Persondata og persondataret - Juridisk rådgivning hos Kromann Reumert\nPersondataretten er et område i hastig udvikling og af stigende betydning i en lang række sammenhænge. Specialistviden og praktisk erfaring med de særligt regulerede områder er af afgørende betydning for værdien af den rådgivning, der indhentes.\nDe væsentligste regler på området stammer fra EU. Danmark har dog vedtaget en række særregler om bl.a. cpr-numre, oplysninger om strafbare forhold, andre oplysninger af rent privat karakter og behandling af data som led i kreditoplysningsvirksomhed. Hertil kommer særlovgivningen inden for en lang række brancher.\nKromann Reumerts specialister rådgiver om alle juridiske aspekter af persondataretten inden for alle brancher, bl.a. den finansielle sektor, forsknings- og sundhedssektoren og telebranchen, og vi har over de senere år udvidet vores kompetencer og rådgivning inden for persondataretten ganske betragteligt. Det betyder, at Kromann Reumert med en række erfarne og dygtige advokater og advokatfuldmægtige er et af de væsentligste firmaer i Danmark inden for dette felt.\nFølgende områder er typeeksempler på persondataretlige udfordringer, som vi bistår vores klienter med:\nOverførsel af data til centrale koncerndatabaser\nOverførsel af data til lande uden for EU, herunder i forbindelse med outsourcing\nUdarbejdelse og implementering af binding corporate rules\nEtablering af whistleblower-ordninger\nBehandling af oplysninger i forbindelse med korruptionsforebyggelse og –undersøgelser\nBehandling af særlige typer af data f.eks. kreditoplysninger, kundedata, helbredsoplysninger samt medarbejderdata\nIndsamling og behandling af data i medicinalbranchen, f.eks. i forbindelse med udførelse af kliniske forsøg\nPersondataretlige problemstillinger i relation til M&A og konkurser\nUdformning af persondatapolitikker\nTekniske og organisatoriske sikkerhedskrav\nAnmeldelses- og tilladelsesforhold samt klagesager hos tilsynsmyndighederne\nVi bistår både i relation til at opnå behandlingstilladelser og forespørgsler og i egentlige klage- eller tilsynssager inden for alle ovennævnte områder.\nUd over de særligt regulerede områder, som er beskrevet ovenfor, findes der også en række ofte forekommende problemstillinger inden for den generelle persondataret. Da det er sådanne problemstillinger, flest virksomheder er i berøring med, har vi også stor erfaring med disse.\nSikkerhedskrav og håndtering af sikkerhedsbrister\nSalg af persondata i forbindelse med virksomhedsoverdragelse\nNogle af disse problemstillinger opstår i forbindelse med andre udfordringer. Det kan f.eks. være afgørende for en virksomhedsoverdragelse, om køberen kan få adgang til kundedatabasen i det nye selskab, eller om virksomheden må starte forfra med at indsamle kundedata.\nAndre relevante emner, det er relevant at få styr på:\nDet kan f.eks. være alvorligt for renomméet, hvis ulovligt opsat videoovervågning mødes med kritik fra myndigheder, medarbejdere og kunder. Det samme gælder for spørgsmålet om datasikkerhed, som er et meget centralt problem i en lang række klage- og tilsynssager hos Datatilsynet. Skulle uheldet være ude, kan en sikkerhedsbrist udvikle sig til en bekostelig og utroligt skadelig begivenhed for virksomhedens image.\nVi har i en række situationer hjulpet med forebyggende rådgivning på dette punkt og deltaget i akut krisehåndtering, når det er gået galt.\nOverførsel af data til lande uden for EU er et komplekst område og forudsætter i vidt omfang, at der er indhentet en forudgående tilladelse fra Datatilsynet. Tilladelsen kan f.eks. være baseret på EU’s model-kontrakter, som sikrer et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau ved behandlingen uden for EU eller eventuelt koncernretningslinjer for koncernens behandling af personoplysninger, såkaldte binding corporate rules .\nRådgivning om valg af rette overførselsgrundlag\nVi rådgiver om valg af rette overførselsgrundlag. Vi ser på fordele og ulemper ved de forskellige muligheder, der i vidt omfang afhænger af sagernes konkrete omstændigheder blandt andet:\nArten af oplysninger, som overføres\nKreditoplysninger, credit ratings, advarselsregistre mv.\nReglerne om behandling af kreditoplysninger, advarselsregistre mv. er særskilt reguleret i persondataloven, ligesom der gælder særlige regler for finansielle virksomheder. Virksomheder, der beskæftiger sig med at indhente eller videregive kreditoplysninger, befinder sig i et meget komplekst spændingsfelt, ligesom virksomheder, der indhenter og gør brug af oplysningerne, skal være opmærksomme på de særlige regler.\nVi har indgående erfaring med regelsættet og kan derfor rådgive detaljeret om området og derigennem medvirke til at sikre en kommercielt hensigtsmæssig tilrettelæggelse af behandlingen og compliance med de til enhver tid gældende regler.\nKliniske forsøg og helbredsoplysninger\nLægemiddelvirksomheder, der beskæftiger sig med kliniske forsøg, er underlagt særlige regler. Det samme gælder området for sygdomsbehandling, hvilket vil sige hospitaler, alternative behandlere, andre udbydere af sundhedsydelser mv.\nVi er advokat for nogle af de største medicinalvirksomheder i verden og har indgående kendskab til de krav, der er til ansøgning om tilladelser til at foretage kliniske forsøg samt efterfølgende overvågning af lægemidlerne.\nVi har desuden indgående erfaring med de særlige behandlingsregler i sundhedslovgivningen, herunder krav om journalførelse, patientsamtykker mv.\nGå til persondata-hubben: www.kromannreumert.com/gdpr


1 Referat Social- og Sundhedsudvalget kl. 14:00 Brovst Rådhus, Kantinen Jammerbugt Kommune\n2 Social- og Sundhedsudvalget Punkter på åbent møde: 97. Orientering til Handicapråd og Ældreråd Godkendelse af Rammeaftale mellem Region Nordjylland og Jammerbugt Kommune Køkkenområdet- den økonomiske situation Godkendelse af revisionsberetning nr. 4 vedr. de sociale, beskæftigelsesmæssige- og sundhedsmæssige områder Meddelelser fra udvalgets medlemmer Meddelelser fra Forvaltningen 13 Punkter på lukket møde: 103. Anke over afgørelse vedr. hjælp/fratagelse af tidligere bevilget hjælp 104. Retningslinjer for hjemmeplejere og hjemmesygeplejersker Afbud: Eva Rytter Andersen (A) Susanne Hjorth Hansen (A)\n3 Social- og Sundhedsudvalget Orientering til Handicapråd og Ældreråd / Jane Hvas Beslutningstema Orientering til Handicapråd og Ældreråd. Sagsbeskrivelse Der er følgende punkter til drøftelse: 1. Orientering om budget Eventuelt Retsgrundlag - Økonomi og finansiering - Høring/borger- og brugerinvolvering - Indstilling Socialdirektøren indstiller, at orienteringen tages til efterretning. Social- og Sundhedsudvalget, den Der var mødt repræsentation fra både Ældreråd og Handicapråd. Der blev orienteret om budgetarbejdet og forslaget til 1. behandlingsforslaget for budget Vilkårene blev drøftet og under evt. blev der talt om / drøftet flg. indsendt af Ældrerådet: Ældrerådets punkter til dagsordenen: 1. Undersøgelse af småtspisende ældre: Hvor mange? - hvad gøres der? Der er ikke lavet nogen specifik undersøgelse, men medarbejderne er med deres faglige kompetencer opmærksomme og reagerer, når der er behov herfor. De forskellige produktionsformer i kommunens køkkener vurderes ikke umiddelbart at have indflydelse på den enkeltes ernæringstilstand. 2. Det beløb, som beboerne på plejehjemmene/plejecentrene betaler om måneden til underholdning/oplevelser, kan det bruges til kaffe og brød til plejehjemmenes/plejecentrenes vennekreds? - Det er frivilligt arbejde, som aflaster de ansatte. Ja, det kan det. Det er Bruger-pårørenderådene, som på det enkelte plejehjem/ institution beslutter, hvordan midlerne på plejehjem/ institution\n4 Social- og Sundhedsudvalget anvendes. 3. Status på organiseringen i hjemmeplejen, samt tildeling af hjælp. Ændring af organiseringen sket pr. 1. januar 2009, som vedtaget - der arbejdes målrettet med de nødvendige omlæg ninger. 4. Kronisk syge. Efterspørgsel af pårørendepolitik, jvf. 84 i Serviceloven. Der udtrykkes ønske fra Ældrerådet om udarbejdelse af en pårørendepolitik i forhold til kronisk syge - 84 i Serviceloven benyttes allerede i forbindelse med aflastning af pårørende til kronisk/ alvorligt syge. Danske Handicaporganisationer og Danske Patienter arbejder med emnet. 5. Pedel på aktivitetscentrene - stole/borde, evt. hjælp fra medarbejdere i jobtræning. Der lyttes - men en løsing på problemet kan ikke loves 6. Mad & måltidsservice. Der arbejdes på at bringe opgaven i udbud - senest blev der i går afholdt et møde med repræsentanter for Bruger- pårørenderådene m.h.p. deres ønsker. 7. Fysioterapeut på Hune plejecenter. Der er ikke ansat fysioterapeuter på Hune Plejecenter - der er indledt dialog med kommunens praksiskoordinator om emnet 8. Rådighedsbeløb til beboere på plejecentre. Der er enighed om, at der skal udarbejdes en redegørelse 9. Dato for næste dialogmøde? I løbet af foråret med det nye Social- og Sundhedsudvalg. 10. Retningslinier omkring medicihåndtering Status tages med på næste møde i Handicaprådet Fraværende: Tilbage til toppen\n5 Social- og Sundhedsudvalget Godkendelse af Rammeaftale mellem Region Nordjylland og Jammerbugt Kommune / Lone Engberg Beslutningstema Rammeaftalerne 2010 på social- og specialundervisningsområdet skal indgås inden den 15. oktober Rammeaftalerne er et værktøj til koordinering af udbud og efterspørgsel af pladser, beskrivelse af udviklingstiltag, indhold i de enkelte tilbud, sikring af udnyttelse af de økonomiske ressourcer, samt retningslinjer og principper for takstberegning og betalingsmodeller. Aftalerne skal endvidere sikre, at der er sammenhæng mellem efterspørgsel og udbud af tilbud til borgerne. Sagsfremstilling Hovedformålet med rammeaftalerne er at sikre det nødvendige udbud af pladser i Region Nordjylland inden for de specialiserede områder på det såkaldte kan-område, samt indgå aftale mellem kommunerne og Regionen om driftsherreopgaven for de enkelte institutioner. Udkastet til Rammeaftaler for 2010 består af to aftaler: en rammeaftale på socialområdet samt en rammeaftale på specialundervisningsområdet. De to udkast blev 1. september 2009 behandlet i Kontaktudvalget, der anbefaler en godkendelse af de to fremsendte udkast i de respektive kommunalbestyrelser. Grundlaget for udkastene til Rammeaftaler for 2010 er de tilsvarende rammeaftaler for Udbud og efterspørgsel af tilbud er i Rammeaftalerne for 2010 vurderet på baggrund af de kommunale redegørelser samt de kommunale driftsherreindberetninger fra foråret Endelig er en række af de mest centrale udviklingstendenser og behov drøftet mellem Region Nordjylland og kommunerne på en temadag den 11. marts De væsentligste justeringer af Rammeaftalerne for 2010 gennemgås nedenfor. Tilbudsviften i Nordjylland De væsentligste justeringer i 2010 Generelt har kommunerne i de kommunale redegørelser indmeldt forventninger til en stigning i behovet for tilbud til målgrupperne handicappede børn og unge. Der er især stigende behov for tilbud til børn\n6 Social- og Sundhedsudvalget med ADHD, autisme, tourette og tilsvarende