landets muligheder for at nå et fastlagt CO 2 -mål. Dette taler for, at man ved fastlæggelse af nationale klimamål og referenceudledning i de internationale klimaaftaler tager hensyn til den internationale handels indflydelse på den nationale CO 2 - udledning. Dette hensyn er ikke mindst relevant for Danmark, som er en meget»åben økonomi«med en stor handel med udlandet. Bidraget fra dette forskningsprojekt er at skabe et forbedret metodisk og empirisk grundlag for denne diskussion. 12\n13 3 Baggrund I de internationale klimaaftaler for reduktion af drivhusgasser er man blevet enige om at holde lande ansvarlige for den CO 2 -udledning, der finder sted inden for landets grænser (IEA 2001). I litteraturen definerer man dette ansvar som producentansvar i nogle sammenhænge bruges også begrebet områdeansvar (på engelsk: territorial responsibility). Ud fra den tankegang er et land ansvarlig for al udledning af CO 2, der sker inden for landets grænser. Udledning af CO 2 bliver dermed tilskrevet de fysiske processer, som faktisk frigør CO 2 til atmosfæren, fx industriel produktion, energiproduktion på kraftværker og brug af brændsler i husholdningen. En væsentlig del af CO 2 -udledningen er dog forbundet med produktion af varer, som sælges til kunder i udlandet. Der er blevet sat spørgsmålstegn ved, om det i internationale klimaaftaler er rimeligt at anvende princippet om producentansvar (Brazilian Proposal 1997, Ahmad og Wyckhoff 2003, Rosa m.fl. forthcoming), fordi princippet indebærer, at lande holdes ansvarlige for CO 2 -udledning, som skyldes eksport af varer til forbrug i andre lande. Som alternativ til at opstille et nationalt CO 2 -regnskab baseret på producentansvar er princippet om forbrugeransvar blevet opstillet (Munksgaard og Pedersen 2001). Andre forfattere har tidligere introduceret tankegangen med anvendelse af andre begreber, bl.a. Kondo m.fl. (1998) og Proops m.fl. (1993). Ud fra tanken om at forbrugeren er ansvarlig for den globale CO 2 -udledning, er det ikke afgørende, hvilke lande der udleder CO 2, men derimod, hvilke lande der forbruger de varer og tjenester, der gennem produktion skaber CO 2 -udledning. I overensstemmelse med princippet om forbrugeransvar opgøres CO 2 -udledningen derfor i det land, hvor forbruget af varer og tjenester finder sted. Betydningen i for- 13\n14 hold til importen bliver, at CO 2 -indholdet i importerede varer opgøres i det land, hvor forbruget af varen finder sted, hvorimod CO 2 -udledningen i forbindelse med produktionen af eksportvarer trækkes fra det nationale CO 2 -regnskab opgjort med baggrund i producentansvar. Et godt eksempel på, at sondringen mellem producent og forbrugeransvar også har haft praktisk betydning ved opgørelsen af det nationale CO 2 - regnskab, er handelen med elektricitet mellem Danmark og Norge. I Norge produceres praktisk taget al elektricitet ved hjælp af vandkraft, hvorimod elektriciteten i Danmark i stort omfang bliver produceret ved anvendelse af fossile brændsler som kul og naturgas. Derved producerer Norge elektricitet, som nærmest er fri for CO 2, hvorimod Danmark producerer el, som generelt har en stor udledning af CO 2. Konsekvensen er, at når Danmark eksporterer elektricitet, forøger det CO 2 -udledningen i Danmark betydeligt, hvorimod eksport af elektricitet fra Norge til Danmark ikke vil have nogen særlig indflydelse på CO 2 -udledningen i Norge. Dette rejser spørgsmålet, om det er den norske forbruger eller den danske producent af elektricitet, som er ansvarlig for CO 2 -udledningen. 1 I 1990 importerede Danmark en stor mængde elektricitet fra Norge, fordi det regnede usædvanligt meget i Norge det år. Og stor nedbør betyder, at der er overskud af billig elektricitet på det norske elmarked. Derfor importerede Danmark i 1990 billig strøm fra Norge og sparede på de dyrere fossile brændsler på de danske kraftværker. Det kom til at betyde, at CO 2 -udledningen fra den danske elproduktion blev ekstraordinær lav i 1990, hvilket ud fra et globalt synspunkt var godt, men uheldigvis blev netop året 1990 udvalgt til referenceår i Kyotoaftalen og EU s interne byrdefordelingsaftale. Det indebar, at det danske mål om at nedsætte udledningen af CO 2 med 21% blev fastlagt med basis i et år, hvor den danske CO 2 -udledning var ekstraordinær lav ikke noget let udgangspunkt for en dansk CO 2 -reduktionspolitik. Da det gik op for de danske embedsmænd, at forhandlingerne var endt med et dårligt resultat for Danmark, blev der iværksat en strategi med sigte på at få forhøjet 1990-udledningen, så den kunne tage højde for den ekstraordinært lave danske elproduktion i Strategien var at forsøge at overbevise EU om, at der i det nationale CO 2 - regnskab burde korrigeres for både elhandel med udlandet og for vejrets indflydelse på elforbruget (Energistyrelsen 2003) 2. Strategien mislykkedes. 14\n15 EU fastholdt princippet om, at producentansvarsprincippet skulle gælde for alle lande også Danmark. Energistyrelsen har dog, siden problemet blev erkendt, opgjort den danske CO 2 -udledning ud fra såvel et generelt producentansvarsprincip, som krævet af EU, som princippet om, at elforbrugeren er ansvarlig for elsektorens CO 2 -udledning, hvorimod producenten er ansvarlig for al anden CO 2 -udledning i Danmark. En ulempe ved det danske forslag til CO 2 -regnskab er, at det ikke er lykkedes at overbevise nordmændene om, at princippet er godt. Hverken Danmark eller Norge er interesseret i at tage ansvaret for CO 2 -udledningen i den el, der eksporteres til Norge. Dette understreger behovet for, at der anvendes ensartede principper for opgørelsen af CO 2 -udledningen, og at principperne bliver anvendt i alle lande. En anden ulempe ved det danske forslag er, at det alene har fokus på handel med el og ikke på handel med andre (energiintensive) varer. Dermed er forslaget en hybrid mellem anvendelsen af producent- eller et forbrugeransvar som nationalt opgørelsesprincip. En konsekvent anvendelse af princippet om forbrugeransvar indebærer, at CO 2 -udledningen skal korrigeres for alle varer og tjenester, som handles mellem lande. Denne mangel på konsistens understreger behovet for, at der udarbejdes internationale standarder for CO 2 -regnskaber og dermed også for udviklingen af modeller, som kan anvendes til at korrigere den nationale CO 2 -udledning for indflydelsen af import og eksport. 15\n16 4 Modeller Input-output-modeller er et relevant modelværktøj til at lave CO 2 - regnskaber. Modellerne bygger på data fra det detaljerede nationalregnskab og de dertil hørende satellitregnskaber for energi, ressourcer og emissioner. Sondringen mellem producent- og forbrugeransvar rejser dog nogle interessante spørgsmål omkring data og metode, som ikke har fået særlig opmærksomhed tidligere i input-output-litteraturen. Begge regnskabsprincipper har traditionelt været anvendt i en-region-modeller til at beregne et lands CO 2 -handelsbalance (Common and Salma 1992; Proops m.fl. 1993; Kondo m.fl. 1998; Lenzen 1998; Munksgaard and Pedersen 2001; Ferng, 2003, Sánchez-Chóliz and Duarte 2004). En en-region input-output-model er karakteriseret ved udelukkende at være baseret på nationale data, hvilket indebærer den restriktive antagelse, at importerede varer bliver produceret på samme måde som indenlandsk producerede varer. I input-output-terminologi siger man, at inputsammensætningen er den samme for importerede varer som for indenlandsk producerede varer inden for samme varegruppe. Antagelsen får den konsekvens, at energiforbruget og miljøbelastningen er den samme i alle lande, hvilket selvfølgelig ikke er særlig realistisk. En-region-modellen har derimod de relevante datamæssige egenskaber til at kunne estimere et nationalt CO 2 -regnskab baseret på producentansvar CO 2 -producentregnskab fordi producentansvar netop kun vedrører den CO 2 -udledning, der finder sted inden for landets grænser. Baseres det nationale CO 2 -regnskab derimod på forbrugeransvar, så er en-regionmodellen utilstrækkelig, fordi CO 2 -udledningen for den samme type vare varierer meget fra land til land, afhængig af forskelle i den anvendte pro- 16\n17 duktionsteknologi, herunder også hvilken slags energi der anvendes i produktionen, og hvor effektiv produktionen er. Et forbrugsbaseret CO 2 - regnskab bør derfor basere sig på en fler-region input-output-model som ideelt set bygger på input-output-, energi- og miljødata for alle relevante importlande. Man kan skelne mellem to typer af fler-region input-outputmodeller: Modeller med direkte importeffekter (unidirectional trade models) og modeller med både direkte og indirekte importeffekter (multidirectional trade models). Forskellene mellem modellerne er illustreret i figur 4.1. Figur 4.1 Sammenligning af importens behandling i tre typer input-outputmodeller Scenarium I: I En-region-model model Scenarium II: II Fler-region-model med direkte