Nyhedsbrev 5-2007 - Danske Ølentusiaster\nJa, så skal vi altså til den igen: et nyhedsbrev fra Lokalafdeling Amager.\nSølvmærke til Kareten\nØlsmagning og tilmelding til næste medlemsmøde\nVor finansministers tilstand\nAmager Bryghus åbner\nFrivillig til ølfestival – det er da dig.\nAle.dk lukket 12. – 13. april\nBankospillet – en succes igen igen igen\nMedlemsmøde med det hele – nu også med sølvmærke\nNæste medlemsmøde er onsdag den 18. april – altså på onsdag otte dage, som min mormor ville have sagt, hvis hun stadig havde beæret denne jord med sin tilstedeværelse.\nAftenen er speciel, alene af den grund, at Lokalafdeling Amager på aftenen overrækker et meget velfortjent Ølmærke i sølv til Kareten, og dennes driftige restauratør Martin Due. I den anledning har Martin truet med at være vært ved en kop øl – og det ville det jo være en forbrydelse at sige nej til. Så det gør vi ikke.\nKl. 18.30: Bespisning (kræver tilmelding)\nKl. 19.00: Overrækkelse af sølvmærket, med tale af lokalformanden. Herefter en tår øl og almindelig hyggesnak, mens vi klasker hinanden – og især Martin Due – på skulderne. Alle medlemmer er velkomne til at kigge forbi og ønske tillykke. Husk slips og smil. Den lokale presse er inviteret.\nKl. 20.00: Amager Mesterskabet 3. runde (Kræver tilmelding)\nKl. 20.45: Ølsmagning.\nAlle tider er naturligvis cirka-tider.\nDa ingen har meldt sig til at være behjælpelig med at holde en ølsmagning, er det igen lokalformanden der står for skud. Emnet er - hvis jeg ikke finder på noget klogere: øl jeg ikke kan udtale navnet på. Men hvem ved hvad der sker. Jeg er jo cølibat-øldrikker (det betyder at jeg fortsat ikke har drukket en øl med ærlige procenter i 2007), så alt kan ske med en så uberegnelig lokalformand.\nSom det ses, kræver bespisning, Amager Mesterskab og den efterfølgende ølsmagning tilmelding. Prismæssigt er der ikke noget som helst overraskende i den historie. I hvert tilfælde ikke hvis man tidligere har deltaget i et medlemsmøde i Lokalafdeling Amager:\nBespisning, AM og ølsmagning koster 225 gode danske købe-kroner, mens AM og ølsmagning kan ekspederes for den ringe sum af kr. 115.\nOg nu kommer det ubehagelige:\nBeløbet skal indbetales på konto i Amager Banken 5210 0006029393. Kontoen står i navnet Uno Friis Gall. Husk dit navn og medlemsnummer ved indbetaling, så er det hele meget lettere. Beløbet skal være til disposition senest mandag den 16. april om morgenen. Er det ikke det, deltager man ikke!\nVor finansminister er fortsat syg\nSom det kan anes i kontonummeret, så er det ikke det nummer vi ellers sædvanligvis benytter til indbetalinger til medlemsmøder. Nuvel, det skal jo frem i lyset, at vor højt respekterede kassér Bent Jønson fortsat er sygemeldt, med indlæggelse på hospitalet som følge. Derfor er undertegnede fortsat økonomi-tilsynsførende i funktion. Med andre ord: jeg styrer lokalafdelingens økonomi, indtil Bent vender tilbage fra sit sygeleje. Det er derfor forb….. meget vigtigt at DU IKKE INDBETALER PÅ VOR NORMALE KONTO. Vi kan ikke se indbetalingerne på den konto, da det kun er Bent der har adgang til den. Indbetalinger på den normale konto gælder derfor ikke som tilmelding.\nSkulle du, ved et uheld eller på grund af et indfald af løssluppen energi, allerede have indbetalt på det gamle kontonummer, så kontakt omgående undertegnede på 2513 2651. Så må vi se om jeg kan trylle.\nEndelig – vort eget bryghus\nVed bankospillet var der, sådan mere eller mindre, verdenspræmiere på øl fra Amager Bryghus. Vi havde porter og Christianshavn Pale Ale på fad. Øllet smagte herligt, siges det fra de der drak. Det så i hvert fald lækkert ud. Surt at man ikke drikker.\nMen det er også Lokalafdeling Amager en stor glæde at kunne fortælle øens glade øldrikkende medlemmer, at vi nu officielt er kommet på Danmarks Ølkort. Eller rettere, vi kommer det på lørdag, hvor Fish’n’Beer på Amagerbrogade som de første har den lokale bryg til salg fra klokken 10.00.\nSom garvede medlemmer af Lokalafdeling Amager vil vide, så er det de to øl-pionerer Morten Lundsbak og Jacob Storm der står bag Amager Bryghus, og vores allesammens Johnny ’Ølhus’ Hansen har spøgt i kulissen med gode råd og vildledende vejledning. I lokalafdelingen er de herrer bedst kendt som holdet Eliten, der jo som bekendt er Amager-mester for hold.\nLokalafdeling Amager ønsker Amager Bryghus hjerteligt velkommen. Vi lover, at vi nok skal gøre vort til at I får travlt, gutter. Meget travlt. Og nej, vi er ikke ansat i levnedsmiddelkontrollen. Vi agter at drikke jer tørre!\nInteresserede kan kigge forbi Amager Bryghus hjemmeside på www.amagerbryghus.dk\nØlfestival 11.-13. maj\nDet har næppe forbigået nogens opmærksomhed, at Danske Ølentusiaster afholder ølfestival i Valbyhallen i dagene 11.-13. maj. I den forbindelse søger vi frivillige hjælpere, der kunne tænke sig at være med til at gøre ølfestivallen mindst lige så god som sidste år.\nAf egen erfaring kan undertegnede nævne, at det er rigtigt morsomt at være en del af personalet.\nInteresserede kan smutte direkte ind på www.ale.dk/index.php og læse mere om fornøjelsen ved at være en del af teamet.\nHusk i den forbindelse at ale.dk er LUKKET den 11. og 12. april for hardwareudskiftning på serveren og generel opdatering af progammer m.m.\nDet vil sige at ale.dk hverken kan tilgås fra frontend eller backend disse to dage - der kan altså ikke meddeles noget via ale.dk, der kan ikke redigeres eller rettes og der kan ikke udsendes medlemsmails!\nMedlemmer og andre der går ind på ale.dk vil se en meddelelse om at siden er lukket for opdatering.\nDesuden vil Sekretariatet være ferielukket fra den 10. til den 13. april.\nBankospillet var – selvfølgelig – en succes\nLige før afslutningen på nærværende skrivelse, så vil vi lige blære os. Vort bankospil, der løb at staben i FC Dynamo Kebab den 16. marts, var en dundrende succes.\nOG vi skulle hilse fra Johnny og Tobias, med hjerteligt tak for præmierne.\nVi var 42 personer til stede, og vi vil da lige nævne, at de syv personer der godt nok havde betalt, men som aldrig dukkede op, gik glip af en god håndfuld skæve grin. Synd for de af jer der ikke dukkede op. Men tak for donationen.\nØkonomisk blev det til en gevinst på et par tusind kroner, og det er jo heller ikke så ringe endda.\nJo, for resten, så er det officielt besluttet, at ingen længere må drille Erik og Laila ved at kalde dem Familien Højben. De havde ganske vist bestilt en 3x34 til at køre præmierne hjem. Tilmed med lift til paller, så optimismen var enorm. Men det gik helt i pladder for vore to venner fra Skøjtevej. Kun en gang hørte vi Lailas skønne røst med et ”Banko!” – og det var i første spil på en række. Resten af aftenen var det haugaardske hjørne tavst. Aldrig har en 3x34 chauffør tjent sin hyre så let…\nHerfra slut med højt forårsskum!