lidelser. Ligeledes er der et stigende behov for aflastningspladser. Endvidere er der i forhold til målgruppen psykisk handicappede voksne indmeldt en vis stigning i efterspørgslen. Kommunerne forventer dog generelt selv at kunne imødekomme behovet efter pladser. I forhold til fysisk handicappede voksne, melder nogle kommuner ind om en vis stigning i efterspørgselen efter pladser til målgruppen. Også på dette område forventer kommunerne at kunne løse opgaven i eget regi. De kommunale redegørelser på misbrugsområdet foranlediger, at der fra medio 2009 pågår en dialog mellem de 3 himmerlandske kommuner og Region Nordjylland i forhold til den fremtidige opgavevaretagelse. Kommunerne melder ligeledes ind om et generelt behov for afrusningspladser, behov for tilbud til borgere med dobbeltdiagnose og endelig behov for unge-tilbud. Helt generelt melder flere kommuner ind om forventede eller allerede igangværende analyser af behov for tilbud til egne borgere og iværksættelse af forebyggende foranstaltninger inden for flere målgrupper. Koordinering af de lands- og landsdelsdækkende tilbud mellem Regionerne har resulteret i forventninger om uændret forbrug. På specialundervisningsområdet har Børne- og Kulturudvalget i Jammerbugt Kommunen besluttet at hjemtage følgende 4 ydelsespakker til udførelse i kommunalt regi fra 1. januar 2010 (dette er af specialsektoren i regionen bekræftet i brev af ): 2.q.2.b Læseobservation af skolebørn udredning 2.t.2 Dysfonologigruppe skolebørn 2.t.1 Dysfonologigruppe småbørn 2.s.1 Specialgrupper individuelt tilbud ½ år I forhold til de øvrige ydelsespakker er der i 2010 en forventning om et uændret forbrug i forhold til niveauet fra Fokusområder og faglige netværk i 2009 Den Administrative Styregruppe drøftede på sin temadag den 18. juni 2008 de hidtidige erfaringer med fokusområderne og netværksgrupperne. Til Rammeaftalerne for 2009 anbefalede styregruppen, at de hidtidige erfaringer fra netværksarbejdet blev evalueret. I 2009 har der inden for socialområdet været udpeget to fokusområder, henholdsvis psykisk handicappede og evaluering af faglige netværk: Psykisk handicappede o ADHD udviklingen af gruppen årige og de udadreagerende (Aalborg kommune/fagligt netværk for autisme)\n7 Social- og Sundhedsudvalget I forbindelse med undersøgelsen af dette fokusområde blev der sendt spørgeskemaer ud til alle de nordjyske kommuner og regionen for at få afdækket målgruppens størrelse, sammensætning, eksisterende tilbud og hvilke behov, der er for tilbud til målgruppen. Desværre kom der ikke svar fra alle kommuner, hvilket efterlod det faglige netværk med en ufuldstændig undersøgelse. Netværket var af denne grund ikke i stand til at tegne et dækkende billede af, hvor stort et antal nordjyske borgere der har ADHD samt hvilke tilbud der efterspørges til denne målgruppe. Grundet det mangelfulde materiale fandt kommunerne og Regionen et behov for at lade arbejdet med dette fokusområde fortsætte næste år. Evaluering af faglige netværk (Region Nordjylland) Der er i foråret 2009 blevet foretaget en evaluering af de 12 faglige netværk, hvor målet har været at belyse deres hidtidige erfaringer og virke, samt afdække muligheden for forbedringer. Evalueringen er gennemført af COWI i samarbejde med Regionen. Evalueringen affødte en række anbefalinger, og bibragte således et afsæt for fremtidig udvikling af de faglige netværk. Kommunerne og Regionen fandt derfor et behov for at fortsætte arbejdet med de faglige netværk og lod derfor fokusområdet fortsætte. Arbejdsgruppen skal i 2009 se nærmere på følgende områder: Sammenlægning af arbejdsgrupper og netværk forankre fokusområder i faglige netværk. Færre og veldefinerede netværk, som skal arbejde med tydelige kommissorier Netværkene aktivere og deaktive Frivillighed vs. tvang Arbejdsgruppens forslag fremlægges for koordineringsgrupperne i løbet af efteråret 2009 og behandles af den administrative styregruppe ultimo Fokusområder 2010 Kontaktudvalget har blandt andet på baggrund af de kommunale redegørelser og anbefalinger fra den administrative styregruppe besluttet at anbefale nedenstående fokusområde for 2010 indenfor socialområdet. Psykiatriområdet Kontaktudvalget har på møde d. 19. juni 2009 besluttet, at der i efteråret 2009 nedsættes en gruppe bestående af kommunale og regionale direktører for nærmere afklaring og specificering af fokusområdet. Herudover fortsættes fokusarbejdet med Lands- og landsdelsdækkende undervisningstilbud til børn og unge under 18 år på specialundervisningsområdet.\n8 Social- og Sundhedsudvalget Takster 2010 I forbindelse med rammeaftalen er der indgået aftale om Fælles retningslinier for takstberegning og betalingsmodeller og Vejledning om fælles principper og model for takstfastsættelse af tillægsydelser som en integreret del af rammeaftalerne. Den Administrative Styregruppe har på møde den 19. juni 2009 behandlet de to bilag til rammeaftaler, med beslutning om at godkende takstaftalen og vejledningen. Mens Rammeaftalen indeholder de specificerede takster for kommunernes køb af pladser og individuelle ydelser i tilknytning hertil samt takster for specialrådgivningsydelser, fastsætter de Fælles retningslinier for takstberegning og betalingsmodeller (takstaftalen) principper for omkostningsberegninger og betalingsmodeller på social- og specialundervisningsområdet, som er omfattet af rammeaftalerne. Der er enighed om, at alle udbydere på aftaleområdet anvender det samme regelsæt for omkostningsberegninger og betalingsmodeller. Der gøres opmærksom på, at Kontaktudvalget, på deres møde d. 1. september 2009, aftalte en generel 5% takstnedsættelse i relation til det stigende kommunale udgiftspres. Det betyder i praksis, at alle de takster, der indgår i bilagsmaterialet, skal genberegnes og tilrettes inden den endelig offentliggørelse af rammeaftalerne ultimo oktober. Retsgrundlag Serviceloven Økonomi og finansiering Høring/borger- og brugerinvolvering De to udkast til rammeaftaler er fremsendt til høring i Handicaprådet og Ældrerådet. Indstilling Socialdirektøren og Børne- og Familiedirektøren indstiller, at Social- og Sundhedsudvalget, Beskæftigelsesudvalget og Børne- Kulturudvalget indstiller de fremsendte udkast til rammeaftaler for 2010 til godkendelse i Kommunalbestyrelsen. Bilag: Bilag til rammeaftale Fælles retningslinjer for takstberegning og betalingsmodeller Bilag til rammeaftale Vejledning om fælles principper og model for takstfastsættelse af tillægsydelser Udkast til rammeaftale socialområdet Udkast til rammeaftale specialundervisningsområdet\n9 Social- og Sundhedsudvalget Social- og Sundhedsudvalget, den Anbefales godkendt. Fraværende: Tilbage til toppen\n10 Social- og Sundhedsudvalget Køkkenområdet- den økonomiske situation Beslutningstema Køkkenområdet den økonomiske situation Sagsfremstilling Der er for Mad- og Måltidsservice til 2009 budgetteret med besparelse på baggrund af forventede effektiviseringer og senere forudsætning om tidlig implementering i samlet køkken med i alt kr Forudsætningerne for dette var etablering af storkøkken. Denne mulighed er udskudt indtil videre, idet Mad- og Måltidsservices opgaver er vedtaget at sættes i udbud i løbet af efteråret I forsommeren 2009 vurderede ledelsen af Mad- og Måltidsservice, er der var mulighed for at opnå en besparelse ved at lukke køkkenerne i V. Hjermitslev og Saltum, og flytte medarbejderne til køkkenet i Pandrup. Besparelserne kunne indhentes ved undladelse af at besætte en vakant stilling (stordriftsfordel), Der skulle ikke så mange medarbejdere på arbejde i weekends, hvorved der kunne spares weekendtillæg. Endelig blev der mulighed for intern vikar til afløsning også konsekvens af stordriftsfordel. I alt skønnedes det muligt, at reducere driftsomkostningerne med , hvorved en del af budgetforudsætningerne trods alt kunne opfyldes. Inden sommerferien vedtog Kommunalbestyrelsen, at denne beslutning skulle ændres, idet køkkenerne i V. Hjermitslev og Saltum ønskes fortsat åbne. Det er tilkendegivet, at der er et politisk ønske om at bemandingen af de 2 køkkener skulle være gældende alle ugens 7 dage, som konsekvens af beslutningen på Kommunalbestyrelsesmødet d. 25. juni Konsekvensen heraf er, at det herefter ikke vil være muligt, at gennemføre nogen besparelse i Mad- og Måltidsservice i indeværende år.. Retsgrundlag Ingen bemærkninger Økonomi og finansiering Som ovenfor nævnt er der ikke i den nuværende situation mulighed for at hente den i Kommunalbestyrelsen vedtagne besparelse på kr , hvilket betyder, at der er behov for en tillægsbevilling på området, hvis samlede skattefinansierede økonomi udgør kr.\n11 Social- og Sundhedsudvalget Høring/borger- og brugerinvolvering Ingen bemærkninger Indstilling Socialdirektøren indstiller, at Social- og Sundhedsudvalget drøfter den økonomiske situation på området. Social- og Sundhedsudvalget, den Sagen ønskes belyst i forbindelse med den næste budgetopfølgning. Fraværende: Tilbage til toppen\n12 Social- og Sundhedsudvalget Godkendelse af revisionsberetning nr. 4 vedr. de sociale, beskæftigelsesmæssige- og sundhedsmæssige områder / Palle Hansen Beslutningstema Godkendelse af beretning nr. 4 om revision af de sociale, beskæftigelses- og sundhedsmæssige områder, der er omfattet af ordninger om refusion eller tilskud fra Staten vedr. regnskabsåret Sagsbeskrivelse Jammerbugt Kommunes revision Ernst & Young, har fremsendt beretning på baggrund af revision for de sociale områder. Det er revisionens samlede konklusion, at sagsbehandlingen og den daglige administration af de sociale og beskæftigelsesmæssige områder i Jammerbugt Kommune som helhed har været varetaget på en hensigtsmæssig og betryggende måde i regnskabsåret Revisionens bemærker dog samtidig at der er konstateret en del enkeltstående fejl, men at antallet af væsentlige fejl er betydeligt lavere end i regnskabsåret Endvidere konstateres at der som anbefalet af Revisionen i beretningen for 2007 er iværksat ledelsesmæssige aktiviteter der sikrer en opstramning og præcisering af eksisterende administrationsgrundlag. Revisionen konkluderer på den baggrund, at deres gennemgang ikke har givet anledning til revisionsbemærkninger, som Tilsynsmyndigheden skal træffe afgørelse om. Specifikke bemærkninger vedr. børne- og familieområdet I forhold til børne- og familieområdet er der foretaget revision af 10 personsager, hvori der er bevilliget ydelser efter Servicelovens bestemmelser i 41 og 42. Der er konstateret fejl i 4 af disse. Revisionen anbefaler, at der udarbejdes interne retningslinier for kontrol af uddata fra lønsystemet. Forvaltningen er enig i revisionens anbefalinger, og vil i samarbejde med Løn & Personale få udarbejdet de anbefalede retningslinier. Specifikke bemærkninger vedr. Social- og Sundhedsområdet Ingen\n13 Social- og Sundhedsudvalget Retsgrundlag Lov om kommunernes styrelse. Økonomi og finansiering - Høring/borger- og brugerinvolvering Ikke relevant Indstilling Børne- og Familiedirektøren og Socialdirektøren indstiller revisionsberetningen med Forvaltningens kommentarer til Kommunalbestyrelsens