model handelseffekter med di k Scenarium III: Fler-region-model med direkte model og indirekte med handelseffekter di k C1 C1 C1 C2 C3 C2 C3 C2 C3 C4 C5 C4 C5 C4 C5 Figur 4.1 illustrerer tre forskellige måder at behandle importen på i en situation, hvor fem lande (C1,., C5) handler med hinanden: Model 1: En-region-model I denne model betragtes importerede varer, som om de bliver produceret af indenlandske producenter. Det indebærer, at beregningen af CO 2 - udledningen fra importerede produkter bliver foretaget alene på grundlag af importlandets (fx Danmarks) data om brug af energi, råvarer og andre produktionsinput. Modellen er en input-output-model og tager derfor hensyn til både direkte og indirekte CO 2 -effekter i produktionen, men modellen tager ikke hensyn til de indirekte handelseffekter, dvs. at import fra 17\n18 udlandet skaber import fra tredjelande i produktionen af importvarerne. Disse indirekte importeffekter svarer i princippet til de indirekte, indenlandske produktionseffekter i en»klassisk«input-output-model. Enregion-modellen er anvendt i studier af fx Sánchez-Chóliz and Duarte (2004), Munksgaard and Pedersen (2001), Lenzen (1998b), Pedersen (1996) og Schaeffer and Leal de Sá (1996). Også Danmarks Statistik anvender en-region-modellen til beregning af den»globale«co 2 -udledning af Danmarks forbrug, Statistics Denmark Det betyder i praksis, at danske nationalregnskabsdata og energi- og miljødata anvendes til beregning af CO 2 -udledningen fra produktionen af de importerede varer. Dermed anvender Danmarks Statistik i denne CO 2 -opgørelse princippet om, at forbrugeren er ansvarlig for CO 2 -udledningen. Model 2: Fler-region-model med direkte handelseffekter Modellen beregner CO 2 -udledningen fra importen på basis af nationale data for de lande, importen stammer fra. Udledningen af CO 2 fra produktionen af fx biler importeret fra Tyskland bliver i denne model beregnet vha. tyske produktions-, energi- og miljødata og ikke danske data, som det er tilfældet i model 1. Modellen er blevet anvendt i studier for OECD af fx Ahmad and Wyckhoff (2003) og Wyckoff and Roop (1994). Modellen har dog den svaghed, at den ikke tager hensyn til de indirekte handelseffekter, fx i form af, at de tyske bilfabrikanter importerer halvfabrikata produceret i andre lande. Model 3: Fler-region-model med direkte og indirekte handelseffekter Modellen er karakteriseret ved både at inkludere data fra flere lande og at kunne estimere direkte og indirekte handelseffekter. I faglitteraturen kaldes de indirekte handelseffekter undertiden for»feedback trade loops«, Sonis m.fl. (1995). I figur 4.1 kan disse effekter fx illustreres ved import fra land 2 til land 4 forårsaget af eksport fra land 4 til land 1. Model 3 er i modsætning til model 2 en»compound multi-region input-output-model«, se Lenzen m.fl. (2004). Dette indebærer, at input-output-matricer for alle lande kombineres med energi- og emissionsmatricer i en fælles inputoutput-matrix, som derefter inverteres med henblik på at beregne CO 2-18\n19 multiplikatorer. Mange fler-region input-output-modeller omfatter kun en del af verden, og hvis hele verden modelleres, så indgår som oftest en restkategori af lande, som datamæssigt behandles som et land for at gøre dataindsamlingen overkommelig. Os bekendt er model 3 ikke tidligere blevet anvendt til at beregne miljøeffekter, og i det hele taget er der et begrænset antal studier, som har anvendt en fler-region input-output-model til beregning af miljøeffekter. Der er derfor heller ikke stor viden om, hvor store estimationsfejl man begår ved at bruge en-region-modeller i stedet for fler-region-modeller. For at bidrage med ny viden på dette felt har vi derfor anvendt de tre modeltilgange til estimation af et dansk CO 2 -regnskab for De tre modeller er nærmere dokumenteret i Lenzen m.fl. (2004). 19\n20 5 Resultater På baggrund af indsamlede data for fem lande er de tre input-outputmodeller blevet estimeret. Der er to typer resultater af modelberegningerne: CO 2 -multiplikatorer, som angiver CO 2 -intensiteten i produktionen fra en virksomhed opgjort i fx enheden kg pr. kr. CO 2 -multiplikatoren er en kvantificering af en virksomheds direkte og indirekte CO 2 - udledning. Multiplikatorerne er beregnet på regionalt (lande) niveau. Et CO 2 -regnskab for Danmark baseret på henholdsvis forbruger- og producentansvar og med synliggørelse af importens og eksportens indflydelse. 5.1 CO 2 -multiplikatorer Betydelige forskelle mellem CO 2 -multiplikatorer beregnet på baggrund af de tre modeller må forventes at kunne tilskrives påvirkningen fra nogle nøgleindustrier, som er meget CO 2 -intensive har meget forskellig CO 2 -intensitet mellem landene er placeret langt tilbage i produktionsfødekæden, således at de ved at levere store produktionsinput til andre virksomheder har en stor indirekte indflydelse på andre branchers CO 2 -multiplikatorer. Eksempler på sådanne nøgleindustrier er: Elproduktion, kemisk virksomhed og jern- og metalværker. Det er ikke sandsynligt, at industrier som fiskeri og fremstillings- og servicevirksomhed vil være årsag til væsentlige forskelle, når man sammenligner resultaterne fra model 2 og 3, selv 20\n21 om der er stor forskel i CO 2 -intensiteten mellem landene. Dette skyldes, at CO 2 -intensiteten er lavere end i andre industrier, og at disse erhverv primært producerer varer og tjenester til endelig anvendelse (fx forbrug) og ikke til input i andre erhvervs produktion. I tabel 5.1 er vist de direkte CO 2 -multiplikatorer for nogle udvalgte nøgleindustrier. Ved udvælgelsen er der blevet lagt vægt på, om industrien bidrager med en høj produktionsværdi. Med»direkte«menes, at kun industriens eget energiforbrug er taget i betragtning. Tabel Direkte CO 2 -multiplikatorer for udvalgte industrier 5.1 Direkte CO 2 -intensitet (kg/dkk) Industri DK D SV NO W Fiskeri El-, gas-, varme- og vandforsyning Jern- og metalindustri Basis ikke-jernholdige metaller Kemisk industri Fremstilling af biler Elektronikindustri Bygge- og anlægsvirksomhed Post- og telekommunikation Finansiel service Kilde: Lenzen m.fl. (2004) Note: Omregnet fra kg/us$ til kg/dkk ved valutakurs = DKK/US$ Forskelle i de direkte CO 2 -intensiteter er mest iøjnefaldende i primære industrier og i nogle fremstillingserhverv og skyldes bl.a. de store forskelle i landenes elproduktion (kernekraft og vandkraft i Sverige, vandkraft i Norge, kul og naturgas i Danmark og kul og kernekraft i Tyskland, se Wenzel m.fl. 1999, og i landenes jern- og stålproduktion (både recycling af scrap og brændsels anvendelse har betydning, se Worrell m.fl. 1997). Med fed skrift er i tabellen fremhævet de CO 2 -intensiteter, som er højest inden for hver industri. Det fremgår af tabellen, at der er en stor spredning på landene med hensyn til, hvilken industri der har den højeste direkte CO 2 -intensitet. For Danmark ligger industrierne»fremstilling af biler«,»elektronikindustri«og»finansiel service«i toppen med hensyn til CO 2-21\n22 Tabel intensitet. Forskellene for disse industrier er dog ikke så store mellem landene, og sammenlignet med andre industrier er der tale om produktion med relativ lav CO 2 -udledning. Model 1: En-region-model CO 2 -multiplikatoren øges, når der tages højde for de indirekte CO 2 - effekter, jf. tabel 5.2 og 5.3. Den øges mindst for de industrier, som er lavest placeret i den industrielle fødekæde, og mest for de industrier, som har deres produktion rettet mod endelig anvendelse, og som er afhængige af mange produktionsinput fra underleverandører. Totale CO 2 -multiplikatorer for udvalgte industrier 5.2 Total CO 2 -multiplikator (kg/dkk) Industri DK D SV NO W Fiskeri El-, gas-, varme- og vandforsyning Jern- og metalindustri Basis ikke-jernholdige metaller Kemisk industri Fremstilling af biler Elektronikindustri Bygge- og anlægsvirksomhed Post- og telekommunikation Finansielle service Kilde: Lenzen m.fl. (2004) Note: Omregnet fra kg/us$ til kg/dkk ved valutakurs = DKK/US$ Det generelle billede, tabel 5.2 tegner, er, at produktionen i Norge og Sverige er mindre CO 2 -belastende end i Danmark, hvorimod den i Tyskland og ikke mindst Australien (resten af verden) er mere CO 2 -belastende. De mest CO 2 -intensive lande for hver industri er i tabellen fremhævet med fed skrift. I ingen af tilfældene hører de danske industrier til de mest forurenende. Sammenligner man tabel 5.2 med tabel 5.1, er det interessant, at spredningen af de mest CO 2 -belastende industrier er mindre, når man også inkluderer den indirekte CO 2 -udledning fra produktionssystemet. Dette kommer til udtryk ved, at»resten af verden«repræsenterer langt de fleste 22\n23 industrier med den højeste CO 2 -udledning. Danmark har ingen industrier i den højeste ende af CO 2 -skalaen. Model 2: Fler-region-model med direkte handelseffekter Forlader man antagelsen om, at udenlandske varer