Renault har netop fremvist konceptbilen Scenic Vision, der forventes at rulle ud på de danske veje allerede om to år. I Scenic Vision fremviser Renault en ny banebrydende hybridteknologi med en elektrisk motor og en brændselscelle, der giver en rækkevidde på 800 kilometer på en opladning.\nLæs også: Renault Megane E-Tech får topkarakter i sikkerhedstest\nEl- og brint i perfekt harmoni\nI konceptbilen Scenic Vision finder man en spændende ny teknologi, nemlig en hybridteknologi med en elektrisk motor og en mindre brændselscelle. Denne kombination skulle kunne levere en rækkevidde på over 800 kilometer, med 5 minutters stop til at fylde brinttanken op.\nDet vil sige, at man med denne hybridteknologi kan tilbagelægge turen København til Amsterdam med kun 5 minutters pause. I det daglige kører man altså på ren el, men skal man længere kombinerer man el og brintdrift. Brintteknologien udvikles i øvrigt i samarbejde med Hyvia, der er Renaults joint venture-selskab sammen med PlugPower. I øjeblikket arbejdes der på at introducere brint i Renaults varevogne, men teknologien passer naturligvis også i kommende personvogne.\nScenic Vision har en 16 kW brændselscelle og en lille 2,5 kilo brinttank. Dertil er der en velkendt elektrisk motor. Den elektriske motor kender vi nemlig fra Renualt Megane E-TECH, der meget snart kommer til Danmark. Det er en motor med en ydeevne på 160 kW. Batteriet er på 40 kWh og produceret på fabrikken i Cleon og udmærker sig ved at være to gange lettere, to gange mindre og billigere at producere end et tilsvarende batteri.\nBilen er også bygget på elbilplatformen CMF-EV, som også er anvendt i Megane E-TECH.\nEt større fokus på bæredygtighed.\nRenault Scenic Vision – Tekniske specifikationer\nGenbrug og genanvendelse er, ifølge producenten, i nøgleordene i den fremtidige produktion fra Renaults biler. Alle materialer brugt til karosseriet som stål, kulfiber og plastik kan genanvendes efter endt brug, og indenfor er alt designet med maksimalt hensyn til genbrug og miljø. For eksempel er sæderne lavet af et materiale, der gør at man ikke skal skille dem ad i enkeltdele før de genanvendes.\nOg kigger man på batterierne har de også et liv efter at have været i elbilen. Estimater peget på, at andelen af elbiler på de europæiske veje stiger fra 10 mio i 2022 til 100 mio og i 2030. Renault har allerede lang erfaring med second life på batterier, hvor de genanvendes i en lang række sammenhænge (food trucks, batterier derhjemme, ombygget til elscootere og andet)\nNår Renault Scenic Vision kommer i 2024\nSpændende lyder denne hybridteknologi, men det er først noget Renault forventer at have klar efter 2030. Når Renault Scenic Vision kommer i 2024 vil det være som en ren elbil.


Lavere storebæltstakster kan sende 42.000 flere lastbiler på vejene | Ingeniøren\n12. dec 2017 kl. 16:25 22\nTrængslen på de danske motorveje vil øges som resultat af regeringens og Dansk Folkepartis aftale om at sænke priserne for at passere Storebælt med 25 procent.\nIfølge regeringens egne beregninger vil 3.000-4.500 flere køretøjer passere Storebælt hvert døgn, når takstnedsættelsen er fuldt indfaset i 2023. Det svarer til mellem 8,6 og 12,9 procent flere end de 34.882, der dagligt er kørt over broerne det seneste års tid.\nBanegods vil flytte til vejene\nMen ud over pendlere og familier, der kan komme på lidt billigere familiebesøg, vil også tonsvis af gods, der hidtil har rullet gennem Danmark på skinner, blive flyttet over på asfalten. Det forudser Jan Wildau, der er Vice President for Corporate Affairs i DB Cargo Scandinavia og sekretariatschef for brancheforeningen Dansk Banegods.\nGods over Storebælt\nI 2016 passerede 10.591 godstog Storebæltsforbindelsen. Det var en stigning på fem procent i forhold til året før.\nGodstogstrafikken var budgetteret til at give forbindelsen en indtægt på 62,2 mio. kr.\nSamme år passerede 1.367.333 lastbiler broerne. Det svarede til en stigning på 4,6 procent i forhold til året før.\nKilder: Sund & Bælt og Finansloven 2016\n»Meget af det, der i dag bliver transporteret gennem Danmark på jernbanen, er stål, papir og maskiner fra Sverige, der skal længere ned i Europa. Den type transporter kan en godskunde ikke sælge dyrere, bare fordi det er transporteret på en miljøvenlig måde, så den slags transporter er enormt prisfølsomme. Når man gennem en offentlig regulering nu skubber til den økonomiske balance mellem vejtransport og banetransport, så vil det selvfølgelig betyde, at en del af godset fremover vil blive transporteret på vejene,« siger han.\nMed baggrund i en rapport, som Copenhagen Economics har lavet for Deutsche Bahn, DB Cargo, vurderer Jan Wildau, at op til ti procent af det gods, der i dag ruller på skinnerne, vil komme til trille gennem Danmark i lastbiler, når de nye lavere takster for lastbiler er fuldt indfaset på Storebælt.\nSkønnet lyder korrekt i Jacob Kronbaks ører. Han er lektor på DTU Management Engineering og har forsket i godstransport siden 2000.\n»Min vurdering er, at 5-20 procent af godset vil flytte fra bane til vej, så 10 procent lyder som en nogenlunde rigtig størrelsesorden,« siger han.\nIfølge DB Cargos beregninger svarer det til, at takstnedsættelsen alene vil sende tre procent flere lastbiler på motorvejene i hverdagene, hvor trafikken i forvejen er stigende.\n42.000 flere lastbiler om året\nI 2016 passerede 1.367.333 lastbiler betalingsanlægget ved Halsskov, og i år ser det ud til, at tallet vil komme over 1,4 millioner lastbiler. En stigning på tre procent betyder, at 42.000 lastvognstog yderligere skal igennem Danmark hvert år. Det svarer til 115 ekstra lastvognstog pr. dag.\n»Det er selvfølgelig ærgerligt for os i banegodsbranchen. Men det vil også give mere trængsel på vejene og samfundsøkonomisk koste Danmark dyrt, for Finansministeriets egne transportøkonomiske enhedspriser viser, at det er mere end halvanden gange så dyrt at transportere et ton gods på vejene frem for på banen,« siger Jan Wildau.\nMange tusinde ekstra lastbiltransporter vil imidlertid hverken gøre stor forskel på den samlede samfundsøkonomi eller for de øvrige trafikanter på motorvejene, vurderer Jacob Kronbak.\n»Min vurdering er, at effekten på både samfundsøkonomi og trængsel er marginal, fordi der er så mange andre faktorer, der påvirker. I forhold til de mængder gods, der i forvejen transporteres på vejnettet, er godsmængderne på banen så små, at det ikke vil betyde meget, at ti procent af det flyttes over,« siger han.\nMen takstnedsættelsen vil hverken hjælpe på problemerne med trængsel eller med at opfylde de fælleseuropæiske ambitioner om at flytte gods fra vej til skinner, medgiver han.\n»Politikernes handlinger trækker i den modsatte retning og understøtter i hvert fald ikke strategien,« siger Jacob Kronbak.\nMinister afviste problem\nBrancheforeningen mødtes tidligere på efteråret med transportminister Ole Birk Olesen (LA) for at forklare om konsekvenserne af ensidigt at gøre vejgodstransport billigere. Men de mødte ifølge Jan Wildau ikke stor forståelse.\n»Ministeren mener, at markedet selv skal regulere det. Men beslutningen om at ændre den økonomiske balance mellem transportformerne er jo udelukkende taget i et regeringskontor. Så det kunne jo være, at det også var dér, man skulle se på en løsning,« siger han.\nIfølge Jan Wildau møder de ofte den indvending, at banegodset primært kommer fra Sverige, og at det ikke giver mening for Danmark at gøre det billigere for svenske virksomheder at transportere gods gennem Danmark. Men han giver ikke meget for det argument:\n»Eftersom vi ikke bare lige kan lukke af for Sverige, så er spørgsmålet ikke, om Sverige skal sende gods gennem Danmark. For det vil komme igennem under alle omstændigheder. Spørgsmålet er bare, om vi vil have det igennem på vejene eller på banen, og her tror jeg, de fleste danskere foretrækker, at godset kører på jernbanen og ikke på motorvejen.