godkendelse. Bilag: Revisionsberetning 4 SSB september 09 Social- og Sundhedsudvalget, den Anbefales godkendt. Fraværende: Tilbage til toppen\n14 Social- og Sundhedsudvalget Meddelelser fra udvalgets medlemmer / Jane Hvas Beslutningstema Meddelelser fra udvalgets medlemmer Sagsbeskrivelse Social- og Sundhedsudvalget, den Der er modtaget invitation fra Krabben. Fraværende: Tilbage til toppen\n15 Social- og Sundhedsudvalget Meddelelser fra Forvaltningen / Jane Hvas Beslutningstema Meddelelser fra Forvaltningen Sagsbeskrivelse Social- og Sundhedsudvalget, den Ingen sager. Fraværende: Tilbage til toppen\n16 Social- og Sundhedsudvalget Underskrifter Erik Ingerslev Larsen (F) Grethe Dragsbæk (A) Helle Bak Andreasen (V) Henry Kronborg (V) Sonia Luther Nielsen (V)\n17 Fælles retningslinier for takstberegning og betalingsmodeller 2010 for de regionalt og kommunalt drevne sociale tilbud samt specialundervisnings tilbud, som er omfattet af rammeaftalerne i Region Nordjylland\n18 INDHOLDSFORTEGNELSE 1 INDLEDNING ANVENDELSESOMRÅDE OG REGULERING LOVGRUNDLAG GRUNDLÆGGENDE PRINCIPPER GRUNDLAGET FOR TAKSTBEREGNINGEN FOR OMKOSTNINGER I TAKSTBEREGNINGEN OMKOSTNINGSKATEGORIER I TAKSTEN SPECIFIKATION AF INDHOLD I OMKOSTNINGSKATEGORIERNE VÆRDIANSÆTTELSE OG AFSKRIVNINGER RENTER TJENESTEMANDSPENSIONER OPDELING AF OMKOSTNINGER FORBUNDET MED CENTRAL LEDELSE OG ADMINISTRATION REGNSKABSAFLÆGGELSE OG REVISION BETALINGSMODELLER YDELSESTYPER OG TAKSTSTRUKTUR BASISTAKSTER PÅ HOVEDYDELSER TAKSTER PÅ TILLÆGSYDELSER LOVHJEMLET OBJEKTIV FINANSIERING TRÆKNINGSRET OG ABONNEMENTSORDNINGER RÅDGIVNINGSYDELSER OG AMBULANTE YDELSER PÅ TIMETAKSTSBASIS VALG AF BETALINGSMODEL BESTEMT AF YDELSESTYPE DEN BUDGETTEREDE BELÆGNINGSPROCENT I TAKSTBEREGNINGEN VEDRØRENDE DET ALMENE BOLIGOMRÅDE SÆRLIGT VEDRØRENDE FORSORGSHJEM OG KRISECENTRE SÆRLIGT VEDRØRENDE BETALINGSPRAKSIS PÅ AFLASTNINGSPLADSER HÅNDTERING AF OVER- OG UNDERSKUD OVERFØRSLER MELLEM ÅR FINANSIERING AF UDVIKLING AF NYE YDELSER ELLER UDVIKLINGSAKTIVITETER EGENBETALING AFREGNING OG BETALINGSGANG BILAG EKSEMPEL PÅ FORDELING AF OMKOSTNINGER PÅ YDELSER PRINCIPPER FOR FORDELING AF OMKOSTNINGER EKSEMPEL PÅ TAKSTBEREGNING EKSEMPEL PÅ HÅNDTERING AF OVER OG UNDERSKUD...25\n19 Side 1 1 Indledning Disse fælles retningslinier er tiltrådt som en del af rammeaftalen for de nordjyske kommuner samt Region Nordjylland. Hovedformålet med dette dokument er at beskrive principperne for takstberegning og betalingsmodeller for kommunale og regionale sociale - og specialundervisnings tilbud i den nordjyske region efter strukturreformen. Dokumentet er tænkt som et langsigtet papir, velvidende, at det skal gentiltrædes ved de årlige rammeaftaler. Dokumentet skal således medtages som bilagsmateriale i rammeaftalerne og er dermed en del af rammeaftalen. Retningslinerne tager afsæt i de anbefalinger, som fremgår af Fælles vejledning fra KL og Amtsrådsforeningen om omkostningsberegning og betalingsmodeller på social- og specialundervisningsområdet. 1.1 Anvendelsesområde og regulering Kommunerne overtog den 1. januar 2007 myndigheds- og finansieringsansvaret på social- og specialundervisningsområdet. Kommunerne fik dermed ansvaret for, at der er det nødvendige antal tilbud til stede enten i form af kommunens egne tilbud eller ved køb af pladser i private tilbud, regionale tilbud eller tilbud i andre kommuner. Regionerne har forsyningspligt overfor kommunerne på en række fastlagte områder. Regionsrådets forpligtelse fastlægges i en årlig rammeaftale. Tilbud med regional forsyningsforpligtigelse, som er overtaget af beliggenhedskommunen, indgår i rammeaftalen. De regionale omkostninger på social- og specialundervisningsområdet finansieres fuldt ud af kommunerne, bortset fra visse særlige administrative opgaver og specialrådgivningsydelser, som regionen og VISO (den nationale videns- og specialrådgivningsorganisation) har indgået kontrakt om. Rammeaftalen skal indeholde specificerede takster for kommunernes køb af pladser og individuelle ydelser i tilknytning hertil samt takster for specialrådgivningsydelser. Denne aftale fastsætter principper for omkostningsberegninger og betalingsmodeller på social- og specialundervisningsområdet, som er omfattet af rammeaftalerne. Der er enighed om, at alle udbydere på aftaleområdet anvender det samme regelsæt for omkostningsberegninger og betalingsmodeller. Som aftalt mellem KL og Amtsrådsforeningen, anvender kommunerne de samme principper for omkostningsberegninger og betalingsmodeller for de tilbud, kommunerne driver for børn og unge, som på grund af sociale eller adfærdsmæssige problemer har behov for at blive anbragt uden for eget hjem samt for tilbud om specialundervisning, hvor der sælges pladser til andre kommuner. Denne aftale om omkostningsberegninger og betalingsmodeller omfatter følgende love og tilbud: A. Lov om social service: Beskyttet beskæftigelse og aktivitets- og samværstilbud, , Midlertidige botilbud, 107, stk. 2. Længerevarende botilbud, 108, Kvindekrisecentre, forsorgshjem mv., , Særlige dag- og klubtilbud 32 og 36,\n20 Side 2 Døgninstitutioner og for børn og unge med nedsat fysisk og psykisk funktionsevne og sikrede døgninstitutioner til børn og unge, 67 stk. 2 og 3, Behandling af stofmisbrugere, 101, Ydelser fra hjælpemiddelcentraler, 5, stk. 2. Tilbud omfattet af 5 stk. 3 (serviceydelser til personer med betydelig og varig nedsat funktionsevne efter lov om almene boliger mv.) Specialrådgivningsydelser, der udgår fra er baseret på den indholdsmæssige opgavevaretagelse i tilbud. B. Sundhedsloven. Behandling for alkoholmisbrug, 141, Lægelig behandling for stofmisbrug, 142 C. Folkeskoleloven. Specialundervisning og specialpædagogisk bistand efter 20 stk. 3 (lands- og landsdelsdækkende tilbud), Kommunal specialundervisnings efter 20 stk. 2. D. Lov om specialundervisnings for voksne. Specialundervisning for voksne 1, stk. 2 (lands- og landsdelsdækkende tilbud), Specialundervisning for voksne 1, stk. 3 (regionale tilbud til personer med tale-, høre- eller synsvanskeligheder) 1.2 Lovgrundlag Disse retningslinier bygger på følgende bekendtgørelser og vejledninger: Bekendtgørelse om rammeaftaler m.v. på det sociale område og på det almene ældreboligområde. Vejledning om rammeaftaler m.v. på det sociale område og på det almene ældreboligområde Bekendtgørelse om kommunalbestyrelsens årlige redegørelse til regionsrådet og rammeaftalen mellem regionsrådet og kommunalbestyrelserne i regionen på specialundervisningsområdet. Bekendtgørelse om udgifterne ved de regionale undervisningstilbud for børn og voksne. LOV nr. 371 af 01/05/ Lov om ændring af lov om social service og lov om retssikkerhed og administration på det sociale område (Omkostningsbestemte takster for kommunale tilbud). Bemærkninger til lov nr. 573 af 24. juni 2005 om Social Service. Velfærdsministeriets budget og regnskabssystemet. Dertil bygger disse retningslinier på: Fælles vejledning fra KL og Amtsrådsforeningen om omkostningsberegning og betalingsmodeller på social- og specialundervisningsområdet.\n21 Side Grundlæggende principper KL og Amtsrådsforeningen har aftalt en række principper for omkostningsberegningerne i den fælles vejledning. Der er enighed mellem kommunerne i den nordjyske region og Region Nordjylland, om at følgende principper lægges til grund for denne aftale: Incitament til effektiv drift. Udbyderen skal have incitament til at sikre en løbende økonomisk drift, herunder at der sker den nødvendige tilpasning af kapaciteten. Efterspørgeren af ydelser skal have incitament til at indgå i dialog med udbyderen om væsentlige ændringer i efterspørgslen. Taksterne skal være retvisende Sammenlignelige ydelser skal kunne sammenlignes på priserne. Administrationen af takstsystemet skal være enkel men samtidig give mulighed for den nødvendige differentiering til, at efterspørgeren kun betaler for de ydelser, der rent faktisk modtages. Takstsystemet skal være gennemsigtigt. Budgetsikkerhed for kommunerne og Regionen. Risiko for uforudsete udsving i økonomien skal dækkes ind. Budgetterne skal være realistiske i forhold til de faktiske omkostninger. Løbende dialog og tilpasning af kapaciteten skal være med til at sikre kendskab til pladsbehovet samt sikre takststabilitet. Udviklingstiltag. Det enkelte kommunale eller regionale tilbud skal sikres finansiel mulighed for løbende udvikling. Omfanget af udviklingstiltag fastsættes i den årlige rammeaftale. Samme principper for alle udbydere af ydelser. For at sikre ensartede konkurrencevilkår gælder de samme principper for omkostningsberegninger for alle udbydere (kommunale, regionale samt private tilbud) inden for aftalens område. 1.4 Grundlaget for takstberegningen for 2010 Arbejdet med at udarbejde budgetter og takster efter strukturreformen var de første år præget af en række udfordringer. Grundlaget for takstberegningen i 2010 er i den henseende forbedret, idet ydelses- og takststrukturen er videreudviklet, ligesom driftsherrerne gennem budgettering og takstberegning for 2007 til samt regnskabsaflæggelse for 2007 og 2008 har fået et større erfaringsgrundlag. Det forventes dog, at der fortsat vil forekomme differentiering af ydelses- og takststrukturen, hvilket medfører en større sammenhæng mellem det der betales, og det der ydes. Køb og salg af tillægsydelser skal ses i denne sammenhæng. Tillægsydelser dækker således de behov, der ligger udover hovedydelsen for den enkelte bruger. Der er ikke tale om en udgiftsglidning i den enkelte sag, således er betalingen for tillægsydelsen en konsekvens af, at der ikke budgetteres med tillægsydelser.\n22 Side 4 2 Omkostninger i takstberegningen 2.1 Omkostningskategorier i taksten Rammeaftalen skal indeholde oplysninger om takster for kommunernes køb af pladser og individuelle ydelser (tillægsydelser) i tilknytning hertil. Den enkelte takst pr. ydelser skal fremgå og være fordelt på følgende omkostningskategorier: 1) De samlede direkte og indirekte omkostninger, der vedrører de enkelte ydelser eller leverancer dertil, fordels på: a. Løn og øvrige indtægter og udgifter, der kan henføres direkte til det pågældende tilbud/den pågældende ydelse. b. Udvikling uddannelse af personale, opkvalificering af tilbuddet m.v. c. Administration (ledelse, administration, kontoromkostninger, IT m.v.). d. Andel af central ledelse og administration. e. Tilsyn. f. Ejendoms- og kapitalomkostninger (vedligeholdelse/afskrivning m.v.). 2) Regulering i forhold til tidligere år (dækning af underskud/overskud i forbindelse med tidligere år jf. aftalte regler herfor). For hver ydelse skal den belægningsprocent, der er lagt til grund for takstberegningen, oplyses. NB: Taksterne, som er godkendt i forbindelse med rammeaftalen, er endelige. 