bliver produceret med samme produktionsteknologi som danske varer (model 1), får det synlig indflydelse på de danske CO 2 -multiplikatorer, jf. tabel 5.3, hvor model 1 er estimeret for Danmark, men ikke for de andre lande. Dette skyldes, at vi har gennemført modelanalysen med Danmark som det importerende land, jf. figur 4.1. Da hovedparten af dansk import i de to fler-nationmodeller stammer fra Tyskland og Australien, hvor produktionen generelt er mere CO 2 -belastende end i Danmark, leder de frem til højere danske CO 2 -multiplikatorer end, når man anvender model 1. Hovedparten af multiplikatorerne beregnet ved hjælp af model 2 bliver forøget med 10-30% i forhold til model 1. Model 3: Fler-region-model med direkte og indirekte handelseffekter Når man forfiner beregningen af CO 2 -multiplikatorerne ved yderligere at tage højde for de indirekte handelseffekter af import til Danmark, må man i almindelighed forvente en udjævning af nationale forskelle i CO 2 - intensitet mellem de enkelte industrier. Sammenligner man resultaterne af model 3 med 2, ser man en gennemsnitlig forøgelse af de danske CO 2 - multiplikatorer på 1,5%, som indikerer, at de indirekte handelseffekter først og fremmest involverer tredjelande, hvor produktionen er mere CO 2 - intensiv end i de lande, importen direkte stammer fra. Tabel 5.3 viser også, at når der ses bort fra industrien»basis ikke-jernholdige metaller«, så er der kun små forskelle mellem de danske CO 2 -multiplikatorer beregnet ved hjælp af model 2 og 3. Det er bemærkelsesværdigt, at betydningen af at inddrage de indirekte handelseffekter (model 3 sammenlignet med 2) er langt mindre end betydningen af at anvende en fler-region-model i stedet for en en-region-model (model 2 sammenlignet med 1). 23


Beredskabschefer fra hele landet mødes om naturbrande - Naalakkersuisut\nBeredskabschefer fra hele landet mødes om naturbrande\nEt stort område i Kangerluarsuk Tulleq blev i sommer udsat for en naturbrand af hidtil uset størrelse og intensitet. De seneste år har flere kommuner oplevet både flere og større naturbrande end tidligere.\nAnsvaret for naturbrande ligger hos kommunerne, men sommerens brand i Kangerluarsuk Tulleq viste, at der til nogle naturbrande er brug for specialiseret udstyr og mere mandskab, end kommunerne hver især har til rådighed.\nDepartementet for Natur og Miljø inviterede derfor i sidste uge alle landets beredskabschefer til et seminar i Sisimiut om netop naturbrande. Specialister fra Beredskabsstyrelsen deltog i seminariet.\nEt vigtigt punkt på seminaret var drøftelse af, hvordan kommunerne i højere grad kan hjælpes ad med slukning af naturbrande og eventuelt indkøbe fælles specialudstyr til naturbrande. Der er behov for blandt andet specialfremstillede spyd til at slukke naturbrande i de dybere tørvelag og det rette pumpeudstyr.\nDepartementschef i Departementet for Natur og Miljø, tlf.: 529844 eller e-mail: pan@nanoq.gl


København Nord (Knord) og Erhvervsskolen Nordsjælland (ESnord) overvejer at fusionere, skriver skolerne i en pressemeddelelse. Arkivfoto: Martin Warming\nErhvervsuddannelserne i Nordsjælland kigger i øjeblikket på mulighederne for at fusionere\nEn samling af de erhvervsrettede uddannelser i Nordsjælland kan være på vej for 5.500 elever. København Nord (Knord) og Erhvervsskolen Nordsjælland (Esnord) undersøger i øjeblikket muligheden for at fusionere med virkning fra den 1. januar 2019.\n"Formålet er at styrke af uddannelsesudbuddet i hele den nordsjællandske region," skriver skolerne i en pressemeddelelse.\nMandag meddelte Uddannelsesministeriet, at ministeriet ser med positive øjne på en samling af skolerne, og nu går det konkrete fusionsarbejde så i gang.\n"Vi vil hellere samarbejde end konkurrere, når det gælder arbejdet med at sikre kvalificerede og kompetente medarbejdere til virksomhederne i Nordsjælland. Og det er jo det, der er formålet med vores skoler," siger Jes Damsted, der er formand for Knord og Jens-Olav Pedersen, der er bestyrelsesformand for Esnord.\n”Fremtiden kræver, at vi styrker de erhvervsrettede uddannelser i Nordsjælland. Det vil ske med den her samling. Både virksomhederne og fremtidens medarbejdere har brug for det.," siger Jens-Olav Pedersen.\nElever og medarbejdere informeres\nSamtidig betyder en fusion det også en oprustning af efter- og videreuddannelsesmulighederne i hele Nordsjælland, mener skolerne.\n”Med samlingen styrker vi kompetencerne på arbejdsmarkedet i Nordsjælland, både på det merkantile område og på håndværkerområdet. På det merkantile område får vi bedre sammenhæng mellem de forskellige skoler og lokaliteter," understreger Jes Damsted i pressemeddelelsen.\nDet konkrete arbejde med samlingen skal foregå frem mod årsskiftet. Der er ikke tale om, at alle skal samles på en adresse, men der kan ske flytninger af nogle uddannelser mellem de skoler, der indgår i fusionen.\nMedarbejderne og eleverne på de to skoler informeres nærmere i de kommende dage, hvorefter direktionerne og bestyrelserne tager fat på det konkrete arbejde.\nJes Damsted og Jens-Olav Pedersen er i øvrigt åbne for, at andre institutioner kan involveres i et tættere samarbejde i de kommende år.\nDe to skoler har tilsammen 5.500 elever og 680 undervisere. Den samlede årlige omsætning er på 510 millioner kroner.\nEsnord og Knord:\nErhvervsskolen Nordsjælland (Esnord) er et uddannelsescenter med flere afdelinger i Hillerød, Helsingør og Frederikssund. Skolen har blandt andet 10. klasse, teknisk gymnasium (HTX), handelsgymnasium (HHX) og tekniske erhvervsuddannelser. Knord har afdelinger i Lyngby, Hillerød og Frederikssund, og danner ligesom Esnord også rammen om en række forskellige ungdomsuddannelser.\nPubliceret 31 May 2018 08:01


katrine 19. februar 2020\nDer skal ikke så meget til at vække opsigt, når det gælder mobildesign - det er Google Pixel 5 et meget godt eksempel på. Se design på Pixel 5.\nMange gange gennem tiden er Google blevet beskyldt for at abe efter Apple, og det er ikke altid en dårlig ting. Så kom der en periode, hvor det faktisk så ud til, at Google havde fået selvtillid nok til at skabe en egen æstetik, både inden for software og hardware. Det var der mange, der var glade for, men så kom Pixel 4, og så var det lidt slut med det.\nPixel 5 viser anderledes design\nNu troede man måske, at det ikke kunne blive værre, men skal vi gå efter det første påståede kig på Pixel 5, går det stadig i den forkerte retning synes mange, når man læser på nettet. Først er det vigtigt at slå fast, at der skal være tale om en prototype og ikke et færdigt produkt.\nPixel 5-lanceringen forventes ikke at ske før til efteråret, og vi regner stadig med, at der skal komme en Pixel 4a i mellemtiden. YouTuber Jon Prosser fra FrontPage forklarer desuden, at Google altid laver tre prototyper, der har forskelligt design.\nDenne ret kontroversielle model er altså blot en af tre prototyper. Det er slet ikke sikkert, at det endelige Pixel 5-design havner i nærheden af dette udseende. På den anden side kan det også være, at den kommer til at se præcis sådan ud.\nSe også: Find priser på Google Pixel\nPå billedet ser vi en stor U-formet kameraopsætning på bagsiden af telefonen, hvor dens tre kamerasensorer holder til. Et noget anderledes udseende der ikke bidrager med meget positivt på den æstetiske front, lyder dommen fra mange.\nDet gode er, at en af sensorerne efter sigende skal være en længe ventet vidvinkel. Om det er en fordelagtig placering af sensorerne inde i telefonen, kan også diskuteres. Det er helt sikkert et design, man lægger mærke til, men det behøver ikke være en god ting. Umiddelbart får vi også det indtryk, at man ret let kan komme til at dække for kameraet med fingrene.\nPersonligt håber jeg, at Google ikke bare har eksperimenteret for sjov skyld med denne protptype – det kunne være interessant at se et lidt anderledes design på en mobil.


Navnet KGB kommer af forbogstaverne på ingredienserne, nemlig Kahlua, Grand Marnier og Baileys. Det er et shot, der på en lækker måde kombinerer smagen af kaffe og appelsin, og Baileys giver en dejlig cremet konsistens.\nIngredienserne hældes forsigtig op i shotsglas - i rækkefølgen Kahlua, Grand Marnier og til sidst Baileys. Hvis du gerne vil have, at drinken bliver lagdelt som på billedet, kan du med fordel hælde hver alkohol over bagsiden af en ske.\nDrinken skal ikke blandes, og den smager bedst, hvis man tager den i ét hug, så man får alle smagene på en gang. Hvis man ikke er interesseret i at tage den som et shot, kan den også hældes i et cognacglas og nydes til en kop kaffe.\nGrand Marnier laves enten på brandy eller cognac, og prisen afhænger deraf. Til denne opskrift har jeg brugt den gule Grand Marnier, som er lavet på brandy, men man kan også sagtens bruge den røde. Grand Marnier kan også bruges til desserter, f.eks. crepes suzettes eller julekonfekt med marcipan.