«\nIngen plan for banegods\nEndnu er regeringens og DF’s forslag ikke endeligt vedtaget. Men Jan Wildau tror ikke, at det vil være muligt at ændre på den specifikke politiske aftale. I stedet opfordrer han politikerne til at se på, hvordan man ellers kan gøre banegods mere konkurrencedygtigt.\n»Hvis man politisk erkender, at det samfundsøkonomisk er bedst at det gods, der kan køres på banen, faktisk køres der – som Finansministeriets transportøkonomiske tal jo også viser – så må man se på, hvad der skal til for at få det til at ske. Men regeringen har ingen plan eller strategi for det i dag. Så man burde starte med at indkalde transportkøberne og operatørerne for at høre, hvordan det kan lykkes, og så på den baggrund formulere en national godsstrategi,« siger Jan Wildau fra DB Cargo Scandinavia.\n#1 Michael Fos 12. december 2017 - 17:02\nRegeringen sabotere atter deres egne højtidelige miljøløfter, og internationale aftaler, de selv har stået som højt pralende fortalere for. Har Danmark ikke lovet kraftige reduktioner i CO2 udslip og alle de giftige gasser og partikler? Et mål der umuligt kan nås inden 2050, med den førte transportpolitik.\nRegeringen har saboteret jernbanerne i årtier, af hvilken grund er usagt, men det omhandler naturligvis kun om omsorg for landets bedste?\nEnten er den næværende regering, anført af Thulesen Dahl, svagt begavede og faktaresistente, eller også er de direkte onde.\nJeg hælder til teorien om dumhed, men jeg ser flere og flere tegn på ondskab også.\n#2 Bjarke Mønnike 12. december 2017 - 17:31\nHvornår er DF blevet medlem af regeringen.\nRegeringen kan da ikke påstå at de ikke har kendt DF´s krav i årevis.\nRegeringen kan da bare henvende sig til Sosserne for at høre hvad deres krav var.\nProblemet er at vi har en statsminister der vil være statsminister for enhver pris. Ret enkelt i virkeligheden.\nLA´s trussel om ikke at ville underskrive Finansloven er jo et slag i luften, for det vil resten af folketinget med stor glæde jo gøre :)\n#3 Jens Olsen 12. december 2017 - 17:34\nHar Danmark ikke lovet kraftige reduktioner i CO2 udslip og alle de giftige gasser og partikler?\nEftersom alle lastbiler efterhånden bliver elektriske (og langt hurtigere end personbilerne), så kan CO2 udslip og alle de giftige gasser og partikler ikke rigtigt være en grund til at man ikke ønsker lastbilstrafik. Der kan måske være andre grunde, men ikke CO2 og andre emissioner.\nHvad er totalt set mest miljøbelastende. At transportere en container som en del af en tætkørende semiautonom lastbilskolonne, eller at transportere den samme container med et tog? jeg kender ikke svaret. Hvad er samfundsøkonomisk bedst?\n#4 Henrik Hansen 12. december 2017 - 17:47\nDumhed er regeringens varemærker, for ellers benyttede man sig vel ikke af ministre som f.eks. Ole Birk Olesen og Esben Lunde Larsen, som begge tydelig godtgøre, at regeringens talentmasse er meget indsnævret, nogen vil sige ikke længere værende tilstede - men Løkke er Statsminister for enhver pris.\n#5 Per T. Hansen 12. december 2017 - 17:59\nLastbiler bør kun være tilladt på vejene i mellem kl. 18 og kl 6 om morgenen.\nDen anden dag kørte jeg af E45 til mod grænsen, den ene lastbil efter den overhalede hinden, og samtidigt med det dannede der sig store køer, som så kun kørte 70-80 km i timen på lange strækninger.\nNoget andet er, at det er grotest, af vi kun har to spor til Tyskland i hverretning, der skal ikke gå meget galt før, at hele trafikken bliver bremset, og lastbilerne hjælper absolut ikke i den henseende.\n#6 Niels Abildgaard 12. december 2017 - 18:05\nSå vidt jeg kan se skal godstog forrente/afdrage ca en fjerdedel af Storebæltforbindelsen ,som må være omkring 10milliarder, med 62 millioner årligt.Resten er et tilskud til svensk export,men de er jo også et tilbagestående uland.\n#7 Michael Fos 12. december 2017 - 19:16\nDet er da tydeligt at det er DF der føre ordet og bestemmer, i det forhold.\nTulle sviner både Venstre og LA til i medierne og bliver alligevel den udslagsgivende ved regeringsbeslutninger.\nDF stemmer for hvad somhelst, der bringer dem nærmere den fasistiske, racerene stat, befolket med indavlede leverpostejfarvede Pia og Martin kloner. Bvadr!\n#8 Michael Fos 12. december 2017 - 19:23\nEl-lastbiler, som Jens Olsen forestiller sig vil overtage tranporten, findes jo ikke endnu, andet end som prototyper og våde drømme.\nEl-tog har fandtes i hundrede år og kan udrulles i Danmark i løbet af få år, hvis vi satte nogle rigtige ingeniøre igang med opgaven.\nDet kræver "bare" at vi genstarter DSB og Banestyrelse og DB gods, i et nyt firma, renset for Djøffer, CBSer og med et 4 m højt anti-konsulent hegn omkring.\n#9 Harry Jessen 12. december 2017 - 20:36\nØstrig og Schweiz har den modsatte opfattelse, og har forbudt lastbiler at køre om natten, så folk kan få deres nattesøvn uden unødvendig larm.\n#10 Bent Johansen 12. december 2017 - 20:44\nSå du mener cirka halvdelen af danskerne ved sidste folketingsvalg og cirka halvdelen af danskerne ved næste folketingsvalg stemmer på partier som er dumme og onde?\nOg den konklusion drager du fordi regeringen sænker prisen for at køre over Storebæltsbroen.\nFlyt til Nordkorea og bliv lykkelig, Michaela Fos.\n#14 Finn Christensen 12. december 2017 - 22:09\nJeg hælder til teorien om dumhed..\nTænk på Sanders "fra forskning til faktura".. den siger det hele.\nRegeringens transportminister er fra den samme type kennel - kender kun til en tryg vægt fra baglommen.\nHavde Sanders i stedet anvendt "fra forskning til fremtiden" eller fra forskning til folket" så var der en helt anden type menneske, intelligens og visdom bag.\nHvis Ole Birk Olesen kun havde sat broafgiften ned for privatbilerne + togbilletterne, således befolkningen billigere kunne mødes uden den politisk tumpet storebæltskat, så havde han vist nogle godt skjulte evner ;)\n#15 Allan Slot 12. december 2017 - 22:11\nSættevogn på tog\nNår man ser på et godstog køre af sted mod syd fra Padborg, så ser man rigtig mange sættevogne på toget. Det ser ud som om at mange af de trækkere der er kørt ned gennem Danmark har koblet deres last af i Padborg og sat det på godstoget. (Altså container og hjul og vogn og det hele) Og det giver så god plads på motorvejen ned gennem Tyskland. Men hvorfor skifter de ikke til toget på Sjælland?(når nu det er DB Cargo der kører) Det ville jo i den grad hjælpe på trafikmængden på motorvejen og give mindre slid. Måske netop denne funktion skulle have lidt virksomhedsstøtte (miljøstøtte) og ikke det modsatte.\n#16 Gert Madsen 13. december 2017 - 07:53\nRe: Sættevogn på tog\nMen hvorfor skifter de ikke til toget på Sjælland?\nFordi lastvognene skal betale deres andel af slid etc. på vejnettet i Tyskland. I Danmark betaler lastbilerne kun en brøkdel. Resten finansieres af personbilisterne/skatterne.\nDerfor regulerer markedet ikke sig selv, som Ole Birk Olesen hævder. Det vil kræve at lastbilerne betaler for deres brug af vejene, på samme vis som skib og bane. Lastbilerne bliver reelt subsidieret af staten.\n#17 Peter Christensen 13. december 2017 - 08:22\nMen hvorfor skifter de ikke til toget på Sjælland?(når nu det er DB Cargo der kører) Det ville jo i den grad hjælpe på trafikmængden på motorvejen og give mindre slid. Måske netop denne funktion skulle have lidt virksomhedsstøtte (miljøstøtte) og ikke det modsatte.\nUdover afgiftsstruktur, så er der noget meget lavpraktisk. Det er meget få trailere, som faktisk kan løftes og læsses på jernbanevogne. En trailer har ikke specielt lang levetid (5-10år), så der er en rimelig konstant udskiftning. Hvorfor så ikke - en 5 år ud I fremtiden - lade et krav gælde om at fra denne dato skal alle solgte trailere være egnede til jernbanetransport? Naturligvis på EU niveau for alle skal stilles ens. Efter en årrække er alle trailere egnet til jernbanetransport...stille og roligt. Bevares, der bliver en overgangsperiode - ikke mindst op til datoen - hvor der købes massivt ind. Ja-ja, og 5-10 år senere klapper fælden.... Måske bliver der et voldsomt brugtmarked en tid, men på et tidspunkt bliver trailerne så smadrede at det ikke kan betale sig at reparer på dem og så klapper fælden alligevel.