2.2 Specifikation af indhold i omkostningskategorierne Af hensyn til sammenligneligheden og gennemskueligheden specificeres indholdet af ydelserne på omkostningskategorier. NB: Vær opmærksom på, at et tilbud godt kan have mere end én ydelse! Betegnelsen et tilbud dækker i denne sammenhæng bredt over; Døgninstitutioner, botilbud, dagtilbud, specialskoler mv. Et tilbud er således identisk med den fysiske og/eller organisatoriske enhed, der leverer ydelserne. Et tilbud er sædvanligvis kendetegnet ved at have en samlet leder/forstander. Ad a) Løn, der kan henføres direkte til det pågældende tilbud/den pågældende ydelse: Her placeres alle lønrelaterede omkostninger (f.eks. løn, pension, tjenestemandspensioner, AER, arbejdsgiverforsikringer, mv.) til fagligt - og teknisk personale mv. Dvs. personale, der ikke primært varetager administrative eller ledelsesmæssige opgaver. Løn til personale, der varetager blandede funktioner (fx administration/ledelse eller faglige/tekniske) fordeles efter arbejdsindhold. Dvs. at lønomkostninger fordeles efter en konkret vurdering.\n23 Side 5 Ad a - fortsat) Øvrige indtægter og udgifter, der kan henføres direkte til det pågældende tilbud/den pågældende ydelse: Denne post er ment som en opsamlingspost. Her placeres f.eks. materialeomkostninger til aktiviteter, inventar (der ikke er aktiveret), transport, rengøringsartikler, rejser m.v.. Ved institutioner for børn og unge placeres ligeledes omkostninger til kost, tøj, lommepenge i denne kategori. NB: Særligt vedrørende botilbud for voksne: Ved botilbud for voksne kan det komme på tale, at botilbuddet leverer/sælger individuelle valgfri ydelser til beboerne. For disse ydelser betaler beboeren direkte til botilbuddet. Der kan her være tale om botilbuddets levering af vask, rengøring, transport samt visse former for ledsagelse. I alle tilfælde er der tale om ydelser, der ligger udover indholdet i botilbuddets hovedydelser eller udover det indhold, der er aftalt i forbindelse med de konkrete beboeres handleplaner og visitation til botilbuddet. Ved budgetteringen forudsættes, at indtægter og udgifter til individuelle valgfrie ydelser balancerer. Da disse elementer ikke indgår i hovedydelsen, indgår de heller ikke i taksten. Det forudsættes ligeledes, at råvareomkostninger til beboernes kost betales direkte af beboerne eller via en kostkasse og er derfor uden for botilbuddets budget. Ad b) Udvikling uddannelse af personale, opkvalificering af tilbuddet mv.: Her placeres omkostninger til kurser, supervision, konsulentydelser og efteruddannelse for personale ansat i tilbuddet: altså omkostninger der kan henføres til tilbuddet. Dvs. at der indregnes omkostninger til løbende at fastholde tidssvarende kompetencer og kvalifikationer i eksisterende kommunale eller regionale ydelser. Hver driftsherre skal finde sit niveau. Ad c) Administration (ledelse, administration, kontoromkostninger, IT mv.): Her placeres lønomkostninger til ledelsen i tilbuddet samt løn til kontorpersonale ansat i tilbuddet. Dvs. at summen af løn placeret under denne post sammen med løn placeret under a) samlet udgør alle lønomkostninger på den pågældende ydelse. (se a mht. placering af lønomkostninger for personale med blandede opgaver). Ved flere ydelser i samme tilbud fordeles omkostningerne på de enkelte hovedydelser (jf. kap 3). Omkostninger til administrativt personale og IT mv. i tilbuddet placeres ligeledes her. Ad d) Andel af central ledelse og administration: Her placeres omkostninger til direkte og indirekte overhead. Denne post skal således dække en andel af løn til rådhuspersonale, politikerbetjening, kontorfaciliteter, kurser osv. til denne personalegruppe, jf. bilag 7.1. Ifølge Velfærdsministeriets budget og regnskabssystem skal disse omkostninger budgetteres konkret ud fra nøgletalsfordelinger af budgettet for disse poster. I dette dokuments afsnit 2.6 findes en nærmere beskrivelse for fordelingen af disse omkostninger, ligesom der i bilag 7.1 kan ses et taleksempel. Ad e) Tilsyn: Her placeres lønomkostninger og en andel af øvrige omkostninger til de konsulenter (faglige og økonomiske), der fører generelt tilsyn med egne tilbud (jf. Retssikkerhedslovens bestemmelser). Dvs., at disse medarbejderes lønninger m.v. ikke skal placeres under kategorien central ledelse og administration.\n24 Side 6 NB: Vær opmærksom på, at der til takstberegningen kun skal medtages omkostninger forbundet med det generelle tilsyn med egne tilbud, og ikke omkostninger forbundet med det individuelle tilsyn med borgere. Der skal ikke medtages omkostninger forbundet med tilsyn af private tilbud! Ad f) Ejendoms og kapitalomkostninger (vedligeholdelse / afskrivninger mv.): På denne post placeres følgende omkostninger: I.Ejendomsomkostninger: Her placeres omkostninger til husleje ved lejeforhold, normalt vedligehold, omkostninger til opvarmning, el, ejendomsskat, vand, renovation m.v.. II.Afskrivninger: Her placeres omkostninger til afskrivning af aktiverede bygninger, inventar, busser mv. Se senere. III.Andre kapitalomkostninger: Forrentning af aktiver Forrentning af over-/underskud 1 Forrentning af likviditetstræk 2 Se kap. 2.4 NB: Ved leasing opføres alene finansielt leasede aktiver i anlægskartoteket. Omkostninger ved finansielt leasede aktiver: Der kan enten indregnes leasingydelser eller afskrivninger og forrentning ikke begge dele samtidig. Omkostninger ved operationel leasing medtages som en almindelig driftsomkostning på linie med leje. Ad 2) Reguleringer i forhold til tidligere år: Over- eller underskud fra tidligere år indregnes i taksten se afsnit 3.12 for en nærmere uddybning. 2.3 Værdiansættelse og afskrivninger De sociale tilbud blev overdraget til regionen eller kommunerne pr. 1. januar 2007, således at værdien af aktiver og passiver var lige store. Aktiverne udgør typisk værdien af grunde, bygninger og visse driftsmidler. Passiver udgør typisk opsparet pensionsforpligtigelser til tjenestemænd, der er ansat i et tilbud, der leverer en ydelse samt eventuelt lån/leasinggæld optaget af tilbuddet. Er aktiverne større end passiver udlignes dette 1 Her anvendes foregående års ultimo saldo 2 2 mdr. udlæg for omkostninger på institutioner. Der går ca. 2 måneder fra en bestiller modtager en ydelse til forfaldsdatoen på den tilhørende faktura. Udlægget for omkostningerne i denne periode skal forrentes til samme rentesats som den øvrige kortsigtede forrentning, jf. afsnit 2.4.\n25 Side 7 gennem et lån. Er passiverne større end aktiverne udlignes dette gennem et kontantbeløb (udbetales typisk som en 10-årig annuitet). Skal den nye driftsherre kunne indfri passiver, er det forudsætningen, at afskrivning og forrentning af aktiverne indregnes fuldt ud i omkostningerne. Dette gøres således: De budgetterede afskrivninger i takstberegningen for 2010 er baseret på de aktiver, der blev optaget i den budgetterede åbningsbalance pr. 1. januar 2007 tillagt tilgangen af aktiver i 2007 og frem samt den budgetterede tilgang af aktiver for Afskrivning og forrentningen af de fysiske aktiver sker efter gældende praksis, jf. budget- og regnskabssystemet. Forskellige valg af regnskabspraksis vil påvirke takstberegningen i det enkelte år, men set over en årrække vil omkostningsberegningerne være neutrale. Det anbefales dog, at man anvender en regnskabspraksis, der stabiliserer taksterne mest muligt. Afskrivninger medtages direkte i takstberegningen for det tilbud afskrivningerne vedrører. Her kan opgørelser fra anlægskartoteket anvendes direkte. 2.4 Renter Forrentning af anlægskapital Forretning af aktiver indregnes i budgettet/taksten som en omkostning. Dette sker ved anvendelse af en markedsrente, svarende til den i budget- og regnskabssystemets kap. 9, beskrevne rente. Ifht. forrentning af aktiverne tages der ved takstberegningen for 2010 afsæt i den budgetterede åbningsbalance pr. 1. januar 2007 tillagt tilgangen af aktiver i 2007 og frem samt den budgetterede tilgang af aktiver for Forrentningen indregnes direkte i takstberegningen for de ydelser, forrentningen vedrører. Renteomkostninger på lånefinansiering af aktiver (jf. kap 2.2 ad f) indregnes ikke i taksten, men finansieres af ovenstående forrentning af aktivet. Takstberegningen er således uafhængig af finansieringsformen af aktiver. Forrentning af driftskapital samt over-/underskud I omkostningskalkulen indregnes omkostninger til forrentning af driftskapital, såfremt der er tale om en aktivitet, hvortil der knytter sig væsentlige omkostninger til likviditetsmæssige udlæg i forbindelse med opgavens udførelse. Forrentning af driftskapital skal svare til de omkostninger, der evt. er ved likviditetsmæssig udlægning i forbindelse med produktionen. Der vil f.eks. ofte være tale om, at en bestiller af en ydelse først skal betale for en leveret ydelse ca. 2 måneder efter, at den er blevet leveret. Dette medfører et likviditetsmæssig udlæg fra leverandørens side der skal forrentes, jf. afsnit 2.2 punkt ad f. Ligeledes skal evt. over-/underskud forrentes. Der anvendes samme rente til forrentning af både over- og underskud. Markedsrenten vil være den relevante rentefod ved disse beregninger. Da der er tale om forrentning af driftskapital benyttes som udgangspunkt en aktuel/kort rentesats, jf. budget- og regnskabssystemets kap\n26 Side Tjenestemandspensioner I forbindelse med amternes overdragelse af de sociale tilbud til Region Nordjylland og kommunerne er der for de såkaldte kan-institutioner, gennemført en fuld udligning af aktiver og passiver. Allerede optjente pensioner pr. 1. januar 2007 var indeholdt i ovennævnte udligning af aktiver og passiver, og disse pensionsforpligtigelser skal derfor finansieres via forretning og afskrivning af aktivmassen. Omkostninger til dækning af tjenestemandspensioner optjent efter 1. januar 2007 skal indregnes i taksterne på de enkelte ydelser. Beregningen af omkostningen kan ske på flere forskellige måder. Beregningen er således afhængig af, om driftsherren helt eller delvist har overdraget forpligtelsen til et forsikringsselskab eller er fuldt ud selvforsikret på området. Hvis driftsherren har tegnet en pensionsforsikring, dvs. overdraget tjenestemandspensionsforpligtelsen til et forsikringsselskab, vil omkostningen, som skal indregnes i taksterne, som udgangspunkt være forsikringspræmien. Er driftsherren selvforsikret, vil omkostningen, som skal indregnes i taksterne, som udgangspunkt være den beregnede stigning i pensionsforpligtelsen i takstperioden. Særlig aftale Det er af administrative hensyn aftalt, at man ved takstberegningen, i stedet for at beregne den konkrete omkostning jf. ovenstående, kan vælge at beregne og indregne omkostningen til tjenestemandspensioner som 25 % af tjenestemandens lønomkostninger i de enkelte ydelser. Aftalen vedrørende de 25 % er i overensstemmelse med det forhåndsværende Indenrigs- og Sundhedsministeriums udmelding om, at omkostningen til tjenestemandspensioner på social- og specialundervisningsområdet er aftalestof. Det skal præciseres, at det forventes, at driftsherren arbejder hen imod at budgettere med de faktisk forventede omkostninger på sigt. Det skal bemærkes, at det alene er omkostningerne til afdækning af de årlige stigninger i de fremtidige tjenestemandspensionsforpligtigelser, der skal indregnes i taksterne. De faktiske pensionsudbetalinger til tjenestemænd skal således ikke indregnes dette uanset om tjenestemanden går på pension før eller efter 1. januar Opdeling af omkostninger forbundet med central ledelse og administration En af de store opgaver i forbindelse med fordeling af omkostninger, er klargøring af omkostninger i centraladministrationen, der skal fordeles ud på taksterne. For at kunne fordele et administrationsoverhead ud på taksterne skal omkostningerne i de centrale administrationer deles op i omkostninger forbundet med myndighedsopgaver og omkostninger forbundet med driftsopgaver. Myndighedsopgaverne er finansieret på anden vis og omkostninger forbundet hermed skal således ikke indgå taksterne. NB: Omkostninger forbundet med myndighedsopgaver skal ikke indgå i taksten.