Noget gurgler i hjertets område? - Influenza June\nNoget gurgler i hjertets område?\nNogle gange henvender folk sig til en kardiolog ved første øjekast med en usædvanlig klage over, at de har noget gurglende i hjerteområdet. Men et sådant symptom bør ikke ignoreres, da det kan forekomme både på grund af hjertesygdomme og i tilfælde af lungesygdomme. Dette symptom kan ledsages af en følelse af, at hjertet "vender" eller "fryser", samtidig kan patienten klage over, at der er et kortvarigt stop.\nHubbing i hjertets område som følge af hjertesygdomme kan observeres i følgende situationer:\nUdviklingen af ekstrasystol. Det ledsages af en enkelt, for tidlig sammentrækning af hjertemusklen, mens det nogle gange kan gå ubemærket hen. Men i de fleste tilfælde oplever en person en skarp sammenbrud, gurgling i hjerteområdet forårsager dårlige tanker, hvilket skaber en følelse af irritabilitet og panik. Hyppige angreb af denne patologi fører til udvikling af besvimelse..\nTakykardi. Det opstår som et resultat af det øgede arbejde i sinusknuden. Det kan være et normalt svar på frygt eller spænding. Men samtidig skal den forsvinde i en rolig tilstand. Hvis dette ikke sker, og det sker uden grund i hvile, kan dette tjene som en drivkraft for udviklingen af hjerteinfarkt og andre alvorlige konsekvenser.\nDet er meget vigtigt at skelne mellem ekstrasystol og takykardi. Så sidstnævnte vil blive karakteriseret ved gentagen for tidlig sammentrækning af myokardiet.\nAtrieflimren. Uregelmæssig puls kan indikere udviklingen af alvorlige sygdomme (hjertesygdomme, kardiomyopati, hypertension). Samtidige symptomer er pludselige trykfald, svær svaghed og åndenød, svimmelhed og besvimelse af hjertet.\nBradykardi forårsager sjældent symptomer på gurgling i hjertet. Det er meget typisk for hende at bremse hjerterytmen med manifestationen af svær træthed, et fald i blodtryksantal, som kan forårsage besvimelse.\nGurgling i hjertet kan være en del af det kliniske billede af arytmi, der udvikler sig af følgende årsager:\npatologiske processer, der fører til ændringer i hjerte og blodkar\nsygdomme forbundet med forstyrrelse af nervesystemet;\nsom et svar på en overtrædelse af funktionerne i de endokrine kirtler;\nlangvarig brug af visse typer stoffer\nfysisk og psykisk overbelastning\nmave- og tarmpatologi;\noverdreven brug af alkoholholdige drikkevarer og vanen med at ryge.\nPatologiske processer i lungevævet med manifestation af gurglende lyde\nDette symptom opstår med lungepatologier på grund af ophobning af væske og sputum i alveolerne, bronchi eller trochea. I dette tilfælde dannes hvæsende vejrtrækning, som udsender en "boblende" lyd, der ligner en gurgle. Deres lokalisering bag brystet skaber ofte et vildledende indtryk af, at processen med boblende og rumlende sker i hjertets område. De vigtigste patologier, hvis tegn er "boblende" vejrtrækning:\nLungeødem. Den patologiske proces fører til ophobning af et stort volumen væske i alveolerne. Derfor klager patienten ofte over, at han har noget gurglende i hjertets område, selvom oprindelsen til dette symptom er af en anden grund. Derudover vises yderligere symptomer med udseende af hoste og skummende sputum, som har en lyserød farvetone. Fugtig hvæsen kan høres på afstand og kan forårsage kvælningsangreb. Vejrtrækning bliver lav, pulsen er svag, og blodtryksaflæsningerne falder. Patienten er i en tilstand af spænding og oplever alvorlig frygt for mulig død.\nBronchiectasis. Akkumuleringen af purulent ekssudat i åndedrætsorganerne forårsager en gurglende lyd, når luftstrømmen passerer gennem det purulente indhold. Denne patologiske proces ledsages af hosteanfald, især om morgenen, når en stor mængde sputum frigøres. Nogle gange kan der forekomme hæmoptyse og åndenød. Forværring af den inflammatoriske proces ledsages af smerter bag brystbenet.\nOnkologiske patologier. Dannelsen af hvæsende vejrtrækning under udviklingen af en neoplasma gør patientens vejrtrækning "boblende". Ved auskultation (lytter med et fonendoskop) forårsager hævelse i de øvre dele af lungerne fugtig hvæsen, hvilket fører til et symptom, der ligner gurglen i vandet. Patienten oplever også en ubehagstilstand på grund af paroxysmal hackehoste med adskillelse af purulent indhold og urenheder i blodet. Blokering af luftvejene forårsager kvælningsangreb, patienten har brystsmerter.\nI milde tilfælde af ekstrasystoludvikling er det muligt at eliminere det ved at ændre livsstil. Samtidig lægges der stor vægt på ernæring af høj kvalitet, daglige gåture i den friske luft, opgive de dårlige vaner med overdreven drikke- og rygevaner..\nKomplekse manifestationer af arytmi antyder udnævnelse af betablokkere (Metoprolol, Atenolol eller Bisoprolol). Også calciumkanalblokkere har god virkning, som Verapamil er ordineret til. Medikamenter, der blokerer kaliumkanaler, giver dig mulighed for at gendanne hjerterytmen, som Cordaron eller Sotagexal er ordineret til. Corvaldin, Valokordin, Barboval har en god effekt på et tidligt udviklingsstadium.\nBehandling af lungepatologiske processer indebærer anvendelse af følgende lægemidler:\nlægemidler, der øger diurese (diuretika), anbefales det at bruge Lasix, Furosemide eller Hypothiazide;\nforsømte, ubrugelige former for maligne neoplasmer forklarer brugen af narkotiske analgetika (Morfin, Promedol, Omnopon);\nFor at lindre sværhedsgraden af betændelse anbefales prednisolon eller hydrokortison.\nDet er vigtigt at bemærke. Onkologiske processer involverer parallel anvendelse af medicin. Men den vigtigste type terapi er kirurgi efterfulgt af kemoterapi.\nHjertepatologier og sygdomme i lungevævet kan ledsages af det samme symptom, der lyder som en gurgling af vand. Både i det første og i det andet tilfælde er det umuligt at løse dette problem alene. Forsinkelse af et besøg hos lægen kan blive til en uoprettelig situation, der ikke kun kan true helbredet, men også medføre udvikling af et fatalt resultat.\nHvorfor gurgler i hjertet?\nNogle sygdomme er kendetegnet ved atypiske symptomer, der er vanskelige at forklare selv for en erfaren specialist. En smertefri gurgling i hjerteområdet forekommer undertiden efter fysisk anstrengelse og slår en person ud af den sædvanlige rytme. Således kan der opstå problemer i mave-tarmkanalen, komplikationer efter lungebetændelse. Derfor kræves en omfattende diagnose suppleret med konsultation af en psykoterapeut og gastroenterolog..\nGurgling i tilfælde af gastrointestinale sygdomme\nMange patienter beskriver det ubehagelige fænomen som en stigning i puls, karakteristiske klik, der minder om boblende af luftbobler. Symptomet vises ofte i liggende stilling efter at have forsøgt at ændre position eller vælte på venstre side. Samtidig kan smerte eller brændende fornemmelse være fraværende såvel som andre tegn på beskadigelse af indre organer..\nEn af de almindelige antagelser er dysbiose. Sygdommen er forbundet med en ubalance i den gavnlige mikroflora. Med en stigning i niveauet af stafylokokker eller Escherichia coli begynder gæring, aktiv henfald af madrester. Det ledsages af problemer med afføring, forstoppelse, ophobning af en stor mængde gas.\nHvis der observeres øget gasproduktion i den øverste del af tyndtarmen med pludselige bevægelser eller forsøger at tage en liggende stilling, er der en kraftig gurgling i hjertet. Med dysbakteriose ledsages symptomet af:\nprikken i siden\nKompleks behandling af tarmpatologier hjælper med at fjerne gurgling. Det består i langvarig brug af specielle lægemidler, der ødelægger patogene bakterier og gendanner peristaltik. Der kræves en særlig diæt med en stor mængde fiber, ballaststoffer, overholdelse af drikkeordningen, moderat træning.\nKomplikation af lungesygdom\nHvis der gurgles i hjerteområdet, hulken eller klik høres, er det nødvendigt at besøge en lungelæge eller brystkirurg. Symptomet vises, når pleurahulen eller venstre lunge er beskadiget. Følgende situationer bliver årsagen:\ntårer med brækket ribben, hjertesvigt\nkonsekvenser af lungebetændelse.\nMed disse sygdomme kan der dannes fokus eller tåre i lungen. Hvis du ikke følger reglerne for behandling eller rehabilitering, forbliver ar og udvækst af bindevæv. De har ikke tilstrækkelig elasticitet, provokerer ofte væskeophobning i lapperne.\nSådan gurgling er livstruende for patienten. Sådan udvikler respirationssvigt, som hurtigt spreder sig, fører til alvorlige konsekvenser: patienten kvæler, når han laver lektier, går i normalt tempo, går hunden. Situationen forværres så meget, at personen skal indlægges med alarmerende symptomer:\nsputum bliver blodig;\nhypoxi forstyrrer blodcirkulationen i hjernen;\nsvær smerte i brystbenet.\nBehandling af åndedrætssvigt er kompleks og langvarig. Diuretika bruges dagligt til at reducere hævelse. Undertiden er den eneste måde at undgå døden på regelmæssigt at pumpe ud væske fra pleurahulen og konstant tage specielle lægemidler, der stimulerer det bronchopulmonale system..\nGurgling i hjertet med psykogene sygdomme\nPatienter beskriver ofte et specifikt symptom på samme tid som angst, forhøjet blodtryk og hovedpine. Hvis en person klager over, at han gurgler i hjertets område, men tests og undersøgelser ikke giver svar, mistænker specialisten manifestationer af VSD. Dette er en speciel sygdom, der forårsager en masse kontroverser og er forbundet med psykosomatika, nedsat blodcirkulation i hjernebarken..\nVegetavaskulær dystoni manifesteres af en række tegn, der pludselig vælter og komplicerer patientens liv i høj grad:\nBehandlingen består af en kombination af lægemiddelterapi og hjælp fra en psykoterapeut. VVD-angreb skal konstant stoppes ved at tage medicin for at stabilisere hjertefrekvensen, beroligende midler, krampeløsende midler. En person skal lære at undgå stressende forhold, føle ændringer i helbredet, føre en korrekt og målt livsstil.