JOURNALISTIK ER BLEVET MEGET MERE SPÆNDENDE\nDavid Montgomery er Danmarks mest magtfulde mediemenneske. Her fortæller han om sit ry som brutal og om at være avismand: Læserne i dag er ægte mennesker, som kræver at blive inddraget. Derfor er det indiskutabelt mere spændende at være journalist i dag end for 30 år siden.\nportrætinterview. Skulle en af Mecom Groups hovedaktionærer finde på at dukke uanmeldt op på kontoret i London for at tjekke, om der er styr på tingene, ville vedkommende i hvert fald bifalde interiøret.\nMilliarderne er ikke kastet i grams på moderne kunst, elfenben og ibenholt. Væggene er helt nøgne, lyset fra lamperne er hårdt og nådesløst, og der er knap nok en reception til at sige goddag og farvel. Det er, som om stedet er klar til rømning.\nEn venlig ung dame sender mig ind i et mødelokale med vinduer ud mod Jermyn Streets herreekviperingsforretninger fem etager nede. I hjørnet ligger en stak danske dagblade – ikke blot Berlingske Tidende og B.T., men også produkter fra JP/Politiken Hus. Der er alt for varmt herinde, termostaten er ude af kontrol.\nLidt efter træder han ind ad døren. David Montgomery, Mecoms grundlægger og bestyrelsesformand; manden, som lader til at have set lyset i et europæisk dagbladsmarked, der er trængt som aldrig før. Sådan som han er blevet karakteriseret gennem årene – også i Danmark – skulle man tro, at hans blotte tilstedeværelse ville få temperaturen i lokalet til at falde. Men intet sker. Uden rigtig at sige noget giver Danmarks mest magtfulde mediemenneske sin gæst hånden og betragter ham fra nært hold med et neutralt, men ikke uvenligt blik.\nTil gengæld reagerer han med en smule befippelse på varmen og foreslår et andet møderum.\nMontgomery er en væver herre med tilbagestrøget executive-hår. Hans ulastelige sorte jakkesæt, lyseblå silkeslips og hvide skjorte med stive flipper gør ikke hans udstråling mindre disciplineret.\nDavid Montgomerys kontrafej dukkede første gang op i de danske erhvervssektioner, da Mecom i 2006 erhvervede den norske mediekoncern Orkla Media for omtrent syv milliarder kroner. Dermed føjede Mecom i et snuptag adskillige regionale aviser i Danmark, Norge, Polen, Ukraine og Litauen til de titler, som investeringsselskabet mindre end et år tidligere havde overtaget i Tyskland og Holland.\nHerhjemme begyndte der straks at cirkulere rygter om, at denne Montgomery var en følelseskold, bundlinjeorienteret forretningsfidus, som ene og alene havde lanceret sin kapitalfond for at støvsuge Europa for små dagblade for derefter at stramme sækken og kaste hele molevitten ud til højestbydende i de rå kapitalfondes globale ocean.\nDet kom også den danske medieverden for øre, at der havde været konflikter mellem Montgomery og medarbejderne på Berliner Zeitung, som Mecom havde overtaget med købet af Berliner Verlag. Dansk Journalistforbunds formand, Mogens Blicher Bjerregård, udtrykte skuffelse over, at Orkla kunne finde på at sælge til Mecom, der, som han formulerede det, ”ikke hidtil har været kendt for at udvise respekt for redaktionel kvalitet og uafhængighed”. Og nærværende Journalisten stillede i en leder spørgsmål ved, om Montgomery overhovedet forstod det danske mediemarked.\nDavid Montgomery har ikke været sen til at rydde op i Mecoms storindkøb. Småbidder, løsøre og underselskaber er løbende blevet solgt fra her og der, og der er tyndet gevaldigt ud på chefkontorerne.\nUndervejs har Montgomery taget sine tæsk, sådan som han efterhånden er vant til. Da han første gang stillede op til et møde med Berliner Verlags medarbejdere i 2005, gik mange af dem rundt i T-shirts med påskriften ”Du er ikke velkommen”. Den polske finansavis Rezeczpospolitas tidligere chefredaktør Grzegorz Gauden kaldte i The Guardian Montgomery for en underlig mand:\n»Vi var i samme lokale to gange, før jeg blev fyret, og han gjorde sig ikke engang den ulejlighed at hilse på mig. Han er så kold,« udtalte Gauden.\n»David er ikke kold,« ler John Allwood i telefonen. Han er Montgomerys ven og samarbejdspartner gennem 20 år, og sidste sommer kom han over til Mecom fra en anden topstilling i Telegraph Group. I efteråret vikarierede han tillige i den ledige stilling som administrerende direktør for Det Berlingske Officin.\n»David er ikke en udadvendt person, han er introvert. Han kan lide en god vittighed. Det, der formentlig bliver opfattet som iskoldt, er, at han går målrettet efter at få succes med det, han laver. I årenes løb har jeg gentagne gange set, at han er helt utroligt vedholdende – han vil ikke give op. Han ejer en brillant kombination af næse for forretning og kærlighed til aviser. Han ønsker at lave aviser, som folk vil købe,« siger John Allwood.\nNU SIDDER JEG SÅ over for David Montgomery. Hvem er han? Hans kropssprog er kontrolleret, og han hæver ikke stemmen eller slipper øjenkontakten, når han taler. Hans smil er aldrig stort. Til gengæld kan man høre på hans stemmeføring, når han smiler, og det gør han tit. Han har dette halvlange dirigenthår i nakken, som antyder, at han er et kultiveret gemyt med en eller anden iboende vildskab. Arbejdet er hans store passion, men han er også operafan og gift for tredje gang. Han har en lille søn fra sit seneste ægteskab.\nDavid Montgomery svarer imødekommende, men nøgternt for sig på sin distinkte nordirske dialekt, og alligevel giver han ikke ved dørene. Han har ingen anekdoter fra the private life of David Montgomery i baghånden. Så vi begynder et andet sted.\nMange i mediebranchen opfatter dig som en type, der lægger mere vægt på business end på journalistik. Og Mecom kunne til forveksling ligne en kapitalfond …\n»Jamen, medier er forretning,« siger han og smiler sit stramme smil. »Selvfølgelig har vi sat os nogle meget krævende mål. Vi har særdeles høje standarder for vores virksomhed, fordi vi har et ansvar over for vores aktionærer. På linje med enhver anden virksomhed – hvad enten vi lavede biler, var i mineindustrien eller drev supermarkeder – er vi forpligtet til at administrere vores aktionærers investering kløgtigt. Ud fra den synsvinkel er mediebranchen ikke anderledes end en hvilken som helst anden kommerciel aktivitet.«\nHan tilføjer, at flere af Mecoms storaktionærer er europæiske, britiske og amerikanske pensionsfonde, hvorved de penge, som Mecom tjener, i sidste ende kommer folk med pensionsopsparinger til gode.\n»Det kan meget vel være, at mange af vores journalisters og medarbejderes pensionsopsparinger er investeret i fonde, som igen er blevet investeret i vores virksomhed. Det er der ikke noget skummelt i. Vi er ikke en kapitalfond. Ikke at kapitalfonde er skumle, men vi er ikke en kapitalfond. Som udgangspunkt er vi kommet for at blive. Vores forretningsmodel handler om at skabe en forstærket fremtid for vores aviser, og det kan kun lade sig gøre, hvis der finder nogle fundamentale ændringer sted,« forklarer han.\nHvis man skulle komme David Montgomery i møde, kan man sige, at Mecom er et investeringsselskab, der har specialiseret sig i medievirksomheder (på sin hjemmeside smykker Mecom sig med den hæderkronede betegnelse publisher). Et investeringsselskab deler visse karakteristika med en kapitalfond, der som regel gerne køber og sælger inden for to-fem år.\nMen Montgomery forsikrer om, at »det her er et langsigtet projekt«. Han tilføjer dog, at branchen ”naturligvis vil ændre sig mere i løbet af den næste generation, end nogen har fantasi til at forestille sig”.\nDavid Montgomery, der i dag er 59 år, har selv været i avisbranchen i mere end en generation. Han var 14, da han vidste, at han ville være journalist, og den ambition holdt han fast i, da han senere læste historie og politik på universitetet. Han ville være avismand på et dagblad med et stort oplag. »Jeg er ikke i tvivl om, at jeg var tiltrukket af spændingen ved at kommunikere til et massemarked,« siger han.\nMed urolighederne i Belfast i årene omkring 1970 landede en historie af internationale dimensioner lige på den unge Montgomerys dørtrin, og han dækkede begivenhederne for en række medier. I 1973 blev han redaktionssekretær på dagbladet The Daily Mirror, som hørte under medievirksomheden The Mirror Group. Han havde store planer, og redaktionssekretariatet var stedet, hvis man ville stige i graderne.\n»Jeg elskede at være reporter, men jeg ville også gerne være chefredaktør, så jeg måtte lære den del af professionen,« fortæller han.