\n27 Side 9 For at sikre, at alle relevante omkostninger fra centraladministrationen fordeles over på taksten, skal omkostninger, der kan relateres til driftsopgaver (herunder også henførte omkostninger til medarbejdere, der har med driftsopgaver at gøre, f.eks. ledelse, kantinebetjening, rengøring, andel af el-regning mm) indgå. Der skal således samles omkostninger fra alle de relevante afdelinger i centraladministrationen; fagforvaltninger, serviceafdelinger (f.eks. økonomi-, løn og personale-, bygningsfunktioner), sekretariater mm., som kan henføres til driftsområdet. Herefter skal omkostningerne fordeles over på taksten. Taksterne på ydelser indenfor social- og specialskoleområdet skal således indeholde alle omkostninger til ekstern driftsopgaverelateret administration og andet overhead, der enten kan henføres direkte eller indirekte til driftsområdet: Dvs. både omkostningerne til en økonom i den centrale økonomiforvaltning, der beskæftiger sig med social- og specialskoleområdet samt omkostningen til medarbejdere i centraladministrationens kantine. Taksterne på ydelser indenfor social- og specialskoleområdet skal således indeholde alle eksterne administrationsomkostninger, der kan henføres til driftsområdet. Dette medfører, at; de driftsopgaverelaterede omkostninger skal identificeres og udskilles fra de øvrige administrationsomkostninger (myndighedsrelaterede opgaver). omkostninger forbundet med myndighedsopgaver skal holdes ude af taksten. de relevante driftsområdehenførbare omkostninger udskilles fra de samlede driftsområdehenførbare omkostninger og fordeles ud på de relevante takstområder. Erfaringerne har vist, at det ikke har været muligt for indeværende aftales parter, at finde en ens metode til opdelingen af omkostningerne forbundet med central ledelse og administration. Derfor er det besluttet, at den enkelte myndighed må vælge en metode, der skal kunne revideres. Ovenstående kan illustreres i figuren herunder: Myndighedsopgaver Samlede administrationsom kostninger Driftsopgaver Omkostninger der skal indgå i taksten Indgår i fordelingsregnskab Omkostninger der ikke skal indgå i taksten Relateres til andre driftsområder. F.eks. veje, natur mm. Nogle eksempler på myndighedsopgaver og driftsopgaver som medfører et ressourcetræk på centraladministrationen kunne være (Dette er ikke en udtømmende liste):\n28 Side 10 Myndighedsopgaver: Udredelse af sagen og fremlæggelse af et beslutningsgrundlag til brug for visitation Beslutninger/afgørelser om, hvorvidt en person har ret til en bestemt hjælp (visitere), eller om der skal ske ændringer i en bevilget hjælp, fx at hjælpen skal reduceres, øges eller ophøre Fastlæggelse af serviceniveauet inden for lovgivningens rammer Opfyldelse af forsyningsforpligtelsen indenfor de områder, hvor serviceloven pålægger myndigheden en forsyningsforpligtelse overfor den enkelte borger ikke drifts delen Afgørelse om optagelse i særlige dag- eller klubtilbud til handicappede børn efter indstilling fra kommunen Godkendelse og tilsyn med private botilbud og opholdssteder Individuelt tilsyn (jf. afsnit 2.2 ad e) Afgørelse om nedsættelse eller bortfald af betalingen i det særlige dag- og klubtilbud Beslutning om det nødvendige antal pladser i særlige dag- og klubtilbud til handicappede børn Fastsættelse og opkrævning af beboerbetaling, kostforarbejdningsbidrag og særlig service betaling Driftsopgaver: Oprettelse og drift af institutioner, tilbud, serviceydelser og sikrede afdelinger. Stille specialrådgivning til rådighed og at sørge for forsyningen med rådgivningscentre Etablering af boligændringer At stille specialrådgivning til rådighed for kommunerne og borgerne Levering af særlige handicapkompenserende hjælpemidler Husly til husvilde Vedligehold af veje Drift af folkeskoler Boformer til hjemløse Støtte- og kontaktpersoner til personer med sindslidelser Generelt tilsyn (jf. afsnit 2.2 ad e) Drifts- og økonomistyring af institutioner Fastsættelse og opkrævning af takster fra driftsherren Relevante i forhold til driftsområdet Oprettelse og drift af institutioner, tilbud, serviceydelser og sikrede afdelinger Levering af særlige handicapkompenserende hjælpemidler Husly til husvilde Boformer til hjemløse Generelt tilsyn (jf. afsnit 2.2 ad e) Drifts- og økonomistyring af institutioner Ikke relevante i forhold til driftsområdet Stille specialrådgivning til rådighed og at sørge for forsyningen med rådgivningscentre Etablering af boligændringer Stille specialrådgivning til rådighed Vedligehold af veje Drift af folkeskoler Støtte- og kontaktpersoner til personer med sindslidelser\n29 Side 11 I ovenstående eksempel på hhv. myndigheds- og driftsopgaver der medfører et ressourcetræk i centraladministrationen, er driftsopgaverne blevet opdelt i to kasser: nemlig opgaver der skal med i fordelingsregnskabet (relevante i forhold til driftsopgaver (omfattet af rammeaftalen)) og opgaver der ikke skal med i fordelingen (ikke relevante i forhold til driftsopgaven). Omkostninger forbundet med de opgaver, der ikke er relevante i forhold til driftsopgaven på socialog specialskoleområdet, fordeles hen på de driftsområder, hvor de er relevante, og som i forhold til fordelingsarbejdet for social- og specialskoleområdet vil blive betragtet som de eksterne omkostningssteder (se bilag 7.2 vedrørende omkostningssteder). Oftest er opdelingen i myndigheds- og driftsrelaterede opgaver ret lige til. Nogle opgaver er helt klare myndighedsopgaver. Det er opgaver, hvor forvaltninger sikre borgernes retssikkerhed. Dette kunne være, når myndigheder udsteder generelle forvaltningsakter, som f.eks. konkrete afgørelser (tilladelser, godkendelser, visitation), planer (kvalitetsplaner mm) eller regulativer. Andre gange bliver man nødt til at definere en snitflade, da der kan være nogle gråzoneområder. Opdelingen af de administrative omkostninger i driftsopgaverelaterede omkostninger og myndighedsrelaterede omkostninger tager udgangspunkt i de medarbejdere, der udfører opgaverne. Hvis en medarbejder udelukkende arbejder med myndighedsrelaterede opgaver, skal denne medarbejders lønomkostning ikke medregnes i taksten, hvorimod lønomkostningen til en medarbejder, der udelukkende arbejder med driftsrelaterede opgaver, skal medregnes. Der er dog mange medarbejdere, der arbejder med begge typer opgaver og det er her nødvendigt, at opdele lønomkostningen til disse personer i forhold til den andel af deres arbejde der omhandler hhv. drifts- og myndighedsrelaterede opgaver. Dette vil ofte være i form af en anslået gennemsnitsværdi. Ledelsesniveauet mv. er oftest ikke muligt at adskille i driftrelaterede og myndighedsrelaterede opgaver, hvorfor omkostningen hertil opdeles med en fordelingsnøgle efter lønomkostningerne til den øvrige administration. På samme måde kan øvrige ikke-opgaverelaterede omkostninger, der indirekte skal henføres til social- og specialskoleområdet, deles efter samme fordelingsnøgle. 2.7 Regnskabsaflæggelse og revision Regnskabsaflæggelsen samt takstberegningen er omfattet af den almindelige lovpligtige revision. Ved regnskabsaflæggelse herunder opgørelsen af over- og underskud skal det sikres, at regnskabet indeholder alle omkostninger og indtægter, der ligger til grund for takstberegningerne. Der skal som minimum for kommunerne laves særskilt opgørelse af over-/underskud, i det omfang dette ikke indgår i det almindelige regnskab. Over- og underskud opgøres som minimum på målgruppeniveau (som defineret i tilbudsportalen). Man kan dog også vælge at gå ned på tilbudsniveau/ ydelsesniveau. Opgørelse af over- og underskud skal ske efter ensartede principper for de områder i kommunen eller Regionen, som er omfattet af rammeaftalen, og der skal over tid være kontinuitet i metoden.\n30 Side 12 3 Betalingsmodeller Som hovedregel skal ydelser afregnes med en gennemsnitstakst, beregnet ud fra de faktisk budgetterede omkostninger forbundet med at udbyde en konkret ydelse. Der er dog tilfælde hvor det ikke er muligt på tilstrækkeligt kvalificeret vis, at beregne en konkret takst pr. ydelse, enten fordi det ikke er muligt at definere ressourcetrækket fra en given ydelse eller fordi det ikke er muligt at definere hvor mange enheder af en ydelse budgettet skal opdeles i. Der skal for disse ydelser anvendes andre betalingsmodeller end traditionel takstbetaling. 3.1 Ydelsestyper og takststruktur Som skrevet ovenfor, skal der som hovedregel anvendes takstbaseret afregning for ydelser på sociale og specialundervisnings tilbud efter kommunalreformen. Men der findes områder hvor denne afregningstype ikke er hensigtsmæssig eller mulig, hvorfor der også vil blive introduceret nogle alternative ydelsestyper. Alle de steder hvor det er muligt at identificere alle udbudte ydelser og de dermed forbundne ressourcer samt entydigt at identificere modtager og betaler af ydelserne, skal der som udgangspunkt anvendes takstbaseret afregning for ydelserne. Der kan her både være tale om hovedydelser og tillægsydelser. Ydelser er defineret ved deres indhold art og omfang - samt den målgruppe, som ydelsen er tiltænkt. Ydelsen skal være beskrevet i en ydelsesbeskrivelse. Der kan her henvises til Tilbudsportalen. Som udgangspunkt beregnes der én hovedydelse pr. tilbud. Hovedydelsen indeholder alle de omkostninger der er forbundet med tilbuddet (jf. afsnit 2). Hvis der udbydes nogle ydelser i forbindelse med tilbuddet som ikke alle tilbuddets brugere (eller hovedparten af alle) modtager, skal disse ydelser udskilles fra hovedydelsen og prisfastsættes separat som tillægsydelser. Kriteriet for om en ydelse skal skilles ud fra hovedydelsen er, at alle (eller tilnærmelsesvist alle) modtagere af hovedydelsen skal udgøre lige stort ressourcetræk på det tilbud/afdeling, der udbyder ydelsen, (omkostningshomogenitet) således at en ydelsesmodtager ikke kommer til at betale for en delydelse, som vedkommende slet ikke modtager (jf. Afsnit 3.2). Et modsatrettet hensyn er dog, at der ikke skal laves så mange tillægsydelser, at det ikke blive praktisk håndterbart. Alternativt til tillægsydelser (eller til at begrænse brugen af tillægsydelser) kan der opereres med flere hovedydelser med hver sin takst indenfor samme tilbud. Når der indenfor et tilbud opereres med flere hovedydelser og/eller tillægsydelser er det særligt væsentligt, at ydelsesbeskrivelsen er klar i forhold til målgruppe, indholds art og omfang. Målet er, at ydelsesbeskrivelsen skal være visitationsafklarende. Dvs. at det er tydeligt, når man kender brugerens behov, hvilke ydelser (hovedydelser og tillægsydelser) der er relevante i forhold til den pågældende bruger. Det er således af betydning af hensyn til administration, visitation samt økonomi, at der ved fastlæggelsen af ydelsesstrukturen for det enkelte tilbud findes den rette balance mellem flere hovedydelser og tillægsydelser.