\nProblemer med perikarditis\nEn af de hjertesygdomme, hvor hjertet gurgler er perikarditis. Denne betændelse i membranen (perikardium) bliver ofte en konsekvens af den tidligere infektion: otitis media, tonsillitis, lungebetændelse, bronkitis. Farlige patogener trænger sammen med blodet ind i hjertesækken og inficerer væsken, der vasker organet.\nTypiske symptomer på perikarditis:\nved indånding er der en brændende fornemmelse i brystet;\nkonstant træthed, døsighed\nGurgling opstår, når væske sveder fra hjertesækken. Med et fald i volumen fører en ændring i kropsholdning til rystelser, den flyder over og giver karakteristiske lyde. Perikarditis diagnosticeres oftere med følgende patologier:\nen allergisk reaktion på mad eller medicin\nPericarditis kræver akut pleje. Når væsken tørrer helt op, opstår en tør form af sygdommen, hvor gurglen i hjerteområdet forsvinder, hvilket giver plads til svær smerte på baggrund af en temperaturstigning, konstant prikkende fornemmelse ved indånding. Blodcirkulationen er nedsat, kroppen modtager ikke den krævede mængde ilt og næringsstoffer.\nFunktioner ved behandling af perikarditis\nI det akutte stadium anbefales sengeleje: overdreven aktivitet forbedrer kun blodcirkulationen og bidrager til den yderligere spredning af pus gennem kroppen. Behandlingen består i at tage et antal potente lægemidler:\nacetylsalicylsyre for at fortynde blodet og gendanne væggene i blodkarrene\nikke-steroide antiinflammatoriske lægemidler for at reducere den farlige proces (Ibuprofen, Nurofen, Indomethacin);\nvitamin kalium injektioner.\nHvis gurgling i hjertet fremkaldes af en stigning i volumenet af purulent ekssudat mellem perikardiets vægge, er det nødvendigt at pumpe det ud. En overskydende mængde tages gennem det tyndeste kateter. I stedet introduceres et effektivt antibiotikum, der ødelægger infektionen indefra.\nDet er sværere at behandle sekundær perikarditis. Det ser ud, når de første symptomer ignoreres, som patienten drukner ud med stoffer under selvmedicinering. Gradvist vises vedhæftninger, smertefulde ar, der forstyrrer den stabile sammentrækning af muskler og ventiler. Sådanne situationer er livstruende, truer med hjertestop, nekrose i visse områder.\nEfter at have slettet med perikarditis skal en person observeres af en kardiolog i mindst et år og gennemgå kontrolundersøgelser. Ofte formår purulent ekssudat at inficere knogle- eller artikulært væv, hvilket manifesterer sig i reumatiske smerter, et fald i arbejdskapacitet. For at slippe af med konsekvenserne er det nødvendigt at udelukke rygning, alkoholindtag, skifte til en afbalanceret diæt.\n"BULCANE" I HJERTETS REGION\nJa, ingen skræmmer faktisk. Manden har også ret - på grund af dette gurgler han også.\nPå grund af mitralventilprolaps passerer hjertet undertiden som om lidt mere blod ad gangen, og på grund af dette er der også en følelse, der kan beskrives som en gurgle. Der er også en arytmi af denne art, meget kort og ikke farlig.\nOg "gurglen" svarende til hvæsende vejrtrækning skyldes lungerne og pneumothorax. Jeg havde et hydroperikardium og gennemgik en operation - væsken fra hydroperikardiet blev hældt i pleurahulen, derefter fra pleurahulen strømmede det ned gennem røret, og da det blev lille, og røret blev fjernet, var der luft i lungehinden, hvilket fik det til at hvæse. Efter en uge eller to løst det helt, men nogle gange sker det igen uden grund. CT / røntgen på sådanne øjeblikke sætter pneumothorax. Sker.\nHubbing i hjertets område, mens du ligger på ryggen eller på venstre side\nHej, jeg er 37 år gammel, jeg ryger ikke, der er ingen kroniske sygdomme. I flere dage kan jeg tydeligt høre en gurgle i hjerteområdet, lidt som det rumlende, der opstår i maven med fordøjelsesbesvær. Men det gurgler i hjertet, det er endnu mere korrekt at sige under hjertet, da det føles godt, når jeg ligger på ryggen eller på min venstre side. Hvis jeg begynder at trække vejret dybt og ofte, begynder selv sødning at blive hørt i mit hjerte.\nDen første dag, så snart det startede, ringede jeg straks til en ambulance, lægerne fortalte mig, at lungerne var rene.\nDet er ikke svært for mig at trække vejret, og der er ingen hoste. Der har aldrig været nogen lungeproblemer. For nylig har jeg ikke været forkølet eller været syg, og denne lyd er ifølge mine følelser sikker på, at det ikke er let.\nFortæl mig, hvis det kan være noget, der er relateret til hjertet og udsende en gurgle? Har du haft sådanne patienter i praksis? Og hvad kan du råde mig til at gøre først og fremmest?\nHej Ivan! Sig mig, har du løst dit hjerteproblem? Hvad var det? Jeg har en lignende situation, jeg ved ikke, hvem jeg skal kontakte.\nDen første ting, der kommer til at tænke på med sådanne klager, er supraventrikulær ekstrasystol. Det kan mærkes på helt forskellige måder - vælter, gurgler, gispende efter åndedræt, krampe i halsen og så videre. Du skal se en terapeut / kardiolog, foretage daglig EKG-overvågning. I dagbogen skal du bemærke, hvornår klagerne nøjagtigt opstod, så lægen senere kan korrelere dette med den modtagne EKG-registrering. Hvis arytmi er bekræftet, ordineres behandling afhængigt af type og mængde.\nDet er også meget tilrådeligt at konsultere en gastroenterolog for at identificere en hiatal brok (FGDS, røntgen af spiserøret og maven).\n10 årsager til gurgling i hjertet\nNogle patienter går til kardiologen med et ret usædvanligt problem, når de har noget gurglende i hjertets område. Imidlertid kan dette symptom ikke ignoreres. Det kan indikere patologi i det kardiovaskulære eller respiratoriske system. Ved de første symptomer skal du bestemt konsultere en kardiolog. Lad os derefter se nærmere på hovedårsagerne til, at det gurgler i hjerteområdet.\nÅrsager til gurgling i hjertets område\n1. Udvikling af ekstrasystol. Der er fremmede lyde i hjerteområdet.\n2. Takykardi, som kan være en reaktion på angst eller stress. Desuden, hvis det observeres i en rolig tilstand, kan dette være et tegn på udviklingen af myokardieinfarkt..\n3. Atrieflimren. Alvorlig svaghed, trykfald, åndenød, svimmelhed.\n4. Meget sjældent forårsager gurgling i hjertet bradykardi..\n5. Sygdomme, der fører til forstyrrelse af nervesystemet.\n6. Patologi i det endokrine system.\n7. Psykologisk eller fysisk udmattelse af kroppen.\n8. At tage nogle medicin.\n9. Lungesygdom, såsom lungeødem eller bronkitis.\nI hjertet af rumlen\nHjertet gurgler hvad betyder det\nNogle mennesker klager over mærkelige fornemmelser i hjertets område - stærke hjertestød, flagrende eller flagrende i hjertet. Normalt er sådanne rystelser forbundet med for tidlige hjertesammentrækninger og kaldes ekstrasystoler. Ifølge statistikker observeres ekstrasystoler fra tid til anden hos 70% af befolkningen. Ofte er de funktionelle i naturen. Stærk te og kaffe, alkoholmisbrug, rygning, stress kan provokere sådan en ekstrasystole. Den største fare er repræsenteret af ekstrasystoler, som er af organisk oprindelse. De opstår som et resultat af forskellige patologier i hjertemusklen (koronar hjertesygdom, myokarditis, dystrofi, kardiosklerose).\nHvad er ekstrasystole?\nEkstrasystol kaldes en utidig sammentrækning af myokardiet eller dets individuelle sektioner. Dette er en af de mest almindelige typer arytmier. Ud over hjertesygdomme kan ekstrasystol provokeres af:\n• dårlige vaner (tobaksrygning, alkoholisme);\n• øget fysisk aktivitet\n• misbrug af koffeinholdige drikkevarer.\nDe disponerende faktorer, der kan føre til ekstrasystol, er:\n• VSD (vegetativ-vaskulær dystoni).\nOfte detekteres ekstrasystoler tilfældigt under et EKG og ledsages ikke af nogen symptomer.\nEkstrasystol i hjertepatologi\nMed hjertesygdomme forekommer organiske ekstrasystoler, som udgør den største sundhedsfare. Hvis ekstrasystol manifesterer sig klinisk, beskriver patienter normalt dets udseende med følgende ord:\n• afbrydelser i myokardiets arbejde, en følelse af "falmning" af hjertet;\n• stærke hjertetrillinger indefra;\n• "salto" eller "drejning" af hjertet.\nDisse generelle symptomer suppleres af andre, afhængigt af om tilstanden er organisk eller funktionel..\n1. Med organisk ekstrasystol kan den ledsages af:\nangreb af angina pectoris, der manifesteres af smerter i brystet, i hjertets område;\n2. Med funktionel ekstrasystol kan den ledsages af:\nkvælning (kvælning, ilt sult)\nEr ekstrasystole farlig?\nOvertrædelser af rytmen af hjertesammentrækninger observeres på en eller anden måde hos alle, men denne form for arytmi er ikke altid en grund til panik. Faren for ekstrasystol afhænger af antallet af for tidlige sammentrækninger i hjertet. Hvis denne form for fiasko sjældent forekommer, er der ingen grund til bekymring. I mangel af hjertesygdomme udgør en sådan funktionel ekstrasystol ikke en fare for menneskers liv og sundhed og krænker ikke hæmodynamik. I tilfælde af at ekstrasystoler ofte registreres, og i patientens historie er der sådanne alvorlige sygdomme som arteriel hypertension, myokardieinfarkt, iskæmisk hjertesygdom, skal du være meget opmærksom på dit helbred. I dette tilfælde er der faktisk en fare for ventrikelflimmer - en ekstremt farlig tilstand, der kan føre til døden. Hvis du oplever symptomer på ekstrasystol, skal du straks konsultere en læge og undersøges. Dette symptom kan være det første tegn på en medicinsk tilstand, som du endnu ikke er opmærksom på..