\nOP GENNNEM 1980erne rykkede han med The Sun som mellemstation til Storbritanniens største titel, boulevardavisen News of the World, som hørte under mediemogulen Rupert Murdochs imperium, News Corporation. Her blev Montgomery chefredaktør i 1985 og gjorde det godt. To år senere udnævntes han til administrerende direktør for Murdochs engelske aktiviteter. Det er åbenlyst, at han må have studeret Murdochs forretningsmodel nøje. Rupert Murdoch fremhæves ofte som Montgomerys helt store ideal. Man skulle tro, at Murdoch måske ligefrem lærte ham nogle tricks, men sådan forholder det sig ikke helt.\nHvordan var det at arbejde for Rupert Murdoch?\n»Det er naturligvis stimulerende at arbejde for en mand som Rupert Murdoch, men jeg havde ikke megen … faktisk havde jeg overhovedet ingen daglig kontakt med ham. I modsætning til visse redaktører, som han ofte snakkede med, talte vi ikke rigtig sammen.«\n»Jeg ved det egentlig ikke. Han talte oftere med redaktøren på The Sun og lod i det store hele mig i fred. Jeg havde kontakt med ham i den forstand, at jeg på tæt hold oplevede, hvordan han bevægede sig fra dagblade til film og kabel-tv. Han startede tv-kanalen Sky her i England trods ledende politikeres fjendtlige indstilling. Det krævede både kreativitet og mod, og med det demonstrerede han, at han kunne skabe flere valgmuligheder på det britiske marked. Den grundholdning, som Murdochs News Corporation opererede med, er noget, som har været virkelig velgørende for forbrugeren.«\nNår David Montgomery siger ’forbrugeren’, er det ikke en klodset fortalelse. Ordet er en nøgle til at forstå, hvad hans pan-europæiske avisprojekt går ud på. Det handler om indhold på mange platforme, synergi og spredning af ideer inden for Mecoms produkter.\nFor nogle i branchen lyder al den snak om platforme kedeligt, men for Montgomery lader det til at være livgivende. For nylig udtalte han ved et arrangement på den tyske ambassade i London, at han ville ønske, at det var i dag, han gik ind i journalistik snarere end for 30 år siden. Han lyser op, da jeg spørger hvorfor.\n»Efter min mening er det indiskutabelt, at journalistik er meget mere interessant nu, og for de enkelte journalister er det så meget mere spændende i og med, at de skal kommunikere deres indhold på mange flere forskellige platforme end tidligere. De har mulighed for at inddrage forbrugeren på en måde, som man ikke kunne forestille sig for 30 år siden, fordi forbrugeren, hvad enten man kan lide det eller ej, nu kan svare igen,« siger han og bringer atter forbrugeren på banen:\n»Mange journalister vil ikke bryde sig om, at jeg bruger ordet ’forbruger’, for de opfatter deres publikum som læsere. Problemet er, at læserne ikke længere er læsere. Læserne er ægte mennesker, som kan reagere, som har en mening, og som ønsker at engagere sig. Faktisk vil de ikke bare engagere sig; de kræver deres ret til at tage del i the media experience. Og hvad kunne være mere spændende? I gamle dage måtte vi forsøge at gætte, hvad folk ville have.«\nMontgomery peger på, at nutidens forbrugere kan bidrage til den journalistiske proces på linje med journalisterne. Når tv-nyhederne viser billeder fra en brand, en oversvømmelse eller en bombeeksplosion, er det ofte optagelser, som er tilvejebragt af almindelige mennesker.\n»En masse folk vil gerne bidrage – og hvorfor ikke? Jeg synes, at det gør verden til et meget mere spændende sted, og det giver os et meget større ansvar som journalister,« siger han.\nHANS RY som skruppelløs sparekniv har forfulgt ham i næsten 20 år. I 1992 overtog han kontrollen over medieimperiet Mirror Group, der rådede over en række britiske titler som The Independent, The Independent on Sunday, The Mirror og The People. Mirror Group lå i ruiner efter ejeren Robert Maxwells død.\nIfølge The Independent sagde Montgomery ved sin tiltrædelse som administrerende direktør, at der ingen planer var om at afskedige folk på redaktionsgangene, og at alle redaktører ville beholde deres job. Senere blev der fyret et trecifret antal medarbejdere, og Montgomery skar organisationen helt ind til benene. Ser man bort fra de beskæftigelsesmæssige omkostninger, lykkedes det ham at vende Maxwells synkende skude. Da han syv år senere blev skubbet ud som chef i forbindelse med en fusion med Trinity International, blev koncernen vurderet til 1,2 milliarder britiske pund.\nOm sit image som en hårdhændet hardliner siger David Montgomery:\n»Ærlig talt er det ikke noget, jeg tænker særlig meget over. Det er ikke nogen hemmelighed, at en del af vores grundholdning er at være effektive og spare udgifter, hvor vi kan. Det ligger mig specielt på sinde, at vi ikke har folk ansat i stillinger, som er meningsløse eller underproduktive. For ikke alene er det sjælenedbrydende for det pågældende individ, det trækker også hele vores organisation ned.«\nMen hvad er en meningsløs stilling i vore dage? En af David Montgomerys kongstanker er, at der skal være kortere afstand mellem journalisten og forbrugeren. Journalisterne skal være så drevne, at de selv kan færdiggøre deres artikel uden en redaktionssekretærs mellemkomst. Ifølge Montgomery har redaktionssekretæren udspillet sin rolle for længst.\n«Jeg har selv været redaktionssekretær, og jeg ved, at en stor del af arbejdet var gammeldags, mekanisk trivialarbejde. Derfor har jeg taget det op til debat, og naturligvis er tanken blevet skudt ned af mange mennesker. De siger, at artiklerne ville være fulde af stavefejl, og at United Nations ville blive til United Countries osv. Men det tror jeg altså ikke på, for vi har dygtige, erfarne folk, som kan tjekke og dobbelttjekke, og hvis de er i tvivl, kan de spørge en kollega.«\nDet betyder vel, at redaktionssekretærerne kan risikere at blive fyret. Det kræver jo, at man forstår …\n»At tilpasse sig? Oh, det er ikke bare redaktionssekretærerne, det gælder. Jeg tror, at dagbladsjournalister generelt skal kunne transformere sig for at levere indhold til mange forskellige platforme. De vil blive nødt til at tænke mere kommercielt. De skal begynde at tænke mere som sælgere. I princippet er det ikke meget anderledes end dengang, jeg var i lære som journalist. Vi blev trænet i at skrive en spændende overskrift, et spændende første afsnit og et spændende andet afsnit, så vi rent faktisk solgte historien bedst muligt til læserne.«\nBEGEJSTRING, KREATIVITET og fornyelse er ord, som Montgomery igen og igen vender tilbage til i sin talestrøm. Det er imperativt for et mediekonglomerats overlevelse, at der tænkes kreativt, ikke bare på direktionsgangene, men i hele organisationen. Der skal løftes i flok.\n»Alle vores ansatte, hver eneste person i medarbejderstaben kan bidrage,« siger han.\n»Hvis folk har nogle gode ideer, tester vi dem med det samme. Nogle vil fungere, andre ikke. Der mangler ikke begejstring for fornyelse i vores virksomhed, heller ikke talent, men det er nødvendigt at befri det og stimulere det og støtte det. Og i Det Berlingske Officin var det tydeligt, at vi simpelthen havde for mange direktører, som faldt over hinanden, og som ikke var engageret i at udgive. De var engageret i ledelse, hvad det så end er.«\nEr det 19 chefer ud af 25, det drejer sig om?\n»Vi holder ikke regnskab. Ledere, hvis baggrund er handelsskoleorienteret og ikke avisorienteret, vil ikke føle sig godt tilpas her.«\nDavid Montgomery nævner, at Mecom følger et rationale: At de ansvarshavende på alle planer i selskabets virksomheder har en baggrund som garvede udgivere.\n»Vi har ingen, absolut ingen sympati for at hive ledere ind, som ikke har nogen erfaring i avisbranchen. Og jeg synes hellere, at vi skal kalde det indholdsvirksomhed end avisvirksomhed. Nu er fire ud af fem administrerende landechefer journalister. De er alle dygtige chefredaktører. Det er essensen af vores forretning: Vi tror først og fremmest på indhold.«\nDavid Montgomerys telefon har ringet adskillige gange, men han har ladet den ringe. Jeg spørger efter John Allwoods telefonnummer, og han beder en sekretær ude i gangen skaffe det.\nDa han har sagt farvel, drejer han omkring og forsvinder lydløst op ad en smal, stejl trappe. Han tager to trin ad gangen. /\n»Vi har ingen, absolut ingen sympati for at hive ledere ind, som ikke har nogen erfaring i avisbranchen.«\nDavid Montgomery, ejer, Mecom Group\n”David er ikke en udadvendt person, han er introvert. Han kan lide en god vittighed. Det, der formentlig bliver opfattet som iskoldt, er, at han går målrettet efter at få succes med det, han laver.”