\n31 Side 13 De steder hvor det ikke er muligt at definere afgrænsede ydelser og dermed ikke definere en afgrænset mængde af ydelser, er det ikke muligt at indføre en takstbaseret afregning, da det ikke vil være muligt at beregne enhedstakster. Her vil det være muligt at anvende en trækningsret på et given tilbuds ydelser eller ressourcer. Om betalingen for en trækningsret beregnes ud fra objektive kriterier eller andre kriterier aftales i forbindelse med de årlige rammeaftaler. Der indføres også en ydelsestype der kaldes Abonnementsordning. Abonnementsordningen er en undtagelse og skal sikre en udbyder af en ny ydelse, at han har budgetsikkerhed til at drive afdelingen, der lever ydelsen i en opstartsfase. Metoden til at skabe budgetsikkerhed hos udbyderen er at indgå aftale om, at kommunerne reserverer et antal pladser på ydelsen, som de betaler for på forhånd. Her er den enkelte ydelsespakke knyttet til en abonnementsaftale og ydelsespakken kan ikke benyttes uden om aftalen. I denne model skal forudbestilte pladser betales uanset om de anvendes eller ej. En abonnent kan således ikke på noget tidspunkt have indskrevet flere klienter på en ydelsespakke end de har abonnementspladser til. Dette sikres ved at registrere forbruget på abonnementet. Hvis en abonnent har behov for en ekstra plads i en periode, kan denne købe en ledig plads af en anden abonnent. 3.2 Basistakster på hovedydelser Traditionelle basistakster beregnes for en ydelse som enten er en døgn- eller en dagsydelse (eller en timeydelse for rådgivning). Ved beregning af taksten for en ydelse anvendes beregningsgrundlaget, jf. bilag 7,3, samt den aftalte belægningsprocent. Taksten for en given ydelse beregnes som: For at kunne beregne en takst på de ydelser, der skal udbydes, er det nødvendigt først at definere antallet af ydelser samt ressourcetrækket. I fordelingsregnskabet skal ressourcer fordeles ud på de takstbærende enheder (altså de hovedydelser, som skal takstfastsættes og udbydes) og derefter divideres med det antal enheder af ydelsen, der forventes afsat. Som udgangspunkt skal der defineres mindst én hovedydelse pr. målgruppe pr. afdeling (uanset om der er tale om en fysisk eller virtuel afdeling). En hovedydelse skal indeholde omkostninger til alle de delelementer ydelsen består af. Hovedydelsen indeholder alle de delelementer som alle (eller tilnærmelsesvis alle) modtagere af ydelsen modtager. Hovedydelsen skal således indeholde alle basiselementerne, som en afdeling tilbyder en given målgruppe. Som udgangspunkt skal det tilstræbes, at hovedydelserne defineres på en sådan måde, at de opfylder mindst 90 % af ydelsesmodtagernes behov (under hensyntagen til, at hovedydelsen ikke defineres så bredt, at spredningen i den faktiske ressourcetræk fra modtagernes side bliver så stort, at der ikke længere reelt er tale om, at der afregnes for det faktiske ressourcetræk).\n32 Side Takster på tillægsydelser For at sikre en vis grad af omkostningshomogenitet 3 indenfor en hovedydelse er det nødvendigt at benytte tillægsydelser. Tillægsydelser er ekstraordinære ydelser, der ligger udenfor det, der tilbydes indenfor hovedydelser. Der kan her være tale om ydelser, der ikke allerede tilbydes i hovedydelser (f.eks. ledsagelse eller psykologbistand), eller blot flere enheder af et delelement af en ydelse (f.eks. ekstra pleje eller opsyn). Der budgetteres ikke med tillægsydelser, da man på tidspunktet for budgetlægningen ikke kan sige noget kvalificeret om omfanget af tillægsydelser til de konkrete brugere. Det forudsættes, at indtægter og udgifter forbundet med tillægsydelser balancerer. Således beregnes taksterne for tillægsydelserne ikke som gennemsnitsomkostninger (da alle faste omkostninger samt henførte omkostninger er indregnet i taksten på hovedydelsen), men som en marginalomkostning. Som bilag til indeværende aftale er der udarbejdet en Vejledning om fælles principper og model for takstfastsættelse af tillægsydelser. Af den vejledning fremgår det nærmere, hvordan taksten for tillægsydelser fastsættes af den enkelte leverandør. Driftsherremyndigheden skal hurtigst muligt orientere handlekommunen om en tillægsydelse. Handlekommunen skal således inddrages og godkende iværksættelsen af tillægsydelsen. Det er handlekommunens opgave at underrette betalingskommunen om tillægsydelsen. Visiterede tillægsydelser fra før 1. januar 2007 skal genberegnes efter de fælles principper for takstfastsættelses af tillægsydelser. NB: Taksten for tillægsydelser beregnes som marginalomkostninger til det øvrige budget 3.4 Lovhjemlet objektiv finansiering Der er i forbindelse med de lands- og landsdelsdækkende institutioner en lovfæstet objektivfinansiering, hvor omkostningerne fordeles til kommunerne efter andel af befolkningstallet. 3.5 Trækningsret og abonnementsordninger Tankegangen bag objektiv finansiering kan ligeledes anvendes til finansiering af de ydelser, hvor det ikke er muligt at foretage en valid registrering (og dermed afregning) af aktivitet, hvor det ikke er muligt at forudsige aktivitetsomfanget i takstberegningsøjeblikket, eller hvor det ikke er muligt at definere en meningsfyldt ydelsesenhed eller hvor afregning ville give anledning til mange små opkrævninger. Dette kunne f.eks. være på ydelser hvor det ikke er lovligt at registrere ydelsesmodtagerne (f.eks. på krisecentrene), eller på ydelser hvor borgerne henvender sig direkte til udbyderne uden forudgående visitation og registrering (f.eks. borgerbutik i forbindelse med hjælpemiddelcentral m.v.) eller visse former for rådgivnings- og vejledningsydelser. 3 Med omkostningshomogenitet menes, at alle der modtager en ydelse udgør et lige stort ressourcetræk på ydelsesleverandøren. Dvs., at de reelle omkostninger forbundet med de enkelte modtagere af en ydelse en relativt ensartet og svarer til den takst der er for ydelsen. Dermed må der heller ikke være for stort udsving i hvor mange delelementer af en ydelse de enkelte ydelsesmodtagere anvender af en ydelse.\n33 Side 15 De aftalebaserede 4 objektive finansierings ydelser benævnes i denne sammenhæng som en trækningsret. Her er der ikke tale om lovhjemlet objektiv finansiering men en aftalt objektiv finansiering. For disse ydelser vil indgåelse af aftale være valgfri for kommunerne. Der anvendes en konkret fordelingsnøgle (f.eks. befolkningsgrundlag) til at fordele omkostningerne til en ydelse på de kommuner, der ønsker at gøre brug af tilbud med trækningsret. For ydelser med trækningsret kan de kommuner, der har en trækningsret, frit benytte ydelsen uden at der forbrugsafregnes. For abonnementsordningen beregnes abonnementsprisen på samme måde som prisen på ydelser med almindelig takstfastsatte ydelser. Kommunerne, der er tilknyttet en abonnementsordning, er bundet til at købe et givent antal pladser. Her vil belægningsprocenten i takstberegningen altid være 100 %. På ydelser med abonnementsafregning vil det faktiske forbrug blive registreret og kommunerne kan ikke anvende flere pladser på noget tidspunkt end de har abonnement med. Der vil dog være mulighed for, at kommunerne kan handle internt med de pladser, de har abonnement på. Dvs., at hvis en kommune ikke benytter sig af en plads, som de har abonnement på, kan de sælge pladsen videre til en anden kommune, der står og mangler en plads. 3.6 Rådgivningsydelser og ambulante ydelser på timetakstsbasis Der vil i relation til mere traditionelle dag- og døgntilbud kunne sælges rådgivningsydelser. For disse tilbudstyper vil omfanget af rådgivningsydelser ofte være af et begrænset omfang. På den baggrund er det i disse tilfælde hensigtsmæssigt, at rådgivningsydelsen bliver afregnet som tillægsydelser. Det vil sige, at der er tale om en marginaltakst, hvor der ikke er budgetteret med rådgivningen. I de tilfælde hvor rådgivningen er af en mere omfattende karakter, må rådgivningen opfattes som en hovedydelse, hvor der sker en traditionel omkostningsopgørelse (frem for en marginalbetragtning). Som nævnt ovenfor kan der i sådanne tilfælde aftales enten en trækningsret i forhold til rådgivning eller alternativt kan der laves en egentlig timetakst eller enhedstakst for rådgivning og ambulante ydelser, som beregnes som en hovedydelse. 3.7 Valg af betalingsmodel bestemt af ydelsestype Valg af betalingsmodel for en ydelse bestemmes hovedsagligt af, hvilken type ydelse der er tale om. Hvis der er tale om traditionelle ydelser baseret på normerede dag- eller døgnpladser, skal disse som udgangspunkt afregnes som takstbaserede hoved- og tillægsydelser. Der er mulighed for at afvige fra dette princip, hvis det ikke er muligt at registrere ydelsesmodtagernes cpr-nummer og/eller betalingskommuneoplysninger. I disse tilfælde kan der anvendes en trækningsret. Det er muligt at indgå en abonnementsaftale for nyoprettede ydelser, hvis dette aftales i forbindelse med de årlige rammeaftaler. 4 I modsætning til de lovhjemlede objektivt finansierede ydelser.\n34 Side 16 For de ydelser, der ikke er direkte klientbaserede, er det muligt at anvende en trækningsret, ligesom det for rådgivningsydelser er muligt at opkræve en enhedstakst (f.eks. en time- eller dagstakst). Ved vedtagelsen af rammeaftalen skal det fremgå, hvilken betalingsmodel, der er aftalt for de enkelte ydelser. 3.8 Den budgetterede belægningsprocent i takstberegningen Til brug for takstberegningen er det nødvendigt at fastsætte en belægningsprocent som danner grundlag for aktivitetsforudsætningen i takstberegningen. Det forudsættes, at belægningsprocenten er fastsat ud fra et ønske om, at driftsherren på den ene side skal have incitament til at tilpasse kapacitet til den faktiske efterspørgsel efter ydelser og på den anden side have en vis budgetsikkerhed. Generelt antages det, at der anvendes en belægningsprocent på 95 i beregningen af taksterne. Dette bør dog fraviges, hvis følgende forudsætninger er til stede: historiske erfaringer viser et andet mønster tilbuddet har særlige akutforpligtigelser særlige problemstillinger vedr. belægning gør sig gældende for et tilbud/ydelse f.eks. ydelser med meget kortvarige forløb og aflastning. Hvis en driftsherre ønsker at anvende en anden belægningsprocent med afsæt i ovenstående forhold, skal der indgås særlig aftale herom i forbindelse med de årlige rammeaftaler. 