\nHvis en person er bekymret for tilstedeværelsen af ekstrasystol, skal han være opmærksom på sin livsstil, opgive dårlige vaner, observere et arbejde og hvile, undgå stress og spise rigtigt. For de fleste mennesker vil disse tiltag føre til en lavere forekomst af ekstrasystolepisoder..\nDet er nødvendigt at konsultere en kardiolog, hvis:\n• du har hjertesmerter og hyppige anfald af takykardi;\n• hjertemusklen fungerer ujævnt, med mellemrum, der er konstant falmning og rysten;\n• der er andre symptomer, som du forbinder med mulige hjertesvigt;\n• der er ingen ledsagende symptomer, men antallet af ekstraordinære hjerteslag overstiger 15 pr. Minut.\nI dette tilfælde er det bydende nødvendigt at finde ud af årsagen til hyppige ekstrasystoler og om nødvendigt gennemgå et behandlingsforløb. Dette vil hjælpe med at forhindre udvikling af alvorlig sværhedsgrad.\nAdministrationen af webstedet med39.ru vurderer ikke anbefalingerne og anmeldelserne om behandling, medicin og specialister. Husk, at diskussionen ikke kun gennemføres af læger, men også af almindelige læsere, så nogle råd kan være farlige for dit helbred. Vi anbefaler, at du konsulterer en specialist, inden du tager nogen behandling eller tager medicin!\nEkstrasystole - hvad er det??\nDette er en repræsentant for de mest almindelige hjertesygdomme. Udtrykket afspejler en unormal hjerterytme, når sammentrækningen sker meget tidligere end i en sund muskel. Denne lidelse er let at identificere. Hvis der er klager over hjertetumbling, sendes patienten til et EKG, som viser en for tidlig eller hurtig rytme.\nIdeelt set kan et sådant hjerteproblem registreres selv hos en sund person, hvilket betyder, at en sådan overtrædelse ikke kræver hurtig behandling. Der er dog en vis norm, når antallet af ekstrasystoler ikke er livstruende - ikke mere end 200. Hvis det er mindre, er der intet at bekymre sig om, og personen er helt sund, for som ethvert andet organ kan hjertet ikke arbejde 100% perfekt.\nNår en person støder på ekstrasystol oftere og bemærker nogle symptomer på takykardi, er dette en grund til en tidlig undersøgelse af en læge. Fordi bag disse symptomer kan mere alvorlige skjules, hvilket kan føre til irreversible konsekvenser..\nDet er nødvendigt at bekæmpe ekstrasystol i følgende tilfælde:\nhæmodynamiske forstyrrelser forårsaget af en nervøs hjerterytme;\npersonlige følelser hos en person, når han indser, at frekvensen og jævnheden af hjerterytmen ikke længere er den samme og begynder at forårsage ubehag;\nhvis lægen under undersøgelsen opdager en forringelse af udførelsen af myokardiet, som under ingen omstændigheder skal efterlades uden indblanding af læger.\nDette er en ret interessant sygdom set fra medicinsk synspunkt, fordi den har flere typer placering i hjertemusklen. Supraventrikulært er resultatet af arytmier, der er forårsaget af foci af impulser i hjertemusklen. De er normalt placeret i atrioventrikulært septum eller supraventrikulært område..\nFaktisk har symptomatologien i sig selv ikke sværhedsgrad, men som med andre arytmiske svigt er der en følelse af tumling i hjertet, falmning eller øget rytme. For hele livet udgør denne form for lokalisering ikke en trussel, men med øgede priser er undersøgelse og behandling nødvendig.\nAtriel vises som et resultat af fremkomsten af foci af elektriske impulser i atrierne. Atrioventrikulær er resultatet af dannelsen af et patologisk fokus i området for det ventrikulære atriale septum.\nÅrsager til tumlende hjerte\nTumbling af hjertet varierer afhængigt af årsagen. Der er en organisk ekstrasystol og funktionel. I sidstnævnte tilfælde skyldes myokardiets unormale opførsel ikke problemer med hovedorganet. Årsagen til hjertemusklens opførsel er, at nervesystemet ikke fungerer korrekt. De faktorer, der fremkalder flagrende i grådige, skyldes følgende:\nOverdreven forbrug af alkoholholdige produkter af tobaksvarer;\nLangt ophold hos en person i en stressende situation;\nEksponering for indre organer af store mængder koffein;\nHormonel svigt hos kvinder.\nDen første type ekstrasystol er organisk. Det udvikler sig kun med den patologiske proces i hjertemusklen. Følgende sygdomme kan fremkalde en følelse af salto af det vigtigste menneskelige organ:\nInsufficiens i blodcirkulationen i lang tid, registreret som kronisk;\nPatologi kan også udvikle sig efter kirurgiske indgreb i hjertemusklen. Hos mennesker, der er involveret i sport, er følelsen af at tumle i hjertet forårsaget af dystrofi af hovedorganet. Denne proces opstår på grund af overdreven fysisk anstrengelse..\nDen nemmeste måde at identificere sygdommen på er med et elektrokardiogram. Denne type undersøgelse garanterer en nøjagtig og let beregning af hjertemuskelfunktionen, fordi alle forkerte, normale og hurtige sammentrækninger vises på båndet..\nDet er imidlertid ikke altid muligt at opdage ekstrasystoler ved hjælp af et kardiogram, fordi proceduren for at opnå et "hjertebillede" ikke varer længe, og det er i denne periode, at hjertet kan fungere som et ur. Alt dette skyldes det faktum, at patienten er i liggende stilling under EKG, dvs. viser ikke aktivitet, og i livet er en person normalt mobil.\nHvis ekstrasystolen ikke kunne detekteres ved denne metode, tildeles patienten et Holter-beslag. Denne metode giver mulighed for overvågning af patienten hele dagen, hvilket skal finde sted som normalt. På denne måde vil lægen være i stand til at bestemme fraværet eller tilstedeværelsen af forstyrrelser i muskelarbejdets rytme..\nDet lyder underligt, men et lignende problem behandles undertiden kun med et rutinemæssigt besøg hos en psykolog eller psykiater. Essensen af teknikken er at få patienten ud af en depressiv eller ængstelig tilstand, som påvirker hjertets funktion negativt..\nI praksis udføres også lægemiddelbehandling. For at gøre dette skal du konsultere en kardiolog, der ordinerer medicin:\nat opretholde den normale produktion af adrenalin i blodet;\nbruges til arytmier\ngenopfyldning af niveauet af calcium i kroppen.\nOg som altid, glem ikke folkeopskriften. Det ordineres ofte af læger. For eksempel kan følgende opskrifter bruges til behandling af hjertemuskelens ekstrasystol:\nLav en tjørntinktur. For at gøre dette skal du hælde vand over hagtornet og lade det stå i 10 dage. Tag den resulterende blanding tre gange om dagen, 10 dråber.\nValeriansk tinktur bruges på en lignende måde. For at forberede det skal et par teskefulde af planten hældes med kogende vand i et volumen på 100 ml og koges i 10 minutter.\nHvis hjertet ser ud til at tumle, og alle ovenstående behandlinger er ineffektive, griber lægerne til kirurgi. Til dette tages et specielt kateter, ved hjælp af hvilket specielle impulser sendes af radiofrekvenser, som er nødvendige for den korrekte hjerterytme..\nTumbling hjerte - hvad er denne patologi?\nEkstrasystol er en patologisk proces, hvor der er en ændring i myokardiets normale rytme. Patologi ledsages af ekstraordinære sammentrækninger af intens natur, både af hele det menneskelige organ og separat af ventriklerne.\nMed sygdommens udvikling er der et fald i frigivelsen af blod fra myokardiet. Processen fører til et fald i blodgennemstrømningen af koronar og i venerne, der forsyner hjernen.\nEn lignende tilstand fremkalder dannelsen af angina pectoris, forekomsten af hyppig hjertebesvimelse og parese. Resultatet af patologiens forløb er, at en person erhverver arytmier af atrialtypen samt muligheden for en pludselig død..\nLæger siger, at brystsmerter og ubehag forekommer hos de fleste mennesker. Isolerede manifestationer observeres selv blandt unge mennesker. Hos mennesker, der har krydset 50-årsmærket, registreres patologi i 65-80% af tilfældene..\nDet kliniske billede af sygdomsforløbet\nDen funktionelle manifestation af ekstrasystol giver ikke anledning til bekymring. Organisk tumling af hjertemusklen betragtes som farlig. Patienten klager oftest over rystelser inde fra brystet af intens natur, væltning af myokardiet på dets sted samt fastsættelse af afbrydelser i funktionen af det vigtigste menneskelige organ - dets periodiske falmning.\nKun den behandlende læge kan identificere de tilstedeværende symptomer:\nØget arbejde i talgkirtlerne, der fremkalder overdreven svedtendens;\nIlt sult af indre organer;\nForekomsten af en urimelig type angst;\nAlvorlig hovedpine af intens art;\nHyppig svimmelhed og periodisk besvimelse\nManifestation af dyspnø i hvile og hedeture i hele kroppen.\nHvis nogen af symptomerne vises, anbefales det, at du straks søger en læge. Ved diagnosticering vil kardiologen identificere årsagen til udviklingen af den patologiske proces og ordinere effektiv behandling.\nMedicinsk eliminering af salto\nVed lægens aftale skal du fortælle alle de forstyrrende symptomer og uden at skjule noget fortælle, at hjertet ser ud til at tumle. Lægen, baseret på tegn på patologi, vil anbefale et elektrokardiogram. En sådan procedure vil hjælpe med nøjagtigt at identificere årsagen til funktionsfejl i hjertemusklen..\nNår man bestemmer de faktorer, der tjente som et incitament til forekomsten af spring af myokardiets unormale karakter, afsløres det i nogle situationer, at der ikke er hjertesygdomme, og nerveimpulser fremkaldte patologi. Derfor henvises patienten til en snæver specialist for at eliminere depression eller øget angst..\nNår man opdager enkeltangreb af problemer med myokardiet, som en behandlingsproces, er det nødvendigt at følge en sund livsstil, helt opgive dårlige vaner og bekymringer.\nNår undersøgelsen afslører problemer med myokardiets arbejde, anbefales en terapeutisk virkning ved brug af stoffer:\nKaliumantagonist - Verapamil;\nAdrenalinblokkere - Sotalol eller Metoprolol;\nFor at blokere tegn på arytmi - Etazicin, Mexilen, Allapinin, Quinidine, Lidocain.