\nJohn Allwood, direktør, Mecom\n»Vi har ikke folk ansat i stillinger, som er meningsløse eller underproduktive. For ikke alene er det sjælenedbrydende for det pågældende individ, det trækker også hele vores organisation ned.«\n»Hvis der er nogen, der pointmæssigt skulle ligge over de andre, var det efter min mening David Montgomery. Potentielt kan han jo lukke Det Berlingske Hus, og så vil det ryste hele den danske mediebranche i sin grundvold. Han har vist nogle gange, at han også vil bruge sin indflydelse. Derfor synes jeg, det holder at sige, at manden har en kæmpe magt.«\nAnna Vinding, kommunikationschef, DSB\n»Journalister vil blive\nnødt til at tænke mere kommercielt. De skal begynde at tænke mere\nsom sælgere. I princippet er det ikke meget ander-\nledes end dengang, jeg var\ni lære som journalist.«\nTRE SKUD TI L DAVID MONTGOMERY\nUd af godt 25 topchefer i Det Berlingske Officin var 19 forsvundet, da fagbladet Journalisten lavede en opgørelse i efteråret. Er Det Berlingske Officin ledelsesmæssigt stabilt?\n»Det er formentlig mere stabilt nu, end det var før. Men den rette person at rette det spørgsmål til er faktisk Lisbeth Knudsen. Det er hendes bord.«\nDu har i et børspapir beskrevet europæiske fagforeninger som en risiko, og du bliver ofte beskrevet som en fagforeningshader. Ser du medarbejdere og tillidsfolk som med- eller modspillere?\n»Vi har et frugtbart samarbejde med tillidsfolkene, og der er et normt talent blandt vores medarbejdere, som vi er afhængige af, så der er ikke noget modsætningsforhold.«\nDu har udtalt dig negativt om redaktionssekretærernes rolle. Skal medierne ikke netop leve af at sortere og redigere virkeligheden i en verden med en kolossal informationsstrøm?\n»Jeg har sat spørgsmålstegn ved redaktionssekretærernes\nnuværende rolle, hvor en stor del af deres tid går med mekanisk trivialarbejde. I fremtiden kan denne funktion også forandres, ligesom dagbladsjournalister også i dag skal kunne levere til\nforskellige medieplatforme. Vi befinder os i en brydningstid.«


Køb fine firmajulegaver\nVi er nu trådt ind i september, og der er kun små 100 dage til juleaften. Hvis du er ejeren af et firma, og er lidt i tvivl om, hvad du skal købe i firma julegave til dine medarbejdere. Eller du er ejeren af et firma, og du ikke ved, om du overhovedet skal købe en firma julegave, kan du med fordel læse med her.\nJulen nærmer sig så småt\nSelvom det lyder utroligt, er julen ikke længere så langt væk. Om lidt under to måneder træder vi ind i december, og det varer ikke lang tid, før butikkerne sælger juleting.\nHvis du vil undgå at få travlt i julen, kan det være en god ting at få ordnet nogle gøremål allerede nu. En god ting at få tjekket af sin juleliste er købet af firmajulegaver.\nKøb en fin firma julegave\nDet kan være svært at sidde med ansvaret for købet af firmajulegaver. En firma julegave skal helst ramme en bred smag. Det skal være noget de fleste kan lide, og samtidig noget som afspejler taknemlighed og virksomhedens professionalitet.\nPå denne hjemmeside kan du købe firmajulegaver. Du kan blandt andet finde gavepakker, men også en Kay Bojesen abe eller en Georg Jensen damask. En Kay Bojesen abe eller en Georg Jensen damask kan være en fin gave, fordi det er to meget klassiske genstande. Det vil derfor klæde de flestes hjem og falde i de flestes smag.\nHvorfor giver du firmajulegaver?\nFirmajulegaver er en virkelig hyggelig tradition, som mange virksomheder følger. Hvis du er i tvivl, om du skal give dine medarbejdere en firma julegave, er det værd at overveje, hvorfor du i første omgang skulle gøre det?\nI julemåneden har de fleste en tendens til at vise lidt mere medfølelse, end de gør i de andre måneder. Hvis du er glad for dine medarbejdere, kan en firmajulegave være en god mulighed for at vise, at du rent faktisk værdsætter dem og er glad for det arbejde, som de ligger i firmaet.\nGør det for firmaet\nFor de fleste medarbejdere handler det ikke om, hvad de får i firmajulegave. Ligegyldigt hvad gaven består af, er altid dejligt at vide, at man er værdsat på sin arbejdsplads. Ved at give en firmajulegave viser du også som chef en god side. Du kan være sikker på, at hvis dine medarbejdere kan lide dig, vil de arbejde endnu hårdere for firmaet.


Børn & Unge – Positivtfokus\nJeg har erfaret, at hypnose sammen med børn og unge har en helt særlig gevinst. Forenet med den metakognitive terapi kobler jeg ofte hypnose til børn og unge – og jeg har stor succes med det.\nNetop fordi børn op til 12-13 års alderen er i hypnose meget af deres vågne tid – op til 90% af tiden. Når de leger, kender du måske det, at de kan være så fordybede at, de er svære at få kontakt med, eller slet ikke husker eller har hørt hvad du har sagt, selv om de har svaret. Det kan skyldes, at de er fokuseret og koncentreret om det, de er i gang med, og dermed i hypnose, da det er tilstande for hypnosestadiet. Ydermere er det knap så krævende som at samtale sig gennem øvelser og indsigt. I hypnosen, får børnene oplevet deres styrker fra første session, netop i hypnosen.\nDette gør ,at der kræves færre behandlinger af børn for at skabe varig forandring.\nHos de unge, er det samme faktor langt hen af vejen, også her skabes hurtigere forandring , da de ikke har båret rundt på deres problemer lige så længe som voksne og ældre.\nJeg inddrager altid Jer forældre i børnenes proces – op til de er 18 år .\nI er de altafgørende faktorer for forandringen – netop, da jeres smil, forståelse, støtte og opbakning er uvurderlig.\nTemaer, hvor jeg har stor succes ifht at hjælpe børn/unge\nangst (alle former for angst / ængstelse/generthed)\nNår det er svært og føles trist\nudfordringer ifm. forældres skilsmisse\nbørn og unge med diagnoser som f.eks. sent udviklet , udviklingshæmning, ADHD, Tourette, Autisme – netop her er selvværdet ofte i ubalance, da barnet/unge, kan føle/opleve det sværere at agere socialt og føler sig anderledes.\nSamarbejdet med dig som forælder, er det mest værdifulde\nNetop at du lærer sammen med dit barn – I får et nyt fælles sprog og en motivation til samarbejdet. Ofte oplever forældrene, at i ”kampen” for at hjælpe, ja så bliver det ofte konfliktfyldt og som en kamp. Dette er unødvendigt og sammen afdækker vi styrker, et nyt fælles mål, sprog og hvordan vi støtter bedst.\nVærdien ligger i samarbejdet og at genvinde troen og roen.\nDerfor er det værdifuldt når I,\nØver jer i at give slip sammen med barnet – skifter fokus og laver andre ting end at tale om udfordringerne\nLærer et nyt sprog som taler ind i udviklingen og er motiverende\nLytter og I lærer at være tilstede med de svære følelser\nat I viser barnet, at I har tillid til mig og tager ansvar\nat I bakker barnet op og opmuntrer det for indsatsen\nat I tager ansvar og går forrest med det som vi sammen aftaler\nHvordan foregår en hypnosesession med børn?\nSamarbejdet påbegyndes med en for samtale med dig/jer som forældre.\nEnten klarer vi det online, pr telefon eller ved, at I forældre møder op i Positivt Fokus. Her stiller i sammen skarpt på, hvor vi skal hen, hvilke udfordringer I har, hvordan I oplever det, hvad der er særligt udfordrende og især hvilke styrker jeres barn besidder. Ofte er vi så opslugt af problematikken, at vi glemmer at se vores barn som det hele barn det er. Vi glemmer hvor det trives og har ressourcer. Jeg stiller nysgerrigt på hvordan barnet oplever dette.\nJeg ønsker at afdække, hvor længe barnet har haft det svært og om der er sket andet i barnets liv, som kan have haft indflydelse.\nDette er værdifuldt, netop så jeg kan skræddersy det forløb som passer bedst til barnet og jer som familie.\nNogle gange har barnet brug for en video hilsen fra mig – andre gange et 10-15 min besøg forud for selve opstart – alt sammen er vi sammen om at finde en vej i.\nNår I kommer første gang, så er det sammen og vi påbegynder sammen, og efter behov og hvordan Barnet er tryg, ja så samarbejder jeg videre med dit barn og du/I vil blive inviteret ind til en opfølgende afslutning.\nNogle gange bliver du/I under hele behandlingen, og andre gange har jeg rummet alene med barnet. Det vurderer vi individuelt udfra jeres ståsted.\nRing eller skriv gerne til mig for en snak – jeg vil gøre vores bedste for at tænde jeres gnist og håb – samt møde jeres behov.