3.9 Vedrørende det almene boligområde Tilbud med regional leverandørpligt, som er etableret efter ældreboliglovgivningen, indgår i den årlige rammeaftale. Dette gælder også kommunalt overtagne tilbud. Ved almen boligområdet skelnes mellem en takst for indholdet (støtte, pleje og behandling) i tilbuddet og så den husleje, som er knyttet til den enkelte bolig. Det skal beregnes både en takst for indholdet samt en husleje. Ved regionalt eller kommunalt drevne tilbud efter ældreboliglovgivningen skal udgifter til vedligeholdelse, fornyelse af tekniske installationer samt omkostninger til administrationen indregnes i taksten. Dette er en forskel fra almene ældreboliger, der drives af boligforeninger eller selvejende institutioner, hvor tilsvarende omkostninger afholdes over huslejen. Disse retningslinier er nærmere beskrevet i bekendtgørelsen om rammeaftaler 9 og 14. Hvis der i de almene boliger er tomme pladser, skal den kommunalbestyrelse, der har anvisningsretten til boligerne udrede betalingen for huslejen, indtil der er indtrådt en ny lejer. Dette sikrer, at den almene boligforening altid har sikkerhed for betalingen. Til imødegåelse af risikoen for tomme pladser i indholdsdelen af tilbuddet kan driftsherren indregne en tompladsrisiko i taksten, som svarer til belægningsprocenten for øvrige tilbud omfattet af rammeaftalen. Dette skal ses i lyset af, at driftsherren til de almene boliger har leverandørpligt på indholdet i tilbuddet i henhold til rammeaftalen. Dermed ligestilles driften af indholdet i almene boliger med almindelig tilbudsdrift.\n35 Side 17 Takstberegningen for indholdsdelen ved almene boliger er således tilsvarende takstberegningen for øvrige tilbud - blot er huslejedelen udtaget særskilt på det almene boligområde. 3.10Særligt vedrørende forsorgshjem og krisecentre Der kan i forbindelse med forsorgshjem og krisecentre være tilfælde, hvor det ikke er muligt at bestemme hvilken kommune, der skal opkræves for brugernes ophold. Baggrunden herfor er, at der til disse tilbud er et selvmøderprincip, hvor brugerne møder frem til tilbuddet uden en kommunal visitation. Blandt disse brugere kan der være enkelte, der ikke kan eller ønsker at oplyse hvilken kommune de kommer fra. Der kan som følge heraf ikke sendes en opkrævning for opholdet. Det skal i den forbindelse nævnes, at kvinder kan kræve anonymitet ved henvendelse til et krisecenter og at visse brugere af forsorgshjem reelt ikke har kendskab til hvilken kommune, der er deres betalingskommune. Til dækning af de takstindtægter, der ikke kan opkræves ved en konkret kommune, budgetteres i forbindelse med takstberegningen med et forventet tab vedrørende takstindtægter. Tabet indregnes som en udgift og bevirker således, at taksterne på forsorgshjem og krisecentre generelt forøges med henblik på dækning af de tabte takstindtægter. Størrelsesordenen af tabet fastsættes på baggrund af erfaring fra tidligere år. Der skal således ikke anvendes en særlig lav belægningsprocent i takstberegningen til dækning af tabet. 3.11Særligt vedrørende betalingspraksis på aflastningspladser Fra 2009 er det vedrørende betalingspraksis på aflastningspladser aftalt, at der betales for det mellem driftsherre og myndighed aftalte antal aflastningsdøgn, uanset om pladsen benyttes eller ej. Den hidtidige praksis har været, at der betales efter antal anvendte døgn, hvor bestiller/familien med cirka en uges varsel har kunnet framelde sin aflastningsplads uden yderligere betaling. Praksis for aflastningspladser har ikke tidligere været beskrevet i takstaftalerne, men der var tale om en videreførelse af en praksis etableret i det tidligere Nordjyllands amt. Baggrunden for den nyaftalte praksis er, at driftsherren har svært ved at få belagt de aflastningspladser, der med kort varsel frameldes, eller bare ikke anvendes, hvilket vanskeliggør økonomistyringen. Ulempen ved den hidtidige praksis var således, at driftsherren manglede budgetsikkerhed som følge af mulige svigtende takstindtægter mht. aflastningspladserne, grundet det korte varsel for framelding. Dette medførte, at driftsherren måtte beregne det forventede tab ved manglende anvendelse af aflastningspladserne ind i taksten, i form af en lav budgetteret belægningsprocent. Denne praksis betød videre, at de kommuner/bestillere, der rent faktisk brugte de aflastningspladser, som de bestilte, kom til at betale en merpris, da taksten blev forøget som følge af en lav budgetteret belægningsprocent. Fordelen ved den nye praksis er, at den budgetterede belægningsprocent på aflastningspladserne kan øges, hvorved taksterne på aflastningspladserne falder. Omlægningen retter endvidere fokus på en mere effektiv udnyttelse af aflastningspladserne. Endeligt bør driftsherren ved omlægningen af praksis underrette bestillerkommunen om, hvorvidt pladserne rent faktisk bliver benyttet af\n36 Side 18 forældrene til børnene, der skal i aflastning, med henblik på en eventuel revurdering af det samlede antal bevilligede aflastningsdøgn til de pågældende børn. 3.12Håndtering af over- og underskud overførsler mellem år Der er aftalt en model for håndtering af over- og underskud for de kommunale og regionale tilbud. Modellen tager udgangspunkt i de principper, der anvendes for de godkendte private botilbud og opholdssteder. Baseret på denne model, fremstilles principper for håndtering af over- og underskud i de kommunale og regionale tilbud nedenfor. Principperne illustreres endvidere vha. et eksempel i bilaget. Driftsoverskud og -underskud på tilbuddet eller typen af tilbud (målgruppen) håndteres efter følgende principper: - Der kan som udgangspunkt maksimalt hensættes et overskud svarende 5 % af årets vedtagne bruttoomkostningsbudget til konsolidering. Se endvidere uddybning herunder. - Ved bruttoomkostningsbudget forstås årets bruttoomkostningsbudget, der er summen af de forskellige ordinære poster. Det er således defineret som det bruttoomkostningsbudget, der afspejler den ordinære drift. Takstindtægter indgår ikke i bruttoomkostningsbudgettet, men det gør evt. øvrige indtægter. Se endvidere uddybning herunder. - Overskud, der giver anledning til overskridelse af den angivne procentsats, benyttes til at nedsætte opholdsbetalingen i efterfølgende takstår. Se endvidere uddybning herunder. - Anvendelsen af de akkumulerede hensættelser til konsolidering er begrænset til finansiering af eventuelle negative driftsresultater eller til fremtidige takstnedsættelser. - Tilbud, der har et negativt årsresultat og som viderefører driften skal tilvejebringe et økonomisk forsvarligt fundament gennem en planlagt konsolidering. - Underskud, der ikke kan dækkes af den akkumulerede hensættelse til konsolidering, indregnes i efterfølgende års takster, så der ikke akkumuleres en negativ egenkapital. Se endvidere uddybning herunder. - Ved nedlukning af et tilbud henføres et evt. over- eller underskud til den balance, der er opgjort for målgruppen. Se endvidere uddybning herunder. Som en tilføjelse til principperne er der indgået aftale om: At der gives mulighed for en konsolidering/overførsel af et regnskabsmæssigt overskud i de enkelte år på op til 5 pct. af det vedtagne bruttoomkostningsbudget. Denne mulighed er begrænset af aftale om akkumuleret overskud. At driftsherren skal have mulighed for (er ikke forpligtet til) over en årrække at der sammenlagt kan akkumuleres et regnskabsmæssigt overskud til konsolidering/overførsel på op til 5 pct. af det vedtagne bruttoomkostningsbudget. Modellen er revideret i forbindelse med indgåelsen af indeværende takstaftale. Det skal bemærkes, at der er sammenfald mellem den procent, der maksimalt kan konsolideres det enkelte regnskabsår, og procenten for den konsolidering, der maksimalt kan akkumuleres over en årrække.\n37 Side 19 Som en tilføjelse til de aftalte principper skal der gøres opmærksom på, at formålet med de omkostningsbaserede budgetter ikke er, at der budgetteres med overskud med henblik på hensættelse til konsolidering. Hensigten er, at der kun budgetters med forventede omkostninger, dvs. at indeværende afsnit vedrører en situation, hvor driften i regnskabsåret har afstedkommet et overskud. Der er således tale om en model, hvor tilbuddene eller typen af tilbud kan opbygge en konsolidering til imødegåelse af likviditetsmangel, underskudssituationer, uforudsete omkostninger mv. herved sikres mere stabile takster mellem årene samt at et tilbud må lukke p.g.a. en midlertidig nedgang i belægningen. Vedrørende metode til regulering, såfremt der er over-/underskud ved tilbuddene, udover hvad der må konsolideres i et regnskabsår, er der i indeværende aftale aftalt en præcisering til den 3. og 6. pind herover. Det fremgår således herover, at over-/underskud, udover hvad der kan hensættes/overføres, i et regnskabsår, indarbejdes i de budgetterede takster i efterfølgende takstår. Det skal i indeværende takstaftale præciseres, at dette i praksis betyder, at et eventuelt over- /underskud skal indregnes i de budgetterede takster i år to efter over-/underskuddet er opstået. Dette skyldes, at driftsherren ved budgetlægningen af det følgende års takster i de fleste tilfælde kun kan gisne om regnskabsresultatet for indeværende år. Dette er i overensstemmelse med princippet om, at de vedtagne takster for et rammeaftaletilbud er endelige, idet reguleringen af over-/underskud alene indarbejdes i den fremtidige takstberegning. Vedrørende dækning af et underskud i forbindelse med lukning af et rammeaftaletilbud, hvor dette underskud ikke kan henføres til andre rammeaftaletilbud inden for samme målgruppe hos driftsherren er der aftalt en særlig model: Driftsherren kan således i den givne situation fordele underskuddet fra det lukkede rammeaftaletilbud ud på driftsherrens øvrige rammeaftaletilbud, selvom disse tilbud ikke hører under samme målgruppe som det lukkede tilbud. Underskuddet skal så at sige dækkes ind ved, at driftsherren trækker på en eventuel konsolidering ved driftsherrens øvrige rammeaftaletilbud, eller ved at der forekommer en takststigning ved de øvrige rammeaftaletilbud. I de tilfælde, hvor der ikke er andre rammeaftaletilbud ved driftsherren, der kan dække underskuddet, kan underskuddet dækkes af kommunekassen. Sidstnævnte mulighed gælder dog ikke Region Nordjylland, da der ikke er lovmæssig hjemmel hertil. Modellen er i overensstemmelse med princippet om, at de vedtagne takster for et rammeaftaletilbud er endelige, ligesom den i videst udstrækning foranlediger, at driftsherren udviser økonomisk ansvarlighed.\n38 Side 20 4 Finansiering af udvikling af nye ydelser eller udviklingsaktiviteter Omkostninger ved udvikling af nye ydelser eller andre udviklingsaktiviteter, der ikke kan knyttes til et eksisterende ydelse, indregnes ikke i taksterne for de eksisterende ydelser. I stedet aftaltes det i forbindelse med rammeaftalerne konkret, hvorledes finansieringen af nye ydelser eller udviklingsaktiviteter kan etableres. Der kan evt. tages udgangspunkt i en af følgende finansieringsmodeller: Kommunerne betaler et udviklingsbidrag til den part, der forpligtiges til at udvikle et tilbud eller forestå en bestemt udviklingsaktivitet. Den part, der forpligtiges til at udvikle et tilbud, lånefinansierer deres udviklingsomkostninger. Udviklingsomkostningerne indregnes efterfølgende i det etablerede tilbuds takst. Kommunerne forpligtiges evt. til at købe et givet antal pladser i en overgangsperiode.