\nDet er stærkt modløs at ordinere medicin alene. Kun en læge har evnen og viden til at ordinere den korrekte dosis og hyppighed af indgivelse af lægemidlet. Medicin indføres i kroppen som en behandling, indtil angrebene forsvinder helt eller for at minimere dem. Terapien tager normalt flere måneder. Ellers, hvis anfald gentages, skal medicinen tages for livet..\nFølelse af flagrende i hjertet\nKunne du lide artiklen? Del linket\nGul snot hos en voksen, deres årsager og behandling\nNæsespray: typer og formål, navne, anvendelse\nSådan drypper du aloejuice i babyens næse: vi behandler et barns løbende næse med et dokumenteret urtemedicin\nØrer og hals kløende indeni\nHvor ofte kan inhalering ske med saltvand til børn 3 år\nOndt i halsen og hoste - hvad man skal gøre, og hvordan man behandler det\nHalsen i Adams æbleområde gør ondt, og det gør ondt at sluge: hvad er årsagen??\nSnorken og obstruktiv søvnapnø syndrom\nSådan renses lungerne efter mange års rygning\nEucalyptus under graviditets slikkepinde\nVilprafen Solutab - brugsanvisning\nJob the Kid\nÅrsager til snot med blod og behandlingsmetoder\nDer er ingen i verden, der aldrig har været forkølet. Selv de hårdeste og hårdeste mennesker lider af angreb af vira og patogene bakterier, især i de fugtige og kolde årstider.\nSådan bruges øredråber til øresmerter, hvordan og hvad der skal dryppes\nHvordan man behandler en dvælende løbende næse hos et barn\nGeksoral skylleopløsning: sammensætning, indikationer, brugsanvisning\nHvordan man slipper af næsestop under graviditet, hvordan man behandler?\nEr bronkitis smitsom for andre eller ej


Hvilken sommerferielæser er du? | Københavns Biblioteker\nSkal din ferielæsning hjælpe dig med at komme ned i tempo? Du er ferieyogien.\nLæs mere om ferieyogien her og find læseinspiration til en sommer i zen\nHar du brug for at engagere dig et spadestik dybere end de overfladiske medier? Du er den engagerede.\nLæs mere om den engagerede her og find læseinspiration med masser dybde\nVil du gerne fortrylles af en bog, til du kan dufte en sødlig North Carolina-brise i din dagligstue? Du er den bogrejsende.\nLæs mere om den bogrejsende her og find masser af litteratur der kan stille din udlængsel\nSavner du en bog, der kan blive en fasttømret del af din tilværelse? Du er murstenslæseren.\nLæs mere om murstenslæseren her og find litteratur til lange dage på stranden eller i hængekøjen\nFerielæser 5: Den spændingssultne\nSynes du, naboen ser sig stjålent over skulderen, når han krydser plænen for at gå over i sit skur? Du er den spændingssultne.\nLæs mere om den spændingssultne her og find dig en gedigen pageturner\nEr du vild med bøger, der er smalle, vilde, hyper-aktuelle eller bare sygt smukke? Du er læsehipsteren.\nLæs mere om læsehipsteren her og find litteratur der matcher stilen\nSamler du på sandheder og spørgsmål, der udforsker virkelighedens verden? Du er den videbegærlige\nLæs mere om den videbegærlige her og find litteratur der kan stille nysgerrigheden\nVil du ikke fuldstændigt forlade de dybe tankers crossfit-center, men måske bare ligge lidt og strække ud? Du er den casual-intellektuelle.\nLæs mere om den casual-intellektuelle her og find masser af læseinspiration til din sommer\nOprindeligt skrevet af Lea Fløe Christensen og Patrick Søgaard, Lyngby Bibliotek


33 Spørgsmål & svar\nJeg har et fakturakrav, samt en fogedsag fra 2009.\nSkyldneren lukkede selskabet (ApS) dagen før fogedsagen var sat og flyttede alle sine aktiver til Sverige.\nMin daværende advokat mente ikke at der var basis for at forfølge sagen, da skyldner nægtede at eje noget, og sagen yderligere skulle foregå i Sverige.\nSkyldner har i dag fortsat sit firma i Helsingborg, med samme aktiver, men med nyt ApS nr.\nKan der gøres noget ved sådan en sag...eller må jeg blot føle mig til grin fordi det er så nemt blot at ændre ApS nr, og slippe for at betale 100.000 Kr.\nDit spørgsmål er meget typisk i forhold til kreditorer som "mister" deres krav som følge af debitorernes konkurs/opløsning eller ophør. Mange står tilbage med følelsen af at debitor blot fortsætter i andet regi uden i øvrigt at have nogen videre problemer hermed.\nDet afgørende for svaret på dit spørgsmål vil dog være, hvordan selskabet blev lukket og de nærmere omstændigheder herfor, blandt andet hvordan og hvornår aktiverne blev overført til det nye selskab.\nUdgangspunktet vil dog være at selskaberne udgør selvstændige juridiske enheder, og gælden i det tidligere selskab derfor ikke kan henføres til det nye selskab.\nDer er dog undtagelser såfremt en række konkrete betingelser er opfyldte.\nDu er velkommen til at kontakte mig herom for nærmere drøftelse på tlf. 46 14 59 45 eller simo@advodan.dk\nVh. Simon Mortensen, advokat.\nDet afgørende er, at inkassovarslet kan betragtes som værende kommet frem. Det kan være vanskeligt at at bevise at det er kommet frem hvis ikke der foreligger en konkret accept fra debitors side til at modtage henvendelser elektronisk.\nForeligger der tidligere email-korrespondance mellem parter, vil udgangspunktet være at et varsel kan fremsendes til samme mailadresse.\nFørst og fremmest kan et krav ikke gøres gældende overfor din søster med mindre hun ved sin erkendelse, underskift eller handlemåde har anerkendt at have del i gælden.\nEt krav imod hendes nu afdøde mand kan derfor ikke uden videre kræves indbetalt af hende.\nDerudover kan kravet være forældet. Den almindelige forældelsesfrist er 3 år, men kan være 10 år hvis fundamentet for kravet er eksempelvis et gældbrev eller en dom.\nHvis der i denne sag er tale om en 10 årig forældelsesfrist, er det afgørende hvorvidt kreditor kan dokumentere at have afbrudt forældelsen ved påmindelse ultimo 2007, idet kravet i modsat fald vil være forældet.\nOvenstående er med forbehold for at kravet ikke i den mellemliggende periode er afbrudt ved indbringelse af kravet for domstolene eller ved erkendelse af gælden mv.\nJeg har sammen med min eks.mand en 31 år gammel gæld til banken, fra et hus som gik på tvangsauktion. Dengang var gælden på lidt over 100.000 og af en advokat blevet vi rådet til at finde ud af hvor meget vi kunne afdrage. Vi kom frem til 800 kr over ti år og så ville vi være kvit. Vi forelagde det for banken som indvilgede. Da vi så skal skrive under står der at det skal tages op når de 10 år er gået. Vores advokat rådede os til at rejse os og gå, hvad vi gjorde.\nJeg har aldrig siden hørt noget indtil for godt to år siden, hvor et advokat firma, overtaget/ køber gælden. Jeg gør opmærksom på at det er forældet, da jeg aldrig har skrevet under på noget. De sender mig så en kopi at tre breve som de påstår at jeg skulle have modtaget. Jeg har dog aldrig modtaget dem. Jeg er nu blevet kaldt i fogedretten. Mit spørgsmål er så: hvad gør jeg nu? synes det er meget forvirrende når jeg læser om forældelse? hvornår er det forældet efter 10 års reglen? hvis de rykker mig for gælden d.14/12 2007 og jeg får brev om fogedretten d.14/12 2017, er det så forældet efter 10 års reglen? kan ikke rigtig finde ud af begreberne og tænker at de kan "jorde" mig i fogedretten med love og paragraffer som jeg ikke kan modargumentere. Jeg kan kun holde mig til fakta. Skal de bevise at jeg har modtaget disse breve? Kan fogedretten dømme mig til at betale?\nEn gennemgående rådgivning omkring situationen vil kræve lidt mere information, og nok også et konkret snak. Du er derfor velkommen til at kontakte mig på tlf. 46 14 59 45, hvis nedenstående ikke måtte besvare dit spørgsmål tilstrækkeligt.\nUdgangspunktet efter den gamle forældelseslov (før 2007) var, at man kunne afbryde forældelse ved fremsendelse af påmindelser. Bevisbyrden for at påmindelserne var kommet frem, var og er kreditors. I de tilfælde hvor kreditor kan henvise til en fast praksis for hvordan de sendte breve ud, er der praksis for at retten lægger til grund at de må være kommet frem, herunder særligt hvis der er sendt mere en én påmindelse.\nEt pantesikret krav med en forældelse på 20 år forud for 2008, kunne således få afbrudt forældelsen, og få en ny forældelsesfrist på 10 ved fremsendelse af påmindelse inden udgangen af 2007.\nHvis der er sendt påmindelse, som du beskriver, den 14.12.2007, vil der løbe en forældelsesfrist på 10 år frem til 14.12.2017. Forældelsen kan herefter alene afbrydes ved fremsendelse af sagen til retten eller anerkendelse af gælden, hvilket formentlig er årsagen til at kravet nu sendes til fogedretten.\n3/21/2018 8:42:38 AM\nKan gamle debitorer fra 2007 og tilbage til 1999 som iflg. breve fra advokater er gået konkurs og de har også været til inkasso, føres som tab ???\nOg hvad er forældelsesfristen for at bogføre tab på debitorer ??\nHvis debitor går konkurs, bør i anmelde kravet i konkursboet over for kurator. Når det er sket, og konkursboet er færdigbehandlet vil det enten blive lukket uden betaling til kreditorer eller med en dividende.\nEt hvert tab i den forbindelse kan afskrives. Ligesom ældre faktura, hvis de kan erklæres uerholdelige også kan afskrives.\nForældelsesloven for almindelige fordringer (normale faktura krav) er 3 år, så har du faktura der er ældre end det, så er de i princippet "tabt" og derfor uerholdelige og kan afskrives.\n5/16/2018 5:03:24 PM\nJeg har modtaget et krav fra er inkasso selskab der har overtaget inddrivelse af gæld for TDC. Kravet vedrører en faktura der ligger mere end 3 år tilbage og jeg mener aldrig at have modtaget hverken faktura eller rykker. Samtidig ligger det så langt tilbage at det er svært at finde en betaling såfremt jeg faktisk har betalt i sin tid.