\n#18 Ole Egholm 13. december 2017 - 08:23\nTænk at fremgang nu gøres til et problem\nDet er da en kæmpe samfundsmæssig gevinst at vores Storebæltsforbindelse bliver brugt endnu mere. Det kan da vel kun være lige præcis de interessenter, der har betalt for analysen (som dog også er pænt nævnt i artiklen) der er imod den slags samfundsmæssige fremgang.\nOg ja, al fremgang i trafik påvirker miljøet mere. Men miljøudfordringen skal ikke løses ved at begrænse samfundets udvikling men ved løbende at arbejde for at reducere transportmidlernes negative miljøpåvirkning, et arbejde som vi er godt i gang med i Danmark, og som også skal ses i forhold til de samfundsgevinster vi har med billigere transport på tværs af Danmark.\n#19 Johnny Olesen 13. december 2017 - 08:43\nRe: El-lastbiler vs el-tog.\nJeg elsker simpelthen bare den slags indlæg, hvor folks verdens billede krakelere, og fordi de ikke kan lide hvad de ser.\nEllastbiler er ikke våde drømme - de er på vej, de er her indenfor få år. Og akkurat ligesom med elbiler, så er det udelukkende et spørgsmål om økonomi, før el total udkonkurrer forbrændingsmotoren.\nOg når vi så er kommet frem til, at både selvkørende køretøjer baseret på el total overtager person og godstransporten, så melder alle de svære spørgsmål sig. Hvorfor pokker skulle vi dog investere penge i ufleksible tog og skinner?\nVi skal have flere motorveje, vi skal investere mere i el-infrastrukturen og vi ikke bruge så meget som én eneste krone mere på tog og skinner.\n#20 Gert Madsen 13. december 2017 - 08:56\nHvorfor pokker skulle vi dog investere penge i ufleksible tog og skinner?\nDet er energimæssigt billigst at sejle, dernæst at køre på skinner og først derefter på veje. Det ændres ikke fordi man udskifter drivmidlet.\n#21 Johnny Olesen 13. december 2017 - 09:20\nDet er sikkert helt korrekt, men når det er billigere at fylde el "på tanken" end bunkerfuel eller diesel, hvem tænker så på om det kræver mindre energi at sejle???\nJeg tænker på, at kineserne allerede har set lyset, og de investerer derfor store summer i at lave en ny silkerute: http://nyheder.tv2.dk/business/2017-05-14-...\nJeg kan komme i tanke om rigtig mange situationer, hvor det simpelthen vil være en økonomisk fordel at lade varer transportere over land, og hvis økonomien er til det, så kan det sagtens være med lastbil. Som forbruger er jeg ligeglad med, om min vare er transporteret med skib, tog eller lastbil.\nMen forestil dig, at man vil kunne transportere en vare fra Kina til Danmark med el-lastbil på kun 6-7 dage. Det vil åbne op for et helt nyt marked, og hvis man kan få varer levet på 7 dage i stedet for 30-40 dage via søruten. Her vil sortseerne selvfølgelig påpege, at man via tog kan transportere varer fra Kina på "kun" 15 dage.\nZetland har også en fin artikel om det kinesiske projekt: https://www.zetland.dk/historie/se7ELE5E-a...\n#22 Henning Therkildsen 13. december 2017 - 09:35\nGod forretning for Storebaelt\nLastbiler betaler 4 - 5 gange så meget som DB Cargo for det gods de flytter over Storebælt, så det må da være en god forretning at sænke priserne en smule hvis der sker et så stort skift fra bane til vej. Men det er da et problem med den stigende vejtrafik. Jeg bor i Sønderborg, og om morgenen er der kø næsten hele vejen fra Kliplev til Odense. Jeg har altid syntes at Køge bugt Motorvejen var et mareridt, men efterhånden er det lige slemt overalt.\n#23 Bjarne Schytte 13. december 2017 - 09:59\n"Noget andet er, at det er grotest, af vi kun har to spor til Tyskland i hverretning, der skal ikke gå meget galt før, at hele trafikken bliver bremset, og lastbilerne hjælper absolut ikke i den henseende."\nVi har faktisk også en enkeltsporet strækning, nemlig Esbjerg/Bramming - Tønder! Strækningen har ikke samme kapacitet som den dobbeltsporede elektrificerede til Padborg, men linjen kunne opgraderes med flere krydsningsmuligheder etc. Men, den politiske vilje findes ikke. At sende flere lastbiler ud på vejene er tåbeligt! Vore naboer i nord og syd vælger den eksakt modsatte strategi. "Mere gods på og til banerne". Det er nok et spørgsmål om, at privatbilisme-tankegangen har en uheldig afsmittende indflydelse på godsmarkedet!\n#24 Hans Schou 13. december 2017 - 13:56\nBilligt årskort til pendlere\nPendlerne holder gang i broen, så de bør favoriseres. Takket være dem, har jeg glæde af broen hvert andet år eller lignende. Om jeg skal betale 2x245 kr eller 2x200 er ikke afgørende for om jeg tager en tur, men for dem der kører hver dag eller mange gange om måneden, betyder det noget.\n#25 Transport-, Bygnings- og Boligministeriet 13. december 2017 - 16:02


Vildtudbyttestatistik for jagtsæsonen 2012/13 - PDF\nDownload "Vildtudbyttestatistik for jagtsæsonen 2012/13"\n1 Vildtudbyttestatistik for jagtsæsonen 2012/13 Notat fra DCE - Nationalt Center for Miljø og Energi Dato: 8. november 2013 Tommy Asferg Institut for Bioscience Rekvirent: Naturstyrelsen Antal sider: 9 Faglig kommentering: Aksel Bo Madsen og Thomas Kjær Christensen, Institut for Bioscience Kvalitetssikring, centret: Jesper Fredshavn AARHUS AU UNIVERSITET DCE NATIONALT CENTER FOR MILJØ OG ENERGI Tel.:\n2 Indhold Indledning 3 Stigende udbytte af duer, svømmeænder og gæs 3 Faldende udbytte af havlitter og sortænder 5 Nye arter på vildtudbytteskemaet 5 Antallet af kvindelige jægere har passeret Detaljerede indberetninger vedr stykker vildt 6 2\n3 Indledning Vildtudbyttestatistikken er en database, der indeholder oplysninger om jægere og nedlagt vildt i Danmark. Alle jægere har pligt til at indberette deres personlige vildtudbytte efter jagtsæsonens udløb. Oplysningerne indsamles af Naturstyrelsen og bearbejdes af DCE, Aarhus Universitet (AU), som også står for vedligeholdelse og opbevaring af de indsamlede data. De udbyttetal, der præsenteres i det følgende, er udelukkende baseret på jægernes obligatoriske indberetninger til Vildtudbyttestatistikken. Indtil nu har artsfordelingen i de såkaldte samlegrupper, dvs. Andre svømmeænder, Andre dykænder, Gæs og Måger, været baseret på artsfordelingen af de vinger, som jægerne hvert år sender ind til AU s vingeundersøgelser på frivillig basis. En stigende andel af udbyttet i samlegrupperne indberettes nu som enkeltarter, og da samlegrupperne inden for en kort årrække vil blive fjernet fra indberetningsskemaerne, er det besluttet at basere udbyttetallene i den årlige afrapportering af Vildtudbyttestatistikken udelukkende på jægernes indberetninger. Det er stadig vigtigt, at jægerne sender vinger af ænder, gæs og måger ind til AU s vingeundersøgelser, da vingerne giver værdifulde oplysninger om fx køns- og aldersfordeling samt tidsmæssig fordeling af udbyttet af de pågældende arter oplysninger som kun kan tilvejebringes via vingerne. Stigende udbytte af duer, svømmeænder og gæs I jagtsæsonen 2012/13 blev der i alt nedlagt 2,369 mio. stykker vildt (Tabel 1 og 2). Det er en fremgang på 9 % i forhold til den foregående sæson, svarende til ca stykker vildt. Udbyttet af ringduer steg med (34 %), svarende til det meste af forrige sæsons fald på fugle. Udbyttet af den anden jagtbare dueart, tyrkerduen, steg fra til 4.800, dvs. mere end 50 %. Tabel 1. Jagtudbytte af pattedyr i jagtsæsonen 2012/13. Total er det samlede udbytte af pattedyr og fugle (Tabel 2). Udbyttetal mindre end er ikke afrundet, se tekst. Vildtart 2010/ / /13 Kronvildt Dåvildt Sika Råvildt Muflon Vildsvin Hare Vildkanin Bisamrotte 37 Sumpbæver 3 Ræv Mårhund Vaskebjørn 21 Ilder Mink Husmår Total (mio.) 2,348 2,179 2,369 3\n4 Tabel 2. Jagtudbytte af