Common User Issues - 3 tilbud flyttefirma Vejle\nCommon User Issues: 3 tilbud flyttefirma Vejle\nPosted At: 12/19/2020 7:34 AM\n3 tilbud flyttefirma Vejle\nFortæl os om flyttefirmaopgaven i fagmandskemaet så ordner vi resten. Så bliver du kontaktet af konkurrerende flyttefirmaer, som hver især byder. Få enormt nemt 3 tilbud flyttefirma Vejle med den billigste pris på enhver flyttefirmaopgave på ca 38 timer - ydermere med forbavsende god besparelse. Find gratis 3 flyttefirmatilbud fra konkurrerende flyttefirmaer lige meget hvor i Vejle kommune du bor eksempelvis:\nFlyttefirmaekspert Ditte Mørkholt er vejleder i flyttefirmafagområdet og mener, at professionelle ikke bruger andet end lækre teknikker. Arbejdsomme flyttefirmaer løser blandt andet disse arbejdsopgaver: flytning af møbler, internationale flytning, langdistanceflytning og møbeltransport. Vi mailer dig 3 virkelig gode fagmandtilbud på eksempelvis flytning af våbenskab, kontorflytning, monteringsopgave eller fogedopgave.\nSådan kommer du sikkert i mål med kompetente flyttefirmaer i f.eks. Vejle. Indhent enormt let 3 tilbud flyttefirma Vejle på en fed pris på din flyttefirmaopgave her - endda med forbavsende god prisrabat. På Flytte-tilbud.dk sender vi dig 100% gratis og uforpligtende op til tre overvældende fagmand tilbud i Vejle fra proaktive flyttefirmaer - Man har intet at miste.\nDenne gruppe af flytteforretninger inviteres til at modtage kontaktoplysninger på din flytteopgave. De 3 flyttevirksomheder, der er først, kan nu få din mailadresse. Herefter kan firmaerne fremsende flyttetilbud eller stille uddybende spørgsmål til jobbet forinden bindende tilbud fremsendes.\nHar du brug for opmagasinering af dine effekter i kortere eller længere tid så yder mange flyttefirmaer præcis denne ydelse. Dit flyttelæs bliver placeret på et lagerhotel i tempererede, støvfri lokaler med videoovervågning og alle ting er naturligvis forsikret.\nSådan udføres et vellykket garagesalg\nGaragesalg er gode måder at multitaske på. Ikke kun vil du tjene ekstra kontanter, men begivenheden vil også hjælpe dig med at declutter dit hjem. Hvis det decluttering aspekt af dit garage salg er dit hovedmål, kan du tage en afslappet tilgang til planlægning af lejligheden. Men hvis du er seriøs med at tjene ekstra penge, bliver du nødt til at gøre en større indsats for at arrangere dit garage-salg.\nStart af planlægningsprocessen\nDet første skridt til at afholde et vellykket garagesalg er at vælge en dato for begivenheden såvel som tidspunktet på dagen, du vil afholde det. De fleste vælger weekenddage, fordi shoppere til garagesalg normalt er på jagt efter gode tilbud, når weekenden ankommer, men du bør undersøge lidt om garagesalg i dit område for at bestemme den bedste ugedag til begivenheden baseret på hvor du Direkte.\nHvis du planlægger at have dit garage salg over en ferie weekend, kan du planlægge lejligheden til en torsdag eller en søndag. For at tiltrække et større publikum skal du starte dit garage salg tidligt på dagen. Dette giver folk mulighed for at deltage i dit salg og stadig have tid til fritidsaktiviteter. Overvej at afholde dit salg på en fredag eller en lørdag fra 06.00 til 12.00.\nCreated at 12/19/2020 7:34 AM by\nLast modified at 12/19/2020 7:34 AM by


Vejledning til bekendtgørelse om Plastsvejseuddannelsen - PDF\nVejledning til bekendtgørelse om Plastsvejseuddannelsen\nDownload "Vejledning til bekendtgørelse om Plastsvejseuddannelsen"\n1 Vejledning til bekendtgørelse om Plastsvejseuddannelsen Undervisningsministeriet Uddannelsesstyrelsen 1 Vejledning til bekendtgørelse om Plastsvejseuddannelsen\n2 Forord Uddannelsesbekendtgørelsen og denne tilhørende, autoritative vejledning udgør sammen med de generelle og tværgående regler det samlede forskriftsmæssige grundlag for skolernes og de lokale uddannelsesudvalgs arbejde med de lokale undervisningsplaner m.v. jf. hovedbekendtgørelsens 3. Den til enhver tid gældende vejledning for en erhvervsuddannelse vil ligesom de gældende love og bekendtgørelser være at finde i Retsinformation, som er statens juridiske online informationssystem for love og regler. Adgang hertil fås fx via ministeriets hjemmeside på web-adressen: Erhvervsskolerne informeres om nye vejledninger via . Uddannelsesbekendtgørelse og vejledning er udarbejdet i tæt samarbejde med det faglige udvalg og udstedt af Undervisningsministeriet. 2 Vejledning til bekendtgørelse om Plastsvejseuddannelsen\n3 Vejledningen til bekendtgørelse om Plastsvejseuddannelsen Vejledningen er udarbejdet i samarbejde med: Det Faglige Udvalg for Smede- og Stålkonstruktioner Vesterbrogade 6D. 4 sal 1780 København V. Undervisningsministeriet, uddannelsesstyrelsen 3 Vejledning til bekendtgørelse om Plastsvejseuddannelsen\n4 FORORD... 2 Indholdsfortegnelse: TEGNINGSFORSTÅELSE OG DOKUMENTATION - PLAST...16 INDHOLDSFORTEGNELSE:... 4 UDDANNELSENS MÅL:... 4 FOKUSOMRÅDER... 6 UDDANNELSENS VARIGHED, STRUKTUR M.V ADGANGSKRAV TIL HOVEDFORLØB:... 7 SKOLEUNDERVISNING:... 8 PRÆSTATIONSSTANDARDER... 8 DE TRE NIVEAUER:... 8 FAGPLAN FOR UDDANNELSEN... 8 DEN ERHVERVSFAGLIGE INDGANG:... 9 UDDANNELSESRETTEDE OMRÅDEFAG MASKIN OG VÆRKTØJSKENDSKAB ARBEJDSMILJØ OG SIKKERHED VED EPOXYHARPIKSER, ISOCYANATER SAMT MED POLYESTERSTØBNING FREMSTILLING AF EMNER - PLAST TERMISK SAMMENFØJNING PLAST TEGNINGSFORSTÅELSE OG CAD KONSTRUKTION 12 BEARBEJDNINGSTEKNIK - PLAST FAGBESKRIVELSE HOVEDFORLØB, OMRÅDEFAG TERMISK SAMMENFØJNING - PLAST AFKORTNING OG TILDANNELSE - PLAST FAGBESKRIVELSE HOVEDFORLØB, SPECIALEFAG...17 AFKORTNING OG TILDANNELSE - PLAST...17 MEMBRANSVEJSNING - PLAST...18 RØRMONTAGE - PLAST...19 VALGFRI SPECIALEFAG...20 ERHVERVSRETTET PÅBYGNING...21 BEDØMMELSE M.V...22 RETNINGSLINIER OM SVENDEPRØVEN...22 TILVEJEBRINGELSE AF OPGAVER...22 RAMMER FOR PRØVEAFVIKLING OG -BEDØMMELSE...22 IVÆRKSÆTTELSE AF PRØVEN...22 SVENDEPRØVENS OPGAVEFORMULERING...23 SVENDEPRØVENS OVERORDNEDE RAMMER FOR: PLASTSVEJSERUDDANNELSEN...23 GENERELT OM BEDØMMELSE OG KARAKTERGIVNING...24 KARAKTERBEREGNING...24 INDSTILLING TIL NY SVENDEPRØVE...25 MERIT (GODSKRIVNING)...25 KOMPETENCEVURDERING:...25 VIDEREGÅENDE UDDANNELSE...26 KVALITETSSIKRING I HENHOLD TIL HOVEDBEKENDTGØRELSEN Uddannelsens mål: Til bekendtgørelsens kapitel 1 1 og 2. I vejledningens fagbilag er angivet mål og delmål for de enkelte område- og specialefag. De i fagbilagene angivne mål og delmål beskriver elevens kvalifikationsniveau inden for de Teknisk-faglige og almen faglige kompetence, der knytter sig til det pågældende område- eller specialefag. De teknisk-faglige og almen-faglige kompetencer er beskrevet i brede og åbne termer og kan bygge på nedenstående elementer: Teknologi og værktøj : Eleven kan vælge hensigtsmæssig teknologi og metode til en given opgave under hensyntagen til miljø og arbejdssikkerhed, kvalifikationer, tid, økonomi og kvalitet. Eleven kan vedligeholde maskiner og udstyr samt diagnosticere fejl. 4 Vejledning til bekendtgørelse om Plastsvejseuddannelsen\n5 Motorik og perception : Eleven kan bedømme kvalitet af materialer og færdige produkter, og kan se og høre om arbejdsprocesser forløber fagligt korrekt. Eleven kan endvidere vurdere og korrigere værktøjer m.v. Information : Eleven kan tilegne sig og vurdere information, organisere og vedligeholde forskellige datatyper, fortolke data, kommunikere og anvende computere m.v. til fremskaffelse og behandling af data i relation til en given opgave eller et givet problem. Systemer : Eleven kan forstå sociale, organisatoriske og teknologiske systemer. Ressourcebevidsthed : Eleven kan planlægge og overskue en opgave samt anvende og optimere ressourcer i forhold til tid, penge og materialer. De almene og personlige kompetencer udgør en del af den færdiguddannedes profil. Målene skal tilstræbes opnået for alle elever i uddannelsen. De almene og personlige kompetencer er ikke angivet i fagplanen, og er således ikke beskrevet med et fast tidsforbrug, idet undervisningen forudsættes integreret i undervisningen i grundfag, områdefag og specialefag. De almene og personlige kompetencer har følgende overskrifter: Samarbejde Sproglige, matematiske og rumlige kompetencer Sociale og personlige kompetencer Problemløsning Læringskompetencer Se skemaet side 6. 