\nHvordan skal man håndtere det overfor et selskab der virker meget truende i deres brev og herudover har lagt ganske høje gebyrer på et i sin tid ganske lille beløb.\n8/29/2018 2:24:34 PM\nHvis der er tale om et almindeligt faktura krav, og der således ikke forligger nogen skriftlig erkendelse fra dig, eller dom på at du skylder beløbet, så vil kravet være forældet.\nDu bør gøre dem opmærksom herpå og bede dem redegøre nærmere for hvorfor kravet fortsat skulle bestå.\nSøg eventuelt advokat for at se grundlaget for kravet igennem så du sikre dig om de reelt kan have et krav eller ej.\n8/28/2018 3:55:53 PM\nJeg oprettede et erstatningskrav mod et flyselskab for en forsinket flyrejse. Denne blev oprettet igennem et af de inkasso selskaber der reklamerer på internettet. Flyselskabet valgte at udbetale erstatningen direkte til mig, og ikke gennem selskabet som jeg havde "hyret" til opgaven. Nu er der så gået 3 år og 1 måned, og så sender de et krav på deres tilgodehavende på 25% + moms af erstatningen, og de henviser til, at jeg jo havde klikket på rubrikken "betingelser/vilkår" da jeg anlagde sagen hos dem. Hvor der bla står, at " I særlige tilfælde er Flyforsinkelse berettiget til at fakturere omkostninger direkte til Klienten. Det kan ske i flg. tilfælde: i. Såfremt erstatningen er blevet udbetalt direkte til Klienten". Er der forældelsesfrist på et sådant krav?\n8/29/2018 2:27:37 PM\nI udgangspunktet løber forældelsesfristen fra det tidligste tidspunkt hvorved kreditor kunne gøre deres krav gældende.\nSå det er afgørende hvordan forløbet har været, herunder om de er blevet orienteret om udbetalingen mv.\nDet lyder dog lidt som om de blot har "glemt" sagen og nu vender tilbage til den for sent.\nI øvrigt afbryder deres påkrav ikke forældelsen, som kun aktivt kan afbrydes af erkendelse, eller hvis de indbringer sagen for retten.\n8/29/2018 2:40:10 PM\nTak fordi du gav dig tid til at besvare mit spørgsmål.\nDe oplyser til mig, at de ikke vidste om flyselskabet havde udbetalt erstatningen direkte til mig, men at de antager dette, og at sagen er dukket op i deres system efter 3 år hvor de ikke havde hørt fra flyselskabet. De påstår, at de IKKE er underlagt 3 års reglen, hvilket jeg ellers antog. Skal jeg holde på min intuition vedr 3 års reglen, eller krybe til korset og betale deres forlangende her 3+ år efter. De har skam allerede truet med inkasso, og jeg kan såmænd sagtens betale de 4200kr, det er mere det principielle i sagen, at de 3+ år efter oprettelse af sagen sender en regning.\n8/30/2018 4:55:00 PM\n3/18/2019 4:17:45 PM\nJeg fik foretaget udlæg i en ejerlejlighed den 2.4.2009 for et tilgodehavende. Det blev tinglyst på lejligheden den 19.6.2009.\nSkyldneren er nu gået konkurs og jeg har oplyst konkursboet om mit udlæg i ejerlejligheden. Kurator har meddelt mig at et tinglyst udlæg i fast ejendom ikke forældes. men det tvivler jeg på. Det underliggende krav kan vist forældes og udlægget derfor kræves aflyst. ?\nMit krav er nu noteret i konkursboets gældbog.\nEr det tilstrækkeligt til at afbryde forældelsen ??\n3/20/2019 1:22:35 PM\nDet afgørende er, præcis som du siger, om den underlæggende fordring er forældet.\nDu har formentlig et fundament (dom eller lignende) der danner grundlag for det udlæg du fik i 2009.\nFor at afbryde forældelsen bør fundamentet fremsendes til fogedretten for afbrydelse inden 10 år efter sidste behandling af kravet i fogedretten. Det kan være en god ide at fremsende kravet hvert 3 år for at få tilskrevet renter til kravet, idet de forælder med 3 års forældelsesfrist og ikke 10 år.\nDu er velkommen til at ringe for en nærmere drøftelse.\n3/21/2019 10:28:07 AM\nI mellemtiden har jeg, via Advodans hjemmeside, fundet forældelsesloven, der i §17, stk. 2 udtrykkeligt siger at anmeldelse af krav i et konkursbo afbryder forældelsen. Jeg sparer så fogedretten.\n3/21/2019 10:29:55 AM\nFuldstændig rigtigt - sørg dog for at få en skriftlig meddelelse fra kurator om at kravet er modtaget og noteret.\n8/12/2019 4:41:34 PM\nJeg har en sag til fogderetten men jeg mener den sag er forældet. Sidste indbetaling var d.3-8-2009 men den jeg skylder pengene til siger at de har sendt den til retten d.20-6-2019 og derfor er sagen ikke forældet.jeg modtog indkaldelsen d.5 august 2019. Mener jeg skulle have modtaget den senest d.3-8-2019 hvad er rigtigt og hvad er ikke.\n9/2/2019 2:47:12 PM\nDet afgørende er hvornår modparten har sendt sagen frem til retten, og ikke hvornår du bliver indkaldt - desværre.\nEr forældelsen 10 år, og er sagen sendt til retten inden udløb af 10 års fristen, så er forældelses afbrudt i det sagen kommer frem til retten.\n10/1/2019 3:25:25 PM\nJeg har et spørgsmål om et krav fra et boligselskab jeg boede i i ca 6 mdr\nI 2006 flyttede Bramsnæs kommune mig til en bolig på lolland da min nu afdøde eksmand jagtede mig og børnene rundt og var en trussel på vores liv, vi blev flyttet omkring 32 gange af forskellige kommuner og alle i sociale boliger, som kommunerne "hjalp" med at skaffe i lolland kommune ville de ikke have mig så de skaffede en bolig i en anden kommune uden forklaring, da jeg er fraflyttet blev jeg indkaldt til syn hos vicevært og han sagde at han havde synet boligen da jeg kom og jeg skulle bare skrive under\nJeg underskrev og tænkte det var fint, jeg hørte så ikke noget før 2008 1 april blev jeg indkaldt i retten og der blev jeg uden videre dømt til at betale 50.000 for en lejlighed som skulle være fuldstændig smadret, da jeg psykisk var dybt nede og fik konstateret kronisk ptsd kom jeg på førtidspension og fik lidt ro på da min eks døde af druk\nSå fik jeg hjælp gennem familie min far betalte udbetaling på et gammelt hus og der har jeg så boet i 5 år retten sætte mig dengang som insolvent og nu kæmper jeg med gæld til hver og én som er kommet med alle de flytninger\nJeg har så modtaget et brev her for 14 dage siden hvori intrum skriver de vil have mig til at underskrive en aftale om gælden som jeg var i retten med i 2008 1 april jeg er ude af stand til at betale og flere siger det er forældet\nHvad gør jeg, skal jeg underskrive\n10/7/2019 2:22:49 PM\nDet afgørende er om kravet er faldet for 10 års forældelsesfristen. Hvis kravet senest har været behandlet den 1. april 2008, skulle kravet være indbragt for retten senest 10 år efter for ikke at være forældet.\nJeg er ikke bekendt med om du inden da har anerkendt gælden enten skriftligt eller på anden vis der kan dokumenteres, og jeg har heller ikke set fundamentet for kravet, hvorfor jeg ikke kan komme med et mere konret svar.\n11/1/2019 3:30:19 AM\nJeg har et spørgsmål angående forældelsesfrist.\nJeg har et gammelt lån på 50.000 kr fra Norge som jeg fik en dom på 7/8-2001 og så sendte banken det til fejl værneting i Kolding den 5/8-2011 og det kom først frem til rette værneting Sønderborg den 9/8-2011 og først 10/11-2011 kom det i fogedretten i Haderslev, der blev det avvist pga jeg var insolvent.\nDerefter forsøgte de igen og sendte igen til fejl værneting Kolding den 8/8-2012 og det var fremme den 10/8-2012 hos rette værneting Sønderborg. Mener her er snak om forældelse af kravet.\nMen nu forsøger de igen, mener ikke at de kan gøre dette hvis det allerede er forældet.\n11/4/2019 11:28:31 AM\nForældelsen bliver afbrudt når sagen sendes til retten - det faktum at den er fremsendt til forkert værneting medfører ikke at sagen ikke er sendt rettidigt frem, i det retten af egen drift videresender til rette værneting.\nSå hvis sagen er noteret fremsendt til retten mindre end 10 år tilbage vil kravet bestå på det fundament der er sendt frem til retten.\n5/20/2020 1:45:11 PM\nJeg har et spørgsmål vedr. frister omkring Inkasso, som jeg håber du kan hjælpe mig med (tænker det nok er nemt for en ekspert som dig).\nVi har en tvist hvor vi bliver rykket for rykkergebyrer vedr. en faktura (selve fakturen er betalt, så det er kun rykkergebyret vi diskuterer). Vi modtager 3 rykker d. 16/1 hvor vi siger vi ikke vil betale da vi ikke har modtaget den oprindelige faktura. Derefter hører vi intet før midt april med en besked om at de vil lade sagen gå til inkasso. Derefter hører vi igen ikke noget i 1 1/2 måned og har nu fået et inkassovarsel.\nSå mit spørgsmål er, må de godt vente så lang tid med at reagere ?\n5/26/2020 9:47:56 AM\nDe kan godt vente med at foretage rykkerprocedure - eneste krav er at der skal gå 10 dage mellem rykkere - der kan godt gå flere.\nift. inkassovarsel skal det ligeledes indeholde en frist på 10 dage.\nDet afgørende er imidlertid om faktura kan ses at være modtaget - og at I, ihvertfald på tidspunktet for modtagelse af første rykker skal/skulle have betalt.\n5/20/2020 9:52:06 PM\nJeg havde en virksomhed, cateringfirma.\nInden jeg lukkede det fik jeg noget hjælp fra et andet firma. Jeg fik aldrig nogle regning fra dem og det gik i glemmebogen. Det var et ApS, men det blev lukket med den betingelse at jeg skulle betale hvis der kon nogle regninger.\nMen det er to år siden nu, det hele er lukket og slukket, jeg har intet hørt fra dem siden den gang.\nKan de kræve pengene nu?\n6/4/2020 12:57:04 PM\nHvis du har tiltrådt at hæfte for eventuelle efterfølgende krav imod selskabet, hæfter du naturligvis herfor, men alene i det omfang kravene ikke er forældede.\nForældelsesfristen løber i 3 år fra det tidligste tidspunkt kravet "kunne" være blevet gjort gældende (faktureret).\nAltså vil forældelse ved almindelige fordringer indtræde 3 år efter ydelsen er leveret og eller faktureret, med mindre fakturering er sket unødigt langsomt, hvorefter begyndelsestidspunkt for forældelse kan rykkes bagud.\n6/4/2020 7:26:32 PM\n6/11/2020 3:02:58 PM