fugle i jagtsæsonen 2012/13. Total er det samlede udbytte af pattedyr (Tabel 1) og fugle. Udbyttetal mindre end er ikke afrundet, se tekst. Linjerne med grå markering er resterende udbytte i samlegrupperne, som ikke har kunnet fordeles forholdsmæssigt på enkeltarter. Udbyttetallene for arterne i samlegrupperne er baseret udelukkende på jægernes indberetninger til Vildtudbyttestatistikken og altså ikke som tidligere en kombination af vildtudbytteindberetninger og vingeindsamling, se tekst. Vildtart 2010/ / /13 Agerhøne Fasan Ringdue Tyrkerdue Gråand Andre svømmeænder, uspecif Atlingand Krikand Spidsand Pibeand Skeand Knarand Ederfugl Andre dykænder, uspecif Taffeland Troldand Bjergand Hvinand Havlit Sortand Fløjlsand Stor skallesluger Toppet skallesluger Gæs, uspecif Grågås Blisgås Kortnæbbet gås Canadagås Sædgås Nilgås 155 Amerikansk skarveand 12 Sort svane 5 Måge, uspecif Sildemåge Sølvmåge Svartbag Blishøne Fiskehejre Skovsneppe Dobbeltbekkasin\n5 Krage Husskade Råge Skarv Stær Total (mio.) 2,348 2,179 2,369 Det samlede udbytte af svømmeænder ekskl. gråand steg med knap 50 %, hovedsagelig i kraft af store stigninger i udbyttet af krikænder og pibeænder. Det samlede gåseudbytte steg ligeledes markant (36 %), primært på grund af en stor stigning i udbyttet af grågæs. Der var også en relativt stor fremgang i udbyttet af blisgæs (67 %) og sædgæs (90 %), men stigningen i sædgåseudbyttet skal ses på baggrund af et forholdsvis lille udbytte i den foregående sæson. Blandt pattedyrene blev den største stigning registreret for vildkanin (197 %), hvor det samlede udbytte igen nåede over Det skyldes især fremgang i kaninbestanden på Endelave. Herudover var der relativt store stigninger i udbyttet af kronvildt (22 %) og dåvildt (32 %). Faldende udbytte af havlitter og sortænder Som nævnt ovenfor steg det samlede udbytte af svømmeænder, men der var tilbagegang for et par af dykænderne, sortand og havlit. Disse ændringer skal dog ses på baggrund af relativt høje udbytter i den foregående sæson. Der blev i øvrigt kun registreret moderate tilbagegange for et mindre antal arter. Nye arter på vildtudbytteskemaet Der er gennem de seneste sæsoner kommet flere vildtarter på vildtudbytteskemaet. Således kom mårhund og vildsvin med i henholdsvis 2010/11 og 2011/12 og fra og med 2012/13 skal jægerne også indberette udbytte af muflon, bisamrotte, sumpbæver, vaskebjørn, nilgås, amerikansk skarveand og sort svane, dvs. en række ikke-hjemmehørende arter, hvoraf de fleste betragtes som invasive. Udbyttetallene for disse arter er i de fleste tilfælde meget små og derfor særligt følsomme for fejlregistrering og korrektion for manglende indberetninger. Nogle af udbyttetallene er så små, at de ville blive 0, hvis de som praksis har været blev rundet af til nærmeste hundrede. Det er derfor besluttet at præsentere udbyttetal mindre end uden afrunding. På nær et par undtagelser, der gælder mårhund og vildsvin, er der ikke gjort noget forsøg på at verificere oplysningerne. Naturstyrelsen, Blåvandshuk har forsøgt at verificere indberetningerne af nedlagte mårhunde i sæsonen 2011/12 ved at sende et spørgeskema til 52 ud af 56 personer, der havde mårhund på deres vildtudbytteindberetning. 58 % af de adspurgte svarede, og kun én enkelt indberetning blev meldt tilbage som værende forkert, mens to var usikre. Resten blev bekræftet, så indberetningerne af nedlagte mårhunde må betragtes som troværdige og retvisende, men korrektionen for manglende indberetninger er usikker. 5\n6 Indberetningerne af nedlagte vildsvin ser derimod ud til at være behæftet med fejl i betydeligt omfang. AU sendte et spørgeskema til 80 jægere, der havde indberettet i alt 431 vildsvin i jagtsæsonen 2011/12. Der kom svar fra 49 % af de adspurgte. Èn enkelt fejlregistrering betød, at udbyttet blev reduceret til 198 dyr, som efterfølgende blev reduceret til ca. 155 på grund af andre fejlregistreringer, herunder vildsvin nedlagt i udlandet. Beregnet på grundlag af de udfyldte spørgeskemaer fordelte det bekræftede udbytte sig på ca. 90 vildsvin fra hegninger (betragtes derfor som husdyr), 45 fra dyrehaver og 20 fra den frie vildtbane. Samlet må det derfor konkluderes, at Vildtudbyttestatistikken for vildsvin er behæftet med så stor usikkerhed, at den har meget begrænset udsagnskraft med hensyn til mængden og den geografiske fordeling af nedlagte vildsvin i Danmark. Spørgeskemaundersøgelsen er afrapporteret i et notat, der er frit tilgængeligt på DCE s hjemmeside (dce.au.dk/udgivelser). Når der korrigeres for manglende indberetninger, bliver det samlede udbytte af vildsvin 254 i sæsonen 2011/12 og 335 i 2012/13. Heraf vurderes ca. 10 % at være nedlagt på den frie vildtbane, men som det fremgår af ovenstående, skal disse tal tages med stort forbehold. Antallet af kvindelige jægere har passeret Antallet af jagttegnsløsere i sæsonen 2012/13 var ; heraf var kvinder, svarende til 5,8 %. Det er det højeste antal kvinder, der har løst jagttegn i en enkelt sæson siden 1973, hvor antallet blev opgjort særskilt for første gang. Godt 2 ud af 3 af alle jægere indberettede vildtudbytte (67,8 %); det vil sige, at der manglede indberetning fra næsten hver tredje jæger. Syv ud af 10 jægere indberettede udbyttet via internettet (70,4 %). Blandt de jægere, der indsendte vildtudbytteindberetning, havde 58,2 % nedlagt mindst ét stykke vildt. Der var dog stor forskel på mandlige og kvindelige jægere, idet 59,9 % af mændene fik udbytte med hjem, mens det kun gjaldt for 29,9 % af kvinderne. Jægere med udbytte nedlagde i gennemsnit 26,7 stykker vildt. Også her var der forskel på mænd og kvinder, idet mændene i gennemsnit nedlagde 26,9 stykker vildt og kvinderne 10,9. Detaljerede indberetninger vedr stykker vildt Det har i nogle sæsoner været muligt for de jægere, der indberetter deres vildtudbytteoplysninger via internettet at anføre visse supplerende oplysninger vedrørende det nedlagte vildt, fx køn og aldersgruppe for kron- og dåvildt. Fra og med sæsonen 2012/13 blev listen af arter, som der kunne indberettes detaljer for, udvidet betydeligt, og det samme gjorde listen med supplerende oplysninger, så den foruden køn og aldersgruppe giver mulighed for at oplyse fx tidspunkt for jagten og vægt på de nedlagte dyr. Det kan ikke forventes, at jægerne registrerer alle detaljer om alt nedlagt vildt, så det er ikke alle rubrikker, der er åbne for alle vildtarter. Listen omfatter kun pattedyr. For fuglevildtets vedkommende har jægerne fortsat mulighed for at bidrage til AU s vingeundersøgelser ved at indsende vinger fra en lang række fuglearter og i denne forbindelse oplyse om relevante forhold vedrørende jagt. 6\n7 Foto: Horst Arndt. Jægerne har taget de nye muligheder til sig, idet der indkom detaljerede oplysninger om i alt stykker vildt nedlagt i sæsonen 2012/13 (Tabel 3). Mere end halvdelen af de disse indberetninger drejede sig om råvildt. Tabel 3. Indberetning af detaljerede oplysninger i jagtsæsonen 2012/13. Vildtart Total Kronvildt Dåvildt Råvildt Sika 122 Muflon 38 Vildsvin 53 Hare Vildkanin Bisamrotte 1 Ræv Mårhund 34 Vaskebjørn 3 Ilder 235 Mink 600 Husmår 584 Total Figur 1 viser køns- og aldersfordelingen blandt rådyr, som den fremgår af de supplerende oplysninger. Forårs- og sommerjagt på råbukke er meget populært blandt danske jægere, idet denne gruppe udgør hele 45 % af det samlede jagtudbytte af råvildt. Lagt sammen med henholdsvis bukkelam 7\n8 og voksne bukke, der nedlægges efterår og vinter, kommer den samlede andel af handyr i udbyttet op på 62 %, dvs. tæt på 2 ud af hver 3. Hvis udbyttet fordeles på måneder, får man et godt indtryk af, hvor intensiv starten på bukkejagten er (Fig. 2). Udbyttet i maj, hvor der jo kun er jagttid i den sidste halvdel af måneden, er større end i de resterende halvanden måned af forårs- og sommerjagten. Figur 1. Fordeling på køns- og aldersgrupper af jagtudbyttet af råvildt i