5\n6 Fokusområder Fokusområder er betegnelsen på de delelementer i uddannelsen, der lægges særlig vægt på i de forskellige perioder uddannelsen kan opdeles i. Undervisningen skal omfatte både praktisk og teoretisk undervisning med henblik på at give eleven fornødne generelle og specifikke kompetencer. Eleven skal tilegne sig flere forskellige kompetencer gennem uddannelsen, udover de rent faglige kompetencer og kvalifikationer er der også almene og personlige kvalifikationskrav som skal tilegnes. Fokusområderne danner grundlag for det faglige udvalgs målformuleringer og dermed en del af grundlaget for skolens tilrettelæggelse af undervisningen (den lokale undervisningsplan) i samarbejde med det lokale uddannelsesudvalg. Skemaet angiver kompetencemæssige fokusområder i løbet af uddannelsestiden. 1. uddannelsesår 2. uddannelsesår Teknisk faglige kompetencer Vælge og anvende værktøjer i forhold til en given opgave Vurdere informationer, fortolke data i forhold til en given opgave/problem Kunne vælge værktøj og metoder under hensyn til miljø og sikkerhedsmæssig forhold Kan anvende forskellige arbejdsmetoder Kunne planlægge opgave og fordele ressourcer I forhold til tid, penge samt tilgodese kvalitetsaspektet Almene og personlige kompetencer Kunne problemløse I forhold til faglige problemstillinger Kunne lære nyt - have lært at lære og tage ansvar Kunne kommunikere med personer der har forskellige sociale og kulturelle baggrunde Kunne samarbejde og bidrage til problemløsninger I forhold til helheden I en arbejdsproces Være kreativ og have lyst og evne til kontinuerligt at lære nyt Kunne lære nyt - have lært at lære og tage ansvar Uddannelsens varighed, struktur m.v. Til bekendtgørelsens kapitel 2, 3 og 4. 6\n7 I modelskitsen er der taget udgangspunkt i, at uddannelsens områdefag og grundfag ud fra pædagogiske overvejelser fordeles, planlægges og gennemføres moduliseret i temaer eller projekter (undervisningsfag), der kombinerer teori og praktiske øvelser på de to skoleperioder. Valgfagsmodulerne fordeles hensigtsmæssigt på skoleperioderne. Se i øvrigt efterfølgende model over uddannelsens struktur. Se tillige efterfølgende skema over fagplan for uddannelsen med områdefag og specialefag, der angiver placering af grundfag, områdefag og specialefag på de enkelte uddannelsesår, herunder en vejledende placering af skoleperioderne. De obligatoriske og ikke-obligatoriske specialefagsmoduler skal som hovedregel placeres hensigtsmæssigt inden for det sidste uddannelsesår. Elever, virksomheder og skolen begynder normalt planlægning af specialefagsmodulerne i 2. halvår af 1. uddannelsesår. Model over struktur for Plastsvejseruddannelsen: 1. uddannelsesår 2. uddannelsesår Grundforløbet Håndværk & Praktik Praktik Teknik. Pra Skoleperioder: G = Grundforløb. 1. = Hovedforløbets første skoleperiode, der er på 5 uger. 2. = Hovedforløbets andet skoleperiode, der er på 5 uger. Der afsluttes med eksamen ( svendeprøve ) Adgangskrav til hovedforløb: De nærmere rammer for skolens samlede vurdering af om eleven har opnået de nødvendige faglige og personlige forudsætninger for at kunne begynde på undervisningen i hovedforløbet fremgår dels af uddannelsesbekendtgørelsen 5, dels af grundforløbs - bekendtgørelsens 9 med tilhørende vejledning udsendt af undervisningsministeriet (Vejledningen til skolerne om bedømmelse af eleverne i forbindelse med udstedelse af bevis for grundforløbet (grundforløbsbekendtgørelsen 9 ) 7\n8 Skoleundervisning: Til bekendtgørelsens kapitel Undervisningen på skole skal på en helhedsorienteret måde omfatte både praktisk og teoretisk undervisning med henblik på at give eleven fornødne generelle og specifikke kvalifikationer, herunder at give eleven forudsætninger for at varetage de funktioner, uddannelsen tager sigte på. Undervisningen skal give indsigt i og forståelse af miljømæssige problemstillinger i forbindelse med materialeanvendelse. Undervisningen skal samtidig give forudsætninger for udbygning af kvalifikationerne ved efterog videreuddannelse og bidrage til elevens personlige udvikling og forståelse af samfundet og dets udvikling. Præstationsstandarder De i fagbeskrivelserne anvendte niveaubetegnelser har til formål at danne ramme for beskrivelse, dokumentation og demonstration af niveauer og progression i undervisningen i forhold til en given aktivitet og eller opgave situation. Der opereres med tre niveauer som relaterer sig til graden af kompleksitet i den pågældende fagbeskrivelse. De tre niveauer: Begynderniveau. Eleven kan løse en opgave og udføre en aktivitet i en kendt situation eller ud fra en kendt problemstilling eller kan udføre en mere kompliceret aktivitet under vejledning. På dette niveau lægges der vægt på følgende personlige kompetencer: Lyst til at sætte sig ind i uddannelsens fundamentale kundskabs- og færdighedsområder og til at udvikle ansvarlighed og grundlag for fortsat læring. På begynderniveauet grundlægges ligeledes selvstændighed i opgaveløsning. Rutineniveau. Eleven kan planlægge og gennemføre en opgave/aktivitet eller løse et problem i rutine - og/eller kendte situationer og omgivelser - alene og i samarbejde med andre. På dette niveau lægges der vægt på følgende personlige kompetencer: Evne til selvstændigt at sætte sig ind i mere komplicerede problemstillinger og til at kommunikere med andre om løsningen heraf. Yderligere lægges der vægt på fleksibilitet og omstillingsevne. Avanceret niveau. Eleven kan vurdere et problem, kan planlægge, løse og gennemføre en opgave/aktivitet eller løse et problem også i ikke rutine situationer alene og/eller i samarbejde med andre - under hensyntagen til opgavens art. På dette niveau lægges der vægt på følgende personlige kompetencer: Evne til at tage selvstændigt ansvar og vise initiativ til selv at formulere og løse faglige og sociale opgaver og problemer. Yderligere lægges der vægt på kvalitetssans og kreativitet. Fagplan for uddannelsen Skoleundervisningen omfatter grundfag, områdefag og valgfag med følgende fordeling på uddannelsesår: 8\n9 Grundforløbet 1. år 2. år 1. skoleperiode Hovedforløb 2. skoleperiode Hovedforløb 2. år Uddannelsesrettede områdefag grundforløb Maskin og værktøjskendskab * Arbejdsmiljø og sikkerhed ved svejsning i rustfri stål * (Nikkelkursus) Termisk sammenføjning * Fremstilling af emner * Arbejdsmiljø og sikkerhed ved plastsvejsning * Termisk sammenføjning - plast * Grundfag Hovedforløb Naturfag, niveau, F * I alt i uger Områdefag hovedforløb Membransvejsning * Arbejdsmiljø og sikkerhed ved svejsning og * tildannelse af plast Termisk sammenføjning - Plast * Rørmontage - Plast * Afkortning og tildannelse - Plast * Tegningsforståelse og dokument - Plast * Valgfrit specialefag * Valgfag 1 uge * I alt i uger * markeringerne angiver hvornår kompetencerne er opnået, og ikke en fordeling. Den erhvervsfaglige indgang: Til bekendtgørelsens 9 Grundforløbet i den erhvervsfaglige indgang Håndværk og Teknik er adgangsgivende til hovedforløbet som plastsvejser. Plastsvejseren skal gennemføre grundforløbet incl. de familierettede områdefag i familie 1- Teknikfamilien samt de nedennævnte uddannelsesrettede områdefag for plastsvejseruddannelsen. Uddannelsesrettede Områdefag (8 uger): 9\n10 Maskin og værktøjskendskab Arbejdsmiljø og sikkerhed ved epoxyharpikser, isocyanater samt med polyesterstøbning. Fremstilling af emner - Plast Termisk sammenføjning - Plast Tegningsforståelse og cad- konstruktion Bearbejdningsteknik I denne vejledning er medtaget fagbeskrivelser for de uddannelsesrettede områdefag i grundforløbet. For yderligere information om grundforløbet Håndværk og Teknik henvises til særskilt bekendtgørelse og vejledning. Uddannelsesrettede områdefag Grundforløb Niveau Varighed Mål og øvrige rammer Maskin og værktøjskendskab Begynder niveau 1,0 uge Teknisk faglige kvalifikationer: Eleven har opnået kendskab til manuelle og maskinelle bearbejdningsmetoder, sammenføjningsmetoder, afkortning, tildannelse, opmærkning, opmåling, montage- og demontagemetoder. Alment faglige kvalifikationer: Eleven har kendskab til sikkerhedsbestemmelser ved arbejde vedr. værktøjsmaskiner. Eleven har kendskab til håndtering og vedligeholdelse af håndværktøj og måleværktøj. Eleven har kendskab til den generelle teori som knytter sig til faget. Eleven har forståelse for den betydning overholdelsen af de enkelte kvalitets- og tidskrav har for helheden. Eleven har begyndende indsigt i sammenhængen mellem produktion og økonomi. Personlige kvalifikationer: Eleven udviser ansvars- og miljøbevidsthed i forhold til økonomi og ressourcespild ved en arbejdsproces. Eleven udviser kvalitets- og sikkerhedsbevidsthed under udførelsen af egne arbejdsopgaver. 