\n39 Side 21 5 Egenbetaling For botilbud til voksne kommer det som ofte på tale, at beboeren skal betale en husleje for opholdet (egenbetaling). På visse områder er fastsættelsen af beboeregenbetaling regelstyret (ved varige botilbud) og i andre tilfælde er fastsættelsen af betalingen til genstand for en konkret skønsudøvelsen (ved midlertidige botilbud). Det er handlekommunen (som bestiller), der har kompetencen til at sætte beboeren i betaling og opkræve beboeren. Således er disse indtægter fra beboerne botilbuddet uvedkommende og indregnes således ikke i botilbuddets budget og dermed ikke i taksten. Der er tale om et anliggende mellem handlekommunen (som bestiller) og beboeren. Ovenstående er i overensstemmelse med Fælles vejledning fra KL og Amtsrådsforeningen om omkostningsberegning og betalingsmodeller på social- og specialundervisningsområdet (oktober, 2005), hvoraf det fremgår at: Udgifterne opgøres som udgangspunkt bruttoficeret og [er] baseret på, at samtlige udgifter forbundet med driften af tilbuddet opkræves via taksten. Det betyder, at brugernes/ beboernes betalinger for ydelser som hovedregel afregnes med vedkommendes handle-/ hjemkommune. Disse omfatter: Boligbetaling (SEL 163) / Husleje ( Kap. 3 i Lov om leje af almene boliger) Madfremstilling (SEL 161, stk. 3) For så vidt angår boligbetaling/ husleje tilvejebringes beregningsgrundlaget af driftsherren. Af vejledningen fremgår det således, at ovenstående omkostningerne skal medtages i takstberegningen. Det er efterfølgende op til kommunerne, at opkræve disse omkostninger ved beboerne. På visse tilbud står tilbuddet selv for tilberedningen/forarbejdningen af beboernes kost. Forarbejdningen af kost kan organiseres på forskellig vis, f.eks. i storkøkken med egentligt køkkenpersonale eller ude i afdelingerne som en integreret del af afdelingens øvrige virke. Uanset organiseringen i tilbuddet indregnes tilbuddets lønudgifter samt andre udgifter, der er relateret til fremstillingen af kosten, i tilbuddets budget. Det komme på tale, at voksne beboere bliver sat i betaling for den forarbejdning, der ske i forbindelse med tilberedning af mad til beboerne i et botilbud. Betalingen kan betegnes som et kostforarbejdningsbidrag. Det er ligeledes handlekommunen, der har myndighed til at afgøre, om en beboer ud fra en konkret vurdering skal betale et kostforarbejdningsbidrag. Således indregnes indtægter fra kostforarbejdningsbidrag ikke i budgettet for botilbuddet. Der er altså også her tale om et anliggende mellem beboeren og handlekommunen (som bestiller). Handlekommunen opkræver beboeren for et evt. kostforarbejdningsbidrag. I alle tilfælde betaler de voksne beboere selv de direkte omkostninger til de råvarer, der indgår i deres kost. Der budgetteres således som udgangspunkt ikke med disse råvareomkostninger til de voksne. Se også afsnit 2.2 punkt a. Driftsherren er forpligtiget til at give handlekommunen (som bestiller) de oplysninger vedrørende boligen, som indgår i fastsættelsen af beboerens egenbetaling for ophold og kostforarbejdningsbidrag.\n40 Side 22 6 Afregning og betalingsgang Kommuner, der køber ydelser i anden kommune eller i Regionen, indgår en skriftlig betalingsaftale med driftsherren. Det er altid handlekommunen, der indgår i betalingsaftalen med driftsherren. I de tilfælde der er anden betalingskommune skal denne myndighed afregne efter den indgåede betalingsaftale. Handlekommunen sender kopi af betalingsaftalen til betalingskommunen. Hvis der sker skift i handlekommune skal den nye handlekommune orienteres og indtræde i den allerede indgåede aftale på uændrede vilkår. Den afgivne handlekommune orienterer den nye handlekommune, driftsherren samt en eventuel anden betalingskommune. Betalingsaftalen skal indeholde alle nødvendige detailoplysninger til brug for afregningen. Der lægges vægt på, at betalingsaftalen tilpasses således, at den kan anvendes ved indberetning til det eller de afregningssystemer kommunerne og Regionen anvender. Betalingsaftalen skal således som minimum omfatte: Information om hvem der er handlekommune samt hvem der er betalingskommune, Oversigt over de enkelte ydelser og deres pris, herunder bevillingsparagraf, der indgår i tilbuddet, Bevillingsomfanget for de enkelte ydelser, Startdato og priser for de enkelte ydelser, Opsigelsesvarsel. Ændringer i et aftalt tilbud indgås ligeledes skriftlig. Det er som udgangspunkt betalingskommunen, der betaler driftsherren. I de tilfælde hvor der er usikkerhed om hvem der rettelig er betalingskommune i forhold til en given borger aftales det, at handlekommunen indtræder som betalingskommune, indtil det er afklaret hvilken kommune, der rettelig er betalingskommune. Når dette er afklaret kan handlekommunen opkræve refusion ved betalingskommunen. Driftsherren sender månedlige afregninger til betalingskommunerne. Betalingskommunerne kan ikke regulere/afvise i den fremsendte regning. Regningen betales uanset enighed om regningens størrelse. Er der uenighed om regning meddeles dette driftsherren, hvorefter det er driftsherren, der skal foretage de nødvendige berigtigelser i kommende afregning, såfremt der er fejl i den fremsendt regning. Dette princip er nødvendigt, hvis afregningssystemerne og betalingsgangen skal fungere effektivt. Eventuel uenighed fra betalingskommunes side i forhold til den aftale handlekommunen har indgået med driftsherren afklares mellem handlekommunen og betalingskommunen uden om driftsherren. Udgangspunktet er her at betalingskommunen må acceptere den aftale som handlekommunen har indgået. I de tilfælde, hvor betalingskommunen er forskellig fra handlekommunen, skal handlekommunen opgøre og refundere betalingskommunen for eventuelle opkrævninger af brugeren for egenbetaling. Se også ovenstående afsnit vedrørende egenbetaling.\n41 Side 23 Betalingsperioden er normalt fra startdato til ophørsdato plus et opsigelsesvarsel. Startdatoen svarer til første dag borgeren modtager ydelsen, og ophørsdatoen til sidste dag borgeren modtager ydelsen. For at ligestille kommunale og regionale tilbud med private tilbud skal ophør dog altid varsles med løbende måned plus en måned. Der betales som udgangspunkt fuldt ud i opsigelsesperioden medmindre andet er aftalt. F.eks. kan der for særlige tilbud i rammeaftalen aftales, at der alene betales til tidspunktet for ophørsdato, mod at der for den pågældende ydelse beregnes takster med udgangspunkt i en særlig lav belægningsprocent. Der kan her være tale om f.eks. krisecentre, forsorgstilbud eller misbrugstilbud samt visse former for dagtilbud, hvor der er tradition for korte eller afbrudte indskrivningsforløb. Hertil skal det tilføjes, at opsigelsesvarslet for substitutionsbehandling på misbrugsområdet er aftalt til at være 14 dage. Flyttes en person fra et tilbud, der er givet på grund af ventetid til et aftalt fast tilbud, kan driftsherren af ventetidstilbuddet have ekstra omkostninger forbundet med lukning af tilbuddet. Der kan indgås en aftale om betaling for ventetidstilbuddet ud over den faktiske ophørsdato, hvis driftsherren kan dokumentere omkostninger forbundet med lukning af tilbuddet. Betaling for ventetidstilbud efter ophør kan ikke overstige løbende måned plus en måned.\n42 Side 24 7 Bilag 7.1 Eksempel på fordeling af omkostninger på ydelser Eksempelfilen (Excel) kan findes på D6D89701A341/0/Bilag71.xls 7.2 Principper for fordeling af omkostninger I forbindelse med selve takstberegningen går øvelsen ud på, at henføre alle relevante omkostninger til omkostningssteder, der er direkte klient-/brugerrelateret. Dvs. at alle relevante omkostninger skal føres ud på de hovedydelser, der udbydes af myndigheden. Dette sker via brugen af hhv. endelige-, midlertidige- og eksterne omkostningssteder. Fordelingen til disse omkostningssteder kan ske enten direkte eller via fordelingsnøgler, jf. eksemplet herover i bilag 7.1. Definitionen på omkostningssteder er: Størstedelen af taksten vil bestå af lønomkostninger ude på det pågældende tilbud. Disse lønomkostninger kan f.eks. indeholde løn til fagpersonale, der ofte er direkte tilknyttet en ydelse/afdeling. Om lønomkostningerne på tilbuddet befinder sig på endelige eller midlertidige omkostningssteder afhænger af, om tilbuddet leverer én eller flere hovedydelser. Hvis tilbuddet kun leverer én ydelse, vil alle lønomkostninger på tilbuddet allerede i udgangspunktet, befinde sig på det endelige omkostningssted. Hvis tilbuddet udbyder flere ydelser, skal den samlede lønomkostning deles ud på de forskellige ydelser efter relevante fordelingsnøgler. Selve tilbuddet er i dette tilfælde et midlertidigt omkostningssted.\n43 Side 25 Lønomkostninger til teknikere, administration og ledelse, vil ofte skulle dække flere afdelinger eller ydelser, og er dermed at betragte som et midlertidigt omkostningssted. 7.3 Eksempel på takstberegning Afdeling A fra eksemplet i 5.1 har en takstbasis på kr. Hvis afdeling A har 20 døgnpladser og der forudsættes en belægning på 95 % (afdelingen har ingen akutforpligtigelse), bliver der en takst på: *0, ,53kr. pr. døgn Eksempel på håndtering af over og underskud I det følgende opstilles et eksempel, der illustrer anvendelsen af principperne for håndtering af overskud og underskud. Budgetteret belægningsprocent er fastsat til 95 %. I tabel 1 fremgår budgettet for Tilbud X for Det ordinære budget udgør i alt 8 mio. kr. Tabel 1: Budget 2007 for Tilbud X i kr.: Lønomkostninger: Ejendomsomkostninger: Øvrige omkostninger: = Ordinært bruttobudget i alt: Budgetterede indtægter i alt ved fuld belægning: ( /0,95) Nedenfor er regnskabsresultatet for tilbuddet opstillet. Som det fremgår, har tilbuddet præsteret et overskud på 0,77 mio. kr. i 2007 svarende til 9,6 % af årets ordinære budget. Tabel 2: Regnskab 2007 for Tilbud X i kr.: Indtægter: Lønomkostninger: Ejendomsomkostninger: Øvrige omkostninger: = Årets resultat (overskud) Overskud Ifht. ordinært budget: ( / *100) 9,6 % Overskuddet i 2007 på 9,6 % af årets ordinære bruttobudget, er altså større end grænsen på de 5 %. Dette indebærer, at kun en del af overskuddet ( kr.) kan hensættes til konsolidering, da der som beskrevet ovenfor, maksimalt kan hensættes 5 % af årets bruttobudget. De resterende kr. indgår i taksterne for 2009 som en indtægt, som reducerer taksten. Denne indtægt på de\n44 Side 26 kr. vil i praksis ikke blive realiseret, hvilket alt andet lige vil give anledning til et underskud i 2009, som så reducerer de hensatte midler fra kr. til kr.. Hvis der i år 2008 er tale om et underskud, vil dette ikke skulle indregnes i taksterne i år 2010, såfremt underskuddet kan dækkes (er mindre end kr.) af det hensatte overskud fra Årsagen hertil er, at de akkumulerede hensættelser vil kunne dække underskuddet. Er der derimod i år 2007 tale om en situation, hvor der er et underskud, og hvor der jo ikke er sket en konsolidering fra tidligere år, vil underskuddet være indregnet i taksten for 2009.\n45 Vejledning om fælles principper og model for takstfastsættelse af tillægsydelser for de regionalt og kommunalt drevne sociale tilbud samt specialundervisningstilbud, som er omfattet af rammeaftalerne i Region Nordjylland