sæsonen 2012/13. Figuren er baseret på jægernes indberetninger af tidspunkt for nedlæggelse af stykker råvildt, og tallene er derefter brugt som grundlag for en forholdsmæssig fordeling af det totale råvildtudbytte på Rålam % Råer % Sommerbukke % Bukkelam % Efterårsbukke % Figur 2. Tidsmæssig fordeling af jagtudbyttet i sæsonen 2012/13 af de forskellige køns- og aldersgrupper af råvildt. Figuren er baseret på jægernes indberetninger af tidspunkt for nedlæggelse af stykker råvildt, og tallene er derefter brugt som grundlag for en forholdsmæssig fordeling af det totale råvildtudbytte på Jagtudbytte Sommerbukke Efterårsbukke Bukkelam Råer Rålam Apr Maj Jun Jul Aug Sep Okt Nov Dec Jan Feb Mar 8\n9 Ovenstående er blot et enkelt eksempel på, hvad der kan uddrages af de supplerende oplysninger, som jægerne taster ind sammen med de obligatoriske indberetninger om nedlagt vildt. Fra AU s side håber vi, at endnu flere jægere vil bidrage til vores fælles vidensopbygning ved at indtaste supplerende oplysninger i videst muligt omfang. For at få så præcise oplysninger som muligt vil vi gerne opfordre til, at man som jæger enten fører en omhyggelig jagtjournal og/eller taster sine oplysninger om nedlagt vildt ind i Naturstyrelsens database så hurtigt som muligt efter hver enkelt jagt. 9\nForeløbig vildtudbyttestatistik for jagtsæsonen 2014/15\nForeløbig vildtudbyttestatistik for jagtsæsonen 2014/15 Notat fra DCE - Nationalt Center for Miljø og Energi Dato: 31. august 2015 Tommy Asferg Institut for Bioscience Rekvirent: Naturstyrelsen Antal sider:\nVildtudbyttet i Danmark i jagtsæsonen 2000/2001\nMiljøministeriet Danmarks Miljøundersøgelser Vildtudbyttet i Danmark i jagtsæsonen 2000/2001 Faglig rapport fra DMU nr. 393 2002 Tommy Asferg Datablad Titel: Vildtudbyttet i Danmark i jagtsæsonen 2000/2001\nVildtudbyttet i Danmark i jagtsæsonen 2002/2003\nDanmarks Miljøundersøgelser Miljøministeriet Vildtudbyttet i Danmark i jagtsæsonen 2002/2003 Faglig rapport fra DMU, nr. 491 [Tom side] Danmarks Miljøundersøgelser Miljøministeriet Vildtudbyttet i Danmark\nJAGTTIDSREVISION 2014. Vurdering af jagtens bæredygtighed i forhold til gældende jagttider AARHUS UNIVERSITET\nJAGTTIDSREVISION 214 Vurdering af jagte bæredygtighed i forhold til gældende jagttider Videkabelig rapport fra DCE Nationalt Center for Miljø og Energi nr. 66 213 AU AARHUS UNIVERSITET DCE NATIONALT CENTER\nMÅLSÆTNINGER FOR VILDTBESTANDE\nMÅLSÆTNINGER FOR VILDTBESTANDE Notat fra DCE - Nationalt Center for Miljø og Energi Dato: 8. september 2017 Jesper Madsen Institut for Bioscience Rekvirent: Miljøstyrelsen Antal sider: 11 Faglig kommentering:\nVildtudbyttet i Danmark i jagtsæsonen 1999/2000. Faglig rapport fra DMU nr. 343\nVildtudbyttet i Danmark i jagtsæsonen 1999/2000 Faglig rapport fra DMU nr. 343 Miljø- og Energiministeriet Danmarks Miljøundersøgelser Vildtudbyttet i Danmark i jagtsæsonen 1999/2000 Faglig rapport fra\nVingeindsamling fra jagtsæsonen 2003/04 i Danmark\nDanmarks Miljøundersøgelser Miljøministeriet Vingeindsamling fra jagtsæsonen 23/4 i Danmark Wing survey from the 23/4 hunting season in Denmark Faglig rapport fra DMU, nr. 54 [Tom side] Vingeindsamling\nprogram 2014 HADERSLEV JÆGERFORENING DANMARKS JÆ GERFORBUND www.haderslev-jaegerforening.dk Indhold Bestyrelsen...4 Schweisshunderegistre...6 Riffelskydning 2014....8 Flugtskydning....9 Sol op og ned i\nVingeindsamling fra jagtsæsonen 2000/2001 i Danmark\nMiljø- og Energiministeriet Danmarks Miljøundersøgelser Vingeindsamling fra jagtsæsonen 2/21 i Danmark Wing survey from the 2/21 hunting season in Denmark Faglig rapport fra DMU nr. 364 Danmarks Miljøundersøgelser\nVingeindsamling fra jagtsæsonen 2002/03 i Danmark\nDanmarks Miljøundersøgelser Miljøministeriet Vingeindsamling fra jagtsæsonen 22/3 i Danmark Wing survey from the 22/3 hunting season in Denmark Faglig rapport fra DMU, nr. 452 [Tom side] Vingeindsamling\n6 Status for danske vildtarter\n6 Status for danske vildtarter 6.1 Datagrundlag 6.1.1 Oplysninger om udbyttet Oplysninger om udbyttet af vildt i Danmark er baseret på de oplysninger som hver enkelt jæger har pligt til at give efter hver\nVingeindsamling fra jagtsæsonen 2001/02 i Danmark\nDanmarks Miljøundersøgelser Miljøministeriet Vingeindsamling fra jagtsæsonen 21/2 i Danmark Wing survey from the 21/2 hunting season in Denmark Faglig rapport fra DMU, nr. 43 [Tom side] Danmarks Miljøundersøgelser\nVILDTBESTANDE OG JAGTTIDER I DANMARK: DET BIOLOGISKE GRUNDLAG FOR JAGTTIDSREVISIONEN 2010\nVILDTBESTANDE OG JAGTTIDER I DANMARK: DET BIOLOGISKE GRUNDLAG FOR JAGTTIDSREVISIONEN 2010 Faglig rapport fra DMU nr. 742 2009 DANMARKS MILJØUNDERSØGELSER AU AARHUS UNIVERSITET [Tom side] VILDTBESTANDE\nManglende indberetninger til vildtudbyttestatistikken i jagtsæsonen 2006/07\nDanmarks Miljøundersøgelser Aarhus Universitet Faglig rapport fra DMU nr. 656, 2008 Manglende indberetninger til vildtudbyttestatistikken i jagtsæsonen 2006/07 [Tom side] Danmarks Miljøundersøgelser Aarhus\nPROJEKT FORBEDRET GÅSEJAGT. Præsentation af data fra jagtsæsonen 2012/13 (baggrundsår)\nPROJEKT FORBEDRET GÅSEJAGT Præsentation af data fra jagtsæsonen 2012/13 (baggrundsår) Lund Fjord forsøgsområdet Foreløbige resultater Rapport udarbejdet af Jesper Madsen, Casper Fælled, Jens Peder Hounisen\nVejledning til indberetning af vildtudbytte/jagtjournal på www.jagttegn.dk\nVejledning til indberetning af vildtudbytte/jagtjournal på www.jagttegn.dk Klik ind på www.jagttegn.dk og klik på vildudbytte i menuen. Login Efter valg af Indberetning af vildtudbytte vises login-billede\nUDVIKLINGEN I FOREKOMSTEN AF VANDFUGLE I SKJERN ENGE I EFTERÅRENE 2002-2011\nUDVIKLINGEN I FOREKOMSTEN AF VANDFUGLE I SKJERN ENGE I EFTERÅRENE 22-211 Videnskabelig rapport fra DCE Nationalt Center for Miljø og Energi nr. 13 214 AU AARHUS UNIVERSITET DCE NATIONALT CENTER FOR MILJØ


Reduceret Asphaltene-deposition med Power Ultrasonics\nAsphaltene nedbør indleder mange problemer i olieproduktionen ved at reducere permeabiliteten, ændre reservoiret rock vådhed, godt bore blokering samt skabe et betydeligt trykfald omkring produktionen godt. Ultralyd asphaltene deagglomeration og spredning forhindrer og afhjælper dannelsen af asphaltene flocs og deres deposition.\nProblemet: Asphaltenes i råolie\nAsphaltene er en solid til stede i råolie, der betragtes som generende, da det forårsager alvorlige problemer under produktion og transport af råolie fra borebrønden. Asphaltenes er en meget kompleks klasse af molekyler og forekommer i forskellige molekylære strukturer – en faktor, der bidrager til problemet, da forskellige former for asphaltene forårsager problemer med forskellige sværhedsgrader. Asphaltenes mange forskellige strukturer gør det også svært at generalisere det til en bestemt familie. Derfor er asphaltene generelt klassificeret som en opløselighedsklasse, da den karakteriseres som uopløselig i n-alkaner.\nTypiske problemer forårsaget af asphaltenes i råolie er f.eks. tætte flocculations og aflejringer i reservoiret, borehuller og transportrørledninger, hvilket efterfølgende fører til drifts- og produktionskomplikationer og øgede forarbejdningsomkostninger.\nAsphaltene sammenlægning og flocculation afbildet i Yen-modellen.\nVenligst udlånt af O. Mullins, Schlumberger.\nUltralydsprocessoren UIP16000 er en højtydende homogenisator til råoliebehandling\nLøsningen: Ultralydsreduktion af Asphaltene-bundfald\nUdfældede og flocculated asphaltene partikler kan afhjælpes pålideligt ved magt ultralydbehandling. High-perfromance ultralydsføring pauser asphaltene afgrunde og flocculates ned til en lille partikel størrelse. Derved adskilles asphalten tilbage i meget små partikler, som ikke tilstopper eller forstyrrer rå forarbejdning. Ultralyds dispergeringsstoffer homogeniserer partiklerne i råolien. Ofte tilsættes en kemisk stabilisator for at opnå langsigtet stabilitet. Det betyder, at ultralydbehandling kan reducere makrostruktureret asphaltene-flocculation, hvilket forhindrer asphaltene-deposition på overflader, pore, der tilsluttes reservoiret, brøndbore-tilslutning og opbygninger i rørledninger.