10\n11 Grundforløb Arbejdsmiljø og sikkerhed ved epoxyharpikser, isocyanater samt med polyesterstøbning Niveau Arbejdstilsynets kursusbeskrivelse Varighed 1,0 uge Mål og øvrige rammer Eleven kan arbejde efter arbejdstilsynets regler på området og er bevidst om sikkerhedsmæssige problemer. Eleven skal erhverve Arbejdstilsynets sikkerhedskursus vedrørende arbejde med epoxyharpikser, isocyanater og polyesterstøbing som en del af undervisningen. Grundforløb Niveau Varighed Mål og øvrige rammer Begynder niveau 2,0 uge Fremstilling af emner - Plast Formålet er, at eleven opnår kendskab til udvælgelse af materialer til fremstilling af et for branchen typisk emne. Teknisk faglige kvalifikationer: Eleven kan udvælge egnet materiale og anvende dette i et mindre og ukompliceret fremstillingsforløb. Eleven kan fremstille et emne fra start til slut under hensyntagen til gældende standarder og normer. Alment faglige kvalifikationer: Eleven har kendskab til nogle af de tekniske normer og standarder, der er gældende for branchen. Eleven har kendskab til elementære planlægningsteknikker og kan udføre detailplanlægning af et mindre fremstillingsforløb. Eleven har forståelse for den betydning overholdelsen af de enkelte kvalitets- og tidskrav har for helheden. Eleven har begyndende indsigt i sammenhængen mellem produktion og økonomi. Personlige kvalifikationer: Eleven udviser samarbejdsevner og ansvarsbevidsthed i forbindelse med en faglig arbejdsproces. Eleven udviser kvalitets- og sikkerhedsbevidsthed under udførelsen af egne arbejdsopgaver. 11\n12 Grundforløb Termisk sammenføjning Plast Niveau Varighed Mål og øvrige rammer Begynder niveau 1,0 uge Formålet er, at eleven opnår kendskab til og kan anvende forskellige svejsemetoder i et fremstillingsforløb. Teknisk faglige kvalifikationer: Eleven har opnået begyndende kendskab til - Varmluftssvejsning - Stuksvejsning - Muffesvejsning - Limning af muffe og spidsende Eleven er orienteret om svejsemetoders anvendelighed og udbredelse. Eleven har begyndende kendskab til betjening og vedligeholdelse af svejseudstyret. Eleven er orienteret om kvalitetskrav vedr. svejsning. Eleven kan anvende svejseudstyret og limudstyret sikkerhedsmæssigt forsvarligt Alment faglige kvalifikationer: Eleven har kendskab til sikkerhedsbestemmelser ved arbejde vedr. svejsning. Eleven har begyndende kendskab til den generelle teori ved svejsning og limning. Personlige kvalifikationer: Eleven udviser ansvars- og miljøbevidsthed i forhold til økonomi og ressourcespild ved en lime/svejseproces. Eleven udviser kvalitets- og sikkerhedsbevidsthed under udførelsen af egne arbejdsopgaver. Grundforløb Niveau Varighed Mål og øvrige rammer Begynder niveau 2,0 uger Tegningsforståelse og cad konstruktion Eleven kan anvende almindeligt tegneudstyr til retvinklet projektionstegning. Eleven kan overholde tegningsregler iflg. DS/ISO 128 og DS/ISO 129, Eleven kan bedømme kvaliteten af de udførte tegninger. Eleven kan fremstille og aflæse simple arbejdstegninger i retvinklet 12\n13 projektion, herunder skal eleven kunne anvende: Stregtykkelser og stregarter Målsætning, skravering, snit og toleranceangivelser Målestoksforhold Eleven kan anvende tegneudstyr til Isometrisk tegning. Eleven kan overholde relevante tegneregler. Eleven kan fremstille og aflæse Isometriske arbejdstegninger, herunder skal eleven kunne anvende: De isometriske hovedlinier Stregtykkelser og stregarter Målsætning, snit og toleranceangivelser Målestoksforhold Eleven kan bedømme kvaliteten af en udført tegne opgave. Eleven kan udarbejde tegninger såvel retvinklet projektion som isometrisk tegning i cad system, herunder: Definere tegneareal (lag, stregtykkelser, stregarter, etc.) Fremstille tegningshoved Stregtykkelser og stregarter Målsætning, skravering, snit og toleranceangivelser, Målestoksforhold Eleven skal fremstille og aflæse simple arbejdstegninger i retvinklet projektion og isometrisk tegning. Eleven kan bedømme kvaliteten af en udført cad tegning. Eleven kan udfører skriftligt materiale i forbindelse med fremstilling af tegninger, herunder kunne redegøre for problemformulering, rapport og materialelister. Grundforløb Bearbejdningsteknik - Plast Niveau Begynder niveau Varighed 1,0 uge Mål og øvrige rammer Eleven har kendskab til og færdighed i forskellige former for bearbejdning af plastmaterialer. Eleven kan udføre enkle manuelle og maskinelle tildannelses opgaver ved hjælp af skæring, klipning og slibning. Eleven kan udføre enkle fremstillingsopgaver ved spåntagende, skærende og polerende tildannelse af plastmaterialer. Eleven kan foretage elementær vedligeholdelse og justering af det anvendte bearbejdnings udstyr. Eleven kan udføre de givne bearbejdnings opgaver under iagttagelse af gældende sikkerheds- og miljøregler. Eleven kan planlægge egne bearbejdnings opgaver og anvende sin 13\n14 viden om materialers egenskaber og bearbejdelighed i de givne bearbejdnings opgaver. Fagbeskrivelse hovedforløb, Områdefag Til bekendtgørelsens 11 Hovedforløb Niveau Varighed Mål og øvrige rammer Termisk sammenføjning - Plast Rutine 2 uger Formålet er, at eleven opnår kendskab til og kan anvende forskellige sammenføjningsmetoder i et fremstillingsforløb med udgangspunkt i følgende specifikationer: GAS/RØR/USME/UVE. Teknisk faglige kvalifikationer: Eleven har færdigheder i - Varmluftssvejsning - Ekstrudersvejsning - Stuksvejsning - Muffesvejsning - Elektrosvejsning 14\n15 - Limning af plast Eleven er orienteret om svejsemetoders og limnings anvendelighed og udbredelse. Eleven kan foretage visuel og måleteknisk kontrol af de fremstillede emner og kende til almindeligt laboratorieudstyr til brug for kvalitetskontrol. Eleven kan anvende destruktive og ikke-destruktive prøvningsmetoder til kontrol af svejsningen. Eleven kan udføre ovenstående svejsninger i henhold DS 2383 og tilhørende SBC 243 Eleven opnår kendskab til betjening og vedligeholdelse af svejse og limudstyret. Eleven er orienteret om kvalitetskrav vedr. svejsning og limning. Eleven kan anvende svejse- og limudstyret sikkerhedsmæssigt forsvarligt Eleven kender plastmaterialerne og ved, hvad der kan svejses og ikke kan svejses Eleven kan identificere de mest benyttede plastmaterialer PE, PP, PVC og PVDF og kender deres anvendelsesområder Eleven kan vælge det rette tilsatsmateriale til varmluft- og ekstrudersvejsning Alment faglige kvalifikationer: Eleven kender de grundlæggende sikkerheds- og miljømæssige krav Eleven opnår kendskab til den generelle teori ved svejsning og limning. Personlige kvalifikationer: Eleven udviser ansvars- og miljøbevidsthed i forhold til økonomi og ressourcespild ved en svejseproces. Praktikregler Eleven kan løse følgende arbejdsopgaver under vejledning. Udføre tilpasningsopgaver i forbindelse med produktionsopgaver og selvstændigt kunne betjene og vedligeholde udstyr. Eleven skal kunne samarbejde med andre ved udførelse af arbejdsopgaver. Hovedforløb Niveau Varighed Mål og øvrige rammer Rutine 0,5 uge Afkortning og tildannelse - Plast Eleven kan tilskære pladekanter på bånd- eller rundsav, således at tolerancekravet overholdes. Eleven kan afrette med afretter, håndhøvl eller med en trækklinge(zieh-klinge). Eleven kan bedømme overfladernes egnethed til videre 15\n16 svejsning/limning med hensyn til fladernes ruhed. Eleven overholder reglerne vedrørende sikkerhed og arbejdsmiljø Eleven kan tildanne og vælge fugetype til konkret sammenføjningsopgave Eleven kan anvende fikstur i forbindelse med forskellige tildannelses- og sammenføjningsopgaver Praktikregler Eleven kan løse følgende arbejdsopgaver under vejledning. Udføre skæreopgaver i forbindelse med produktionsopgaver og selvstændigt kunne betjene og vedligeholde udstyr. Eleven skal kunne samarbejde med andre ved udførelse af arbejdsopgaver. Hovedforløb Niveau Varighed Mål og øvrige rammer Tegningsforståelse og dokumentation - Plast Rutine. 