\nSlutningen af saltlage oversvømmelser under ultralyd bølger i forskellige steder af mikro-model.\nUndersøgelse og ophavsret: Deshibi et al.2018 (CC BY-NC-ND 4.0)\nFordele ved ultralyd asphaltene størrelsesreduktion\nReduktion af partikelstørrelse af asphaltene\nNedbrydning af asphaltene-agglomerater\nHæmning af flocculation\nViscosity reduktion af rå\nUltralyd installation af 3x UIP1000hdT til forarbejdning af råolie\nForskning viser effektiviteten af ultralyd Asphaltene Reduktion\nDehshibi et al. (2018) undersøgte virkningerne af lavfrekvent, højeffekt ultralyd (30kHz) på asphaltene nedbør / flocculation og deposition under temperaturkontrol. Ultralydbehandling reduceret asphaltene deposition. Ultralydbølger og den genererede akustiske kavitation forårsagede stigende olieproduktion ved olie lagdeling mekanisme. Gennem sonikeringsbehandling var det ikke kun muligt at bryde op asphaltene agglomerater, men endda at vende asphaltene deposition.\nDesuden kan anvendelsen af ultralydbehandling forhindre blokering af struber og porer med stor agglomereret asphaltene. Derved blev et trykfald på grund af asphaltene-deposition undgået, og væskestrømmen i porerne og halsen blev forbedret. Ved hjælp af billedanalyse blev det konstateret, at som et resultat af at anvende effekt ultralyd omkring 80% af udfældet asphaltene ikke depositum. "Med andre ord reduceres 80% af asphaltene-depositionen, og derfor reduceres sandsynligheden for blokering af mikrokanaler på grund af brug af ultralyd." (Dehshibi et al., 2018)\nResultaterne af undersøgelsen af Deshibis forskningsgruppe viste, at ultralydsvibrationer og kavitationsvibrationer kan fjerne større asphaltene aggregater fra overflader og flytte dem ind i hovedparten af strømmen. Desuden reducerede ultralydsbehandlingen mængden af aggregeret asphaltene (se figuren nedenfor). Baseret på billedanalysen vil ca. 70% af den udfældede asphaltene ikke blive deponeret på grund af systemets underkastelse til sonikering.\nEnden af saltlage (magnesiumchloridopløsning) oversvømmelser under ultralydbølger bestråling: (a) reversibiliteten af asphaltene deposition (b) asphaltene fjernelse.\nUndersøgelse og ophavsret: Deshibi et al. 2018 (CC BY-NC-ND 4.0)\nHielscher Ultrasonics er specialiseret i udvikling, prototyper, fremstilling og distribution af højtydende ultralydsprocessorer til tunge applikationer. På grund af enestående ydeevne, udholdenhed, robusthed og pålidelighed installeres Hielscher ultralydssystemer til petrokemiske applikationer over hele verden. Typiske anvendelser omfatter ultralyd-assisteret oxidativ afsvovling, råolie emulgering, asphaltene deagglomeration, ådselæder spredning, og viskositet reduktion af tunge olier. Hielscher Ultralyd’ industrielle ultralydsprocessorer kan levere meget høje amplituder, som er nødvendige til tunge applikationer. Amplituder på op til 200μm kan nemt køres kontinuerligt i 24/7 drift. For endnu højere amplituder er tilpassede ultralydssontroder tilgængelige. Hielschers industrielle systemer håndterer let meget høje viskositeter og kræver kun lav vedligeholdelse.\nKontakt os nu for at få mere information om ultralyd asphaltene reduktion, installationsmuligheder og priser! Vores veluddannede, lang erfarne vil med glæde diskutere dine proceskrav med dig!\nAsphaltenes består primært af kulstof, brint, nitrogen, ilt og svovl samt spormængder af vanadium og nikkel. C:H-forholdet er ca. 1:1.2, men varierer afhængigt af asphaltene-kilden. Asphaltene defineres som "den tungeste komponent af råolievæsker, der er uopløselig i lette n-alkaner som n-pentan eller n-heptane, men opløselig i aromater som toluen" (Goual 2012)\nAsphaltene kan identificeres og klassificeres efter følgende karakteristika:\nFast: Asphaltene er en solid fase, der homogeniseres i råolien ved reservoirforhold.\nn-Alkane uopløselig: Asphaltene er klassificeret som en opløselighedsklasse, da den har flere strukturer, og derfor er det yderst vanskeligt at give en generaliseret struktur til den. Det er derfor defineret som den højeste molekylvægt komponent i råolie, der er uopløselig i lys n-alkaner såsom n-pentan eller n-heptane og opløselige i aromater såsom toluen eller xylen.\nMeget polær: Asphaltene er en af meget få komponenter i råolie, der er meget polær, i modsætning til råolie som helhed, som betragtes som nonpolar.\nHeteroatomer: Asphaltene er forbundet med heteroatomer, hovedsageligt manifesteret i nitrogen, ilt og svovl.\nHielscher Ultrasonics leverer højtydende ultralyd homogenisatorer fra Lab til Industriel størrelse.


Italien i februar | Kristeligt Dagblad\nMediekommentarer 13.02.12 Kl. 00:00\nItalien i februar\nMediekommentar Foto: .\nKender du landet, hvor citronen har sit hjem?/guldoranger gløder i de mørke blades gem/vinden vifter mildt fra en himmel altid blå/hos de stille myrter de høje laurbær stå?.\nSådan begynder et af de mest berømte hyldestdigte til Italien i Oscar Madsens danske oversættelse.\nForfatteren er den tyske åndsfyrste Johan Wolfgang von Goethe, som sidst i 1700-tallet udødeliggjorde sin kærlighed til støvlelandet i sangen til Mignon.\nVi er mange, der deler den kærlighed. Italien har virket dragende for generationer af nordboer.\nAlle slags mennesker har sat næsen mod Italien. Kunstnere har fundet inspiration, gastronomer er blevet henrykket, naturelskere fortryllet og fortidsgranskere overvældet.\nItalien er rig på sol, natur og kultur, og selvom regeringen fattes penge statsgælden overgår det årlige BNP så er landet fremdeles en skatkiste, hvor der altid er noget at hente for øje, mave og ånd.\nOg de italienske drømmerier fik ny næring, da DR 1 fredag formiddag sendte et afsnit af svenske Bo Hagströms kulinariske Italiensfærd. Solens mad hedder serien, og da den globale opvarmning synes at svigte for tiden, varmede jeg mig ved at følge den misundelsesværdige svensker rundt i hine solbeskinnede egne.\nDet var velgørende at køre med langs Candigliano-floden bare navnet som løber nede i Furlo-slugten, og igen måtte man imponeres af den romerske ingeniørkunst, da turen gik gennem en fin klippetunnel anlagt under Kejser Vespasian i år 77. Vi fik også charmerende glimt af det italienske folkeliv. Glade mennesker med et glas i hånden, milde gamlinge på torvet og stolte repræsentanter for det italienske køkken og den berømmede vinproduktion.\nJa, ja, det er selvfølgelig ikke det fulde Italiensbillede, men på en kold februardag i præstegården lapper man gerne det hele i sig.\nI centrum af programmet stod selvfølgelig maden, og mens mundvandet steg, kunne man se Bo Hagström nyde hjemmelavede specialiteter, som den trinde krovært overstrøede med revet hvid trøffel. Det er en dyr spise, som bliver solgt i Roms og Milanos delikatessebutikker for 15.000 kroner pr. kilo. Nå, men det kostede kun tv-licensen at se på. Det var nu også en smagløs affære.\nI byen Furlo, hvor Bo Hagström indtog nævnte lækkerier, bød kroen på et værelse, hvor Mussolini have overnattet intet mindre end 55 gange. Stilen var såkaldt Mussolini-empire, og faktisk havde diktatoren fået værelset transporteret hertil fra Palazzo Venezia i Rom.\nFurlo behagede åbenbaret den skaldede fascistleder, og det samme gjorde den hvide trøffel. På en filmoptagelse fra hans regeringstid udtalte Mussolini til en større forsamling: Jeg vil have hvide trøfler til morgenmad, hver dag. Det fik han måske også, men italienere fik krig og dyrtid ud af Mussolinis regime.\nNej, det skortede ikke på gastronomi og gode historier i Solens mad, men livet er andet og mere end nydelse. Mennesker lever ikke af brød og hvide trøfler alene. Den brødflove sjæl må på kost hos Jesus for nogensinde at blive rigtig mæt.


Glutenfri æbletærte - opskrift lavet af naturlige ingredienser\nHjem » Opskrifter » Kager » Æbletærte – helt naturligt\n30. september 2012 af Jane Faerber 30 kommentarer\nLækker og glutenfri æbletærte på en dejlig karamelagtig nøddebund.\nEfterår er æbletid. Hvis man ikke er så heldig at have et æbletræ i haven – og det er vi desværre ikke – kan man i stedet gå på æblerov i villakvarteret. Herude hvor vi bor, er æbletræsejerne i hvert fald gode til at stille kurve ud på fortovet med alle de æbler, de ikke selv kan nå at spise. Og så fylder vi andre lommerne og går hjem igen og bager æbletærte!\nDenne version er helt naturlig, dvs. at den hverken indeholder tilsat sukker eller mel. Bare æbler, nødder, abrikoser og smør. Plus det løse.\nDen ser lækker ud, ikke? Den smager så herligt!\nGlutenfri æbletærte – bund – lille tærteform\n120 g tørrede abrikoser (jeg brugte delikatesseabrikoserne fra Urtekram, som er meget bløde i det)\n3-4 æbler (alt efter størrelse)\n1 spsk kokossukker (affiliate link)\nDrys: Lidt kokossukker blandet med kanel\nSådan – bund\nNødderne males til mel og abrikoserne tilsættes. Hvis du ikke bruger de helt bløde abrikoser, kan det være, du skal udbløde dem et øjeblik i kogende vand. Når abrikoserne er blendet godt ind i nødderne, tilsættes krydderierne og det smeltede smør. Lad den køre, indtil du har en fedtet dej.\nDen fedtede dej klatter du ud i en smurt tærteform og masserer den godt op af siderne. Der er rigeligt dej til en lille tærteform, så bunden bliver pænt tyk. Men det kommer du ikke til at fortryde, for den har den lækreste karamelagtige smag.\nForbag bunden i ovnen i 10 min. ved 170 grader.\nI mellemtiden tager du dine æbler med undtagelse af ét og skræller dem og skærer dem i små tern. Ternene koger du bløde i en gryde sammen med 1-2 spsk vand, vaniljepulver, kanel og kokossukker.\nNår bunden er færdig i ovnen, lader du den køle et øjeblik. Herefter lægger du æbleternene i bunden og skærer dekorative skiver af det sidste æble, som du lægger ovenpå som pynt. Drys med kokossukker blandet med kanel og bag kagen i små 10 min. Server med flødeskum eller crème fraîche.\n16. september 2018 kl. 11:22\nKunne man mon bruge græskar i denne opskrift? Det er jo snart halloween tid 😄🎃\n17. september 2018 kl. 09:24\nJa mon ikke? Eller du kan lave den lækre græskartærte her: https://www.madbanditten.dk/2017/11/04/graeskartaerte/\n16. september 2018 kl. 11:09\nKan man bruge kokosolie i stedet for smør? Vi kan ikke tåle mælkeprodukter og skal man bruge lige så meget kokosolie?\nJa det tror jeg såmænd sagtens. Jeg ville erstatte det 1:1.\nKan kagen fryses da jeg tænker på at skære den i portioner så den ikke bliver spist på en gang 🙂\nSå lige efter en gang til i alle kommentarerne og der har du jo skrevet svaret. Beklager, god søndag og tak for lækker inspiration 🙂\nMaria Luise skriver\nHvor kommer vaniljepulveret ind i billedet?\n16. oktober 2014 kl. 14:06\nJa det må have været svært at gætte! Tak fordi du gjorde mig opmærksom på fejlen.\n16. oktober 2014 kl. 14:16\nJeg valgte faktisk at koge æblerne med en ½ vaniljestang, da det er det, jeg plejer at gøre med æblemos, så det var heldigvis ikke helt ved siden af 🙂\nTak for en supergod opskrift og ikke mindst en inspirationsrig hjemmeside 🙂\nJeg er ny i alt det her LCHF så beklager hvis mit spørgsmål er stillet før. Jeg bliver forvirret over at du skriver at tærten er uden sukker, men der er lidt kokossukker i. Er det ikke også sukker, bare fra andet end sukkerroer?\nTak for fantastisk blog og nogle skønne bøger!\nEr det dig, der har spurgt om det samme inde på facebooksiden? For jeg har lige svaret på det der! Kokossukker er også en slags sukker men er et mere naturligt produkt. Se under FAQ og ‘gode LCHF-produkter’ for sødemidler uden kulhydrater.\n4. juli 2013 kl. 10:27\nEt måske dumt spørgsmål, men skal den serveres kold eller varm ? Jeg har aldrig prøvet at lave æbletærte før nemlig.\nLun vil jeg sige men den smager også pragtfuldt koldt!\n11. maj 2013 kl. 11:32\nKan den fryses og kan den også laves med pære?\nJeg vil tro, at begge dele vil fungere fint 🙂\nDenne blev bagt til nytårsaften – kan virkelig anbefales; den bund er skøn og som du selv beskriver, karamelagtig. Abrikoserne og pekannødderne tror jeg gør dette. Virkelig lækker! Familien synes ikke den var sød nok, men de er også meget vant til søde ting. Det kan man jo selv justere på, men jeg mener den var tilpas sød 🙂\nÅh ja, den er altså virkelig god. Men det er rigtigt, at man skal vænne sig til at kager er mindre søde end dem, man plejer at få fra bageren 🙂\n25. december 2012 kl. 15:55\nLækker, lækker.. Havde helt glemt pekannødders eksistens, så denne kage er da en oplagt idé til deres revival. Tror den bliver med flødeskum herhjemme – der sker bare noget magisk med æbletærte + fløde. Mums 🙂\n30. september 2012 kl. 20:50\nØjjj… Den SKAL bare prøves! Er du vild, den ser god ud! Og så har jeg 1000 æbler der skal bruges snarest 😉\nDu kan godt glæde dig, Jonna 🙂\n3. oktober 2012 kl. 14:23\nSå blev den bagt – helt spontant! Så den blev lavet med valnødder, dadler og sukrin i stedet for paranødder, abrikoser og kokossukker, da jeg desværre var løbet tør. Men for pokker hvor blev den god alligevel 🙂 Ny favorit herhjemme! Mums 🙂\ndet ser rigtig lækkert ud! tror du det er muligt at bruge hindbær, eller bliver den så for våd? 🙂\n1. oktober 2012 kl. 07:35\nDet tror jeg ville blive for vådt. Alternativt er der jo hindbærparfaitkagen på den rå nøddebund. Også virkelig lækker: https://www.madbanditten.dk/2012/08/19/after-party-blues-og-hindbaerparfait-pa-ra-noddebund/\n30. september 2012 kl. 19:11\nGad vide om man kan bruge tørrede figner i stedet for abrikoserne? Dem har jeg nemlig altid på lager.\nBetina Jacobsen (Healthmyway) skriver\nHvor ser den bare alt for lækker ud. Jeg har siden æblesæsonens start søgt efter en sund æbletærte opskrift, og så at finde opskriften her hos dig sådan en søndag eftermiddag kan da ikke passe bedre! Den skal uden tvivl prøves. God søndag 😉\n30. september 2012 kl. 14:45\nDejligt med en opskrift uden Sukrin, for det er jeg altså ikke særlig vild med 😉 og at det så lige er en æbletærte er jo endnu mere perfekt!! UUUHM\n30. september 2012 kl. 14:12\nJeg er ikke særlig god til pecannødder – tror du det bliver for meget hvis jeg kun laver den med mandler? (Jeg er heller ikke så god til valnøddder og hasselnødder skal det lige nævnes) 🙂\n30. september 2012 kl. 14:35\nDet vil jeg tro, du sagtens kan. Dog får du nok ikke så meget karamelagtig smag i bunden som i versionen med pekannødder 🙂\nHvid chokolade-cheesecake (Raw) siger:\n[…] valgte dog at lave bunden fra den gode æbletærte, for jeg elsker den karamelagtige smag, den har. Så min cheesecake blev lavet […]


Olga Studios i Tsangaradha til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nTsagarada, Stefanos, Tsangaradha, Grækenland, 37012 - Se på kort\n"Olgas studios is an amazing place with breathtaking views of..."\nMere om Olga Studios\nMed en praktisk beliggenhed i Tsangaradha er Olga et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Olga gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. Hotellet tilbyder sine gæster adgang til et stort udvalg af servicetilbud, som gratis trådløst internet på alle værelser, reception åben hele døgnet, ekspressudtjekning og -indtjekning, bagageopbevaring, parkering.\nAtmosfæren på Olga afspejles på hvert eneste værelse. aircondition, opvarmning, fjernsyn, tekøkken, køleskab er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Hotellet tilbyder mange unikke fritidsaktiviteter, som have. Nyd uforlignelig service og en i sandhed prestigefyldt placering på Olga.\nPlease note that 1-day deposit must be paid on the payment day.\nAlle slags rejsende (146) Par (55) Rejsende alene (3) Familie med små børn (56) Familie med store børn (17) Gruppe (15)


Derfor vælger mange at købe et headset til deres PS4 - Slangerup kommunikation\nRedaktionen — april 11, 2018 0 comment\nDer skal ikke være nogen tvivl om, at der er mange danskere, der har en PS4, som de også bruger ofte. Langt de fleste bruger den til at spille en form for online spil. Hvis det også er noget, du kan genkende, så ved du med garanti også, at det sommetider er noget, man spiller sammen med sine venner. Hvis det er tilfældet, så er det oplagt, at det er noget, der bruges som en strategisk fordel, da det giver jer mulighed for at kommunikere med hinanden og højne jeres spil. Hvis det er noget, I har overvejet, så skal I dog huske på, at det kræver, at I har et headset, der passer til en PS4, da det ikke er alle headsets, der gør det. Det er specielt noget, der er vigtigt, da du skal sikre dig, at der er tale om et headset, der har en mikrofon, der er kompatibel med konsollen fra Sony. Derfor er der også en god idé, at du har fokus på at finde frem til et headset, der faktisk er lavet direkte til en PS4, da de kan give dig en bedre oplevelse, når du spiller.\nDu kan finde rigtig mange gode headsets til PS4\nDu skal ikke være bange for, at du ikke kan finde frem til et headset, der er lige noget for dig, da du kan finde frem til et stort udvalg af disse på det danske marked. Det skyldes i høj grad, at det er én af de mest populære konsoller, du kan finde på det danske marked, men også fordi, at der spilles en lang række spil på PS4-konsollen, hvor det er muligt at spille mere strategisk sammen, hvilket er noget, der er markant nemmere, hvis man kan snakke sig via et headset. Hvis du har besluttet dig for, at du gerne vil købe et headset, der passer til din PS4, så du enten kan spille sammen med dine venner på bedre vis eller du derimod blot kan kommunikere med de personer, du nu engang spiller sammen med i det eller de spil, du spiller mest, så se dem her, hvor du med garanti også kan finde frem til et headset, der er noget for dig. Det er vigtigt, at du ikke går ned på kvalitet for at spare penge, da det er noget, du afgjort vil fortryde.\nEt godt headset behøver ikke at koste mange penge\nDer er mange, der tror, at de skal have den helt store pung frem, hvis de gerne vil have et godt headset til deres PS4, men faktisk forholder det sig således, at du kan finde frem til et godt headset til en meget beskeden pris, hvis du blot sørger for at kigge de rette steder. Derfor skal du heller ikke frygte for, at du nu er tvunget til at skulle betale i dyre domme blot for at få et headset, der passer til din PS4, men på den anden side, så bør du dog heller ikke gå ned på kvalitet.\nPrevious Article Meget stort fokus på sundhed med Plenny\nNext Article Nu er det perfekte tidspunkt at købe sommerhus!