0,5 uge Eleven kan anvende cad - systemer til retvinklet projektionstegning samt isometrisk tegning. Eleven kan udføre simple tegninger af relevante installationer ved anvendelse af symboler og signaturer. Eleven overholder tegningsregler iflg. DS/ISO 128 og DS/ISO 129. Eleven kan udføre europæisk retvinklet projektionstegning af relevante konstruktioner ved anvendelse af standardiserede linier og symboler. Eleven er i stand til at skaffe data over relevante komponenter ved hjælp af tekniske tidsskrifter, tabeller og via elektroniske medier, internet m.v. Eleven har kendskab til opbygning og indhold af brugervejledninger som udarbejdes til relevante VVS tekniske installationer. Praktikregler Eleven kan løse følgende arbejdsopgaver under vejledning: Eleven kan aflæse simple arbejdstegninger og fremstille og samle emner efter tegninger. Eleven kan aflæse simple arbejdstegninger og fremstille og samle emner efter tegninger. Eleven kan aflæse simple arbejdstegninger og fremstille og samle emner efter tegninger. 16\n17 Fagbeskrivelse hovedforløb, Specialefag Til bekendtgørelsens 12 Hovedforløb Niveau Varighed Mål og øvrige rammer Avanceret 0,5 uge Afkortning og tildannelse - Plast Eleven kan tilskære pladekanter på bånd- eller rundsav, således at tolerancekravet i DS 326 serie B overholdes. Eleven kan afrette med afretter, håndhøvl eller med en trækklinge(zieh-klinge). Eleven kan bedømme overfladernes egnethed til videre svejsning/limning med hensyn til fladernes ruhed. Eleven overholder reglerne vedrørende sikkerhed og arbejdsmiljø Eleven kan tildanne og vælge fugetype til konkret sammenføjningsopgave Eleven kan fremstille og anvende fikstur i forbindelse med forskellige tildannelses- og sammenføjningsopgaver Praktikregler Eleven kan løse følgende arbejdsopgaver under vejledning. 17\n18 Hovedforløb Niveau Varighed Mål og øvrige rammer Udføre skæreopgaver i forbindelse med produktionsopgaver og selvstændigt kunne betjene og vedligeholde udstyr. Eleven skal kunne samarbejde med andre ved udførelse af arbejdsopgaver. Membransvejsning - Plast Avanceret 1 uge Formålet er, at eleven, i overensstemmelse med gældende lovbestemmelser, normer og anvisninger, en teoretisk og praktisk baggrund, selvstændigt kan udføre plastsvejsning på polymermembraner (tag, tunnel, vej, vandreservoir, deponi- og lossepladsmembraner m.m.).. Teknisk faglige kvalifikationer: Eleven har opnået færdigheder i: - Varmluftssvejsning af polymemebraner - Ekstrudersvejsning af polymemebraner. Eleven kan vælge det rette tilsatsmateriale til varmluft- og ekstrudersvejsning Eleven har et sådant kendskab til plastmaterialer og disses opbygning, at de ved identifikation kan skelne mellem PE, PP og PVC. Eleven har kendskab til fremstilling af polymermembraner. Eleven kan redegøre for PE, PP og PVC's fysiske og kemiske egenskaber. Eleven kan redegøre for temperatur- og trykforholdets indflydelse på svejsekvaliteten. Eleven kan udføre varmluft-, kontaktvarme- og ekstrudersvejsning i en kvalitet, der opfylder kriterierne i SBC 243 (Anneks F) og "Kriterier for visuel bedømmelse af plastmembraner" samt DS/R 466. Eleven kan vælge korrekt svejsemetode i forbindelse med membransvejsning. Eleven opnår færdigheder i betjening og vedligeholdelse af svejseudstyr Eleven kan anvende udstukne svejsespecifikationer i forbindelse med montageopgaver. Eleven kan anvende svejseudstyret sikkerhedsmæssigt forsvarligt Eleven kender plastmaterialerne og ved, hvad der kan svejses og ikke kan svejses Alment faglige kvalifikationer: Eleven kender de grundlæggende sikkerheds- og miljømæssige krav Eleven opnår kendskab til den generelle teori ved svejsning og limning. Personlige kvalifikationer: 18\n19 Eleven udviser ansvars- og miljøbevidsthed i forhold til økonomi og ressourcespild ved en svejseproces. Praktikregler Eleven kan løse følgende arbejdsopgaver under vejledning. Udføre tilpasningsopgaver i forbindelse med produktionsopgaver og selvstændigt kunne betjene og vedligeholde udstyr. Eleven skal kunne samarbejde med andre ved udførelse af arbejdsopgaver. Hovedforløb Niveau Varighed Mål og øvrige rammer Avanceret 1,5 uge Rørmontage - Plast Formålet er, at eleven kan anvende forskellige sammenføjningsmetoder i forbindelse med rørmontage med udgangspunkt i følgende specifikationer: GAS/RØR/USME/UVE. Teknisk faglige kvalifikationer: Eleven har opnået færdigheder i: - Varmluftssvejsning - Ekstrudersvejsning - Stuksvejsning - Muffesvejsning - Elektrosvejsning Eleven opnår kendskab til svejsemetoders anvendelighed i forbindelse med montagearbejde. Eleven kan selvstændigt udføre montagearbejde ud fra ISO metriske installationstegninger og øvrige specifikationer. Eleven kan samle komplicerede ledningsnet der består af enkeltdele på montagevæg. Eleven opnår færdigheder i betjening og vedligeholdelse af 19\n20 svejseudstyr Eleven anvender udstukne svejsespecifikationer i forbindelse med montageopgaver. Eleven kan anvende svejseudstyret sikkerhedsmæssigt forsvarligt Eleven kender plastmaterialerne og ved, hvad der kan svejses og ikke kan svejses Eleven kan identificere de mest benyttede plastmaterialer PE, PP, PVC og PVDF og kender deres anvendelsesområder Eleven kan vælge det rette tilsatsmateriale til varmluft- og ekstrudersvejsning Alment faglige kvalifikationer: Eleven kender de grundlæggende sikkerheds- og miljømæssige krav Eleven opnår kendskab til den generelle teori ved svejsning og limning. Personlige kvalifikationer: Eleven udviser ansvars- og miljøbevidsthed i forhold til økonomi og ressourcespild ved en svejseproces. Praktikregler Eleven kan løse følgende arbejdsopgaver under vejledning. Udføre tilpasningsopgaver i forbindelse med produktionsopgaver og selvstændigt kunne betjene og vedligeholde udstyr. Eleven skal kunne samarbejde med andre ved udførelse af arbejdsopgaver. Valgfri specialefag Til bekendtgørelsens 13 Som led i skoleuddannelsen og inden for rammerne af den fastsatte tid for denne vælger eleven og praktikvirksomheden 1 uges undervisning i valgfrit specialefag, der vurderes at have særlig interesse eller beskæftigelsesmæssig relevans for plastsvejseren. Alle ønsker vil af ressourcemæssige, pædagogiske og kvalitative årsager ikke kunne opfyldes. Valget foretages blandt oversigt over valgfri specialefag, jf. hovedbekendtgørelsens 55, stk. 2, 3 og 4. Bilag til vejledningen. 20\n21 Eleven vælger valgfri specialefag i samarbejde med praktikvirksomheden. Valget af de valgfri specialefag baseres på elevens evner og interesser samt på praktikvirksomhedens behov og praktikbeskæftigelsesmuligheder. Ved slutningen af 1. skoleperiode i hovedforløbet orienterer skolen eleven og virksomheden om valgmulighederne. Valget af valgfri specialefag meddeles skriftligt til skolen af virksomheden inden påbegyndelsen af 2. skoleperiode i hovedforløbet. Erhvervsrettet påbygning Eleven og virksomheden kan, ligeledes fra bilaget til vejledningen, vælge moduler til erhvervsrettet påbygning af op til 4 ugers varighed, jf. hovedbekendtgørelsens 15, stk. 4. Erhvervsrettet påbygning gennemføres ud over det for uddannelsen eller specialet normerede antal skoleuger. 21\n22 Bedømmelse m.v. Til bekendtgørelsens kapitel 4 18 Svendeprøven Retningslinier om svendeprøven Grundlaget for plastsvejseruddannelsen er fagbeskrivelserne, der er udarbejdet af branchernes repræsentanter og godkendt af de faglige udvalg. Fagbeskrivelserne er dermed det fælles grundlag for undervisning og praktik igennem hele uddannelsesforløbet og er derfor også grundlaget for svendeprøvebedømmelsen. Efterfølgende retningslinier er således bindeleddet mellem fagbeskrivelserne og den konkrete svendeprøve. Tilvejebringelse af opgaver Opgaverne stilles af skolen efter samråd med det faglige udvalg. Det faglige udvalg udarbejder forslag til opgaver for svendeprøven. Svendeprøven bedømmes ud fra de fagbeskrivelser, der er beskrevet i uddannelsesbekendtgørelsen og vejledningen for uddannelsen. Rammer for prøveafvikling og -bedømmelse Den faglige prøve gennemføres tidligst 6 måneder før udlæringsdatoen for alle elever og afvikles på teknisk skole i forbindelse med det afsluttende skoleophold og bedømmelsen foretages af 2 censorer (skuemestre) repræsenterende henholdsvis arbejdsgiverside og arbejdstagersiden i det faglige udvalg samt en lærer udpeget af skolen. Ved bedømmelsen anvendes 13-skalaen, jf. bekendtgørelse om karakterskala og anden bedømmelse. Iværksættelse af prøven Skuemestrene indvarsles til bedømmelse ca. 3-4 uger før prøven, idet iværksættelsespapirerne tilsendes fra Metalindustriens Lærlingeudvalg. Skolen modtager ligeledes kopi af iværksættelsespapirerne. For skolens lærere eller tilsynsførende gælder den lokale bedømmelsesplan vedrørende svendeprøven. Kun prøver, der er iværksat i samarbejde med Metalindustriens Lærlingeudvalg, kan medtages ved bedømmelsen. 22\nUddannelsesordning for uddannelserne inden for Boligmontering\nUddannelsesordning for uddannelserne inden for Boligmontering Udstedelsesdato: 15. juli 2013 Udstedt af det faglige udvalg for Bolig og Ortopædi i henhold til bekendtgørelse nr. 346 af 27. Marts 2013 om


Atarax - er et effektivt lægemiddel til behandling af neuroser, cupping fornemmelser af frygt og angst, og panikanfald.\nstof hører til gruppen af beroligende midler( anxiolytika), og har en beroligende virkning.\nAtarax er lavet i form af tabletter i en hvid skal, med mærket på den ene side. Medikamentet udstedes i papemballager og blister, 25 stk hver.\nEn tablet indeholder 25 mg aktiv bestanddel hydroxyzin dihydrochlorid og hjælpestoffer:\ntil udnævnelser af begrænset betyder\nInstruktioner overdosis og bivirkninger\nFra anmeldelser af læger\nstrømkomponent medikamentet er hydroxyzin dihydrochlorid, som er et derivat af den differentieredenilmetana. Lægemidlet er ikke relateret til de CNS-depressiva og undertrykte dynamiske zoner subkortikal region.\nHar antihistamin og bronchodilaterende virkning. Den terapeutiske dosis af lægemidlet ikke har nogen virkning på syresekretion og gastrisk motilitet. Atarax er især effektive til behandling af pruritus, urticaria, eksem og forskellige allergisk dermatitis. Time\nantihistaminvirkning i human lever kan nå 96 timer. Atarax kan udvise simpatoliticheskoe, spazmaliticheskoe og analgetiske virkninger. På baggrund af lægemidlet i patienter forøget søvn, nedsat muskelspænding og reducere antallet af natlig opvågninger.\nvirkende lægemiddel komponent er i stand til hurtigt absorberes fra mave-tarmkanalen. Den maksimale mætning af lægemidlet i blodet registreres to timer efter dets anvendelse. Den biologiske tilgængelighed af lægemidlet er 80%.Hydroxysin er oftest lokaliseret i væv, især i huden. Det aktive stof er i stand til at passere gennem placenta barrieren. Produkterne af stoffet stofskifte findes i modermælk.\nHydroxyzine passerer biotransformation i leveren. Hovedmetabolitten er cetirizin, som blokerer histaminreceptorer. Halveringstiden hos voksne er 14 timer. Ca. 0,8% af metabolitterne udskilles i ureformeret form med urin.\nBørn har en meget kortere plasmaklarationstid end voksne. Halveringstiden hos børn i alderen 14 år er 11 timer. Hos ældre patienter udskilles bestanddelene af lægemidlet i 29 timer. Også hos ældre metabolitkoncentrationer i serum er meget højere end hos yngre patienter.\nAtaraxum virkningsmekanisme består i at udsætte subkortikale hjernens strukturer, hvorved der opstår en beroligende effekt med en lempelse af skelet muskler, blodkar og indre organer.\nTakket være afslappede muskler i indre organer, smerter i dette område ophører. Lægemidlet hæmmer produktionen af histamin, som bidrager til manifestation af allergiske reaktioner. Lægemidlet er også i stand til at bremse produktionen af mavesaft. Desuden har lægemidlet en udpræget antiemetisk virkning.\nlindring af følelser af angst, stress, angst, panik;\nterapi af neuroser af forskellige genese;\nforlænget alkoholisme og tilbagetrækningssyndrom, som ledsages af psykomotorisk ophøjelse;\nirritabilitet i neurologiske og somatiske lidelser;\nængstelig stresset tilstand;\npræoperativ præmedicin og postoperativ periode;\ner atopisk dermatitis;\neksem og dermatose.\nNår det er nødvendigt at bruge lægemidlet, skal det bestemmes af den behandlende læge. I de fleste tilfælde er lægemidlet ordineret til angst og forskellige hudsygdomme, ledsaget af alvorlig kløe.\nBegrænsninger for recept på\noverfølsomhed over for lægemiddelkomponenter, herunder aminophyllin og cetirizin;\n-tilstedeværelse af porfyri;\nLægemidlet bør ordineres med særlig pleje i sådanne sygdomme:\nhyperplasi i prostata;Myasthenia gravis\nprædisponering for konvulsive angreb\nplacering til arytmi\nsamtidig administration af lægemidler med arytmogen effekt.\nAtarax er beregnet til intern brug. Ved behandling af angst er dosis af lægemidlet 0,05 g pr. Dag. Inden den kommende tildeling er den anbefalede dosis 0,05-0,2 g medicin pr. Time før operationen.\nVed behandling af obsessive tilstande er en dosis på 0,025 g ordineret med en hyppighed af modtagelse fire gange om dagen. Den maksimale enkeltdosis må ikke være mere end 0,2 g medikament.\nVed behandling af kløe hos børn fra tre til seks år foreskrives 0,001-0,0025 g af lægemidlet pr. Kg af barnets vægt. Til gennemførelse af præmedicin er der foreskrevet 0,001 g pr. Kg af barnets vægt.\nDosis af medicin bør vælges individuelt for hver patient. Patienter med nedsat nyre- og leverfunktion bør tage en reduceret anbefalet dosis.\nI tilfælde af overdosis af medikament vil antikolinerg virkning øges, og funktionerne i centralnervesystemet vil ændre sig. Ved en betydelig overdosis opstår kvalme og opkastning. Der er også en hurtig hjertefrekvens og forhøjet kropstemperatur.\nAlt dette kan ledsages af øget døsighed, krænkelse af pupillære reflekser og nedsættelse af blodtrykket. Risikoen for kardiorespiratorisk sammenbrud eller koma er stigende.\nHvis disse symptomer opstår, bør maveskylning udføres med kunstig opkastning. For at opnå en vasopressor effekt er indgivelsen af metamrinol eller norepinephrin ordineret. Symptomatisk terapi er også tilvejebragt i form af administration af naloxon, glucose og thiamin.\nI tilfælde af alvorlig antikolinerg effekt er det nødvendigt at indføre en terapeutisk dosis af Physostigmin. I nærvær af sinusarytmi er Physostigmin ikke foreskrevet.\nNår du tager medicin, kan der være bivirkninger som udtørring af mundhinde i munden, forstoppelse, smerte ved vandladning.\nDesuden er sløvhed og døsighed meget almindeligt.\nDen største manifestation af bivirkninger observeres i de første to til tre dage efter at have taget medicinen. Hvis efter nogle dage ikke alle uønskede virkninger forsvinder, skal du reducere dosen af den medicin, der er taget.\nI nogle tilfælde oplever patienter migrænelignende smerter, svækket koordination, kuldegysninger, overdreven svedtendens og lavt blodtryk. Ikke en af de ovennævnte bivirkninger er ikke livstruende for patienterne. Men hvis du har mindst en uønsket virkning, skal du besøge din læge.\nAtarax skal tages med forsigtighed i tilfælde af nyreunderskud. Lægemidlet påvirker evnen til at køre med lastbil. Under behandlingen med denne medicin skal man afholde sig fra erhverv, der kræver særlig opmærksomhed og en øjeblikkelig psykomotorisk reaktion.\nLægemidlet er kontraindiceret til brug ved fødning af en baby og under amning.\nPatienter, der tager stoffet, bør afstå fra at drikke alkohol. Når leversvigt er nødvendig for at reducere dosis af lægemidlet. Medikamentet kan bruges i barndommen fra 12 måneder til behandling af kløe.\nSamtidig brug af lægemidlet med antispasmodik og hypnotika har en overvældende effekt på patientens centrale nervesystem.\nSamtidig modtagelse af Atarax og antipsykotiske midler forårsager muskelsvaghed og svimmelhed. Ved samtidig administration med cimetidin øges koncentrationen af det aktive stof af lægemidlet og en overdosis forekommer.\nParallel brug af Atarax sammen med andre lægemidler forårsager en overtrædelse af metabolismen af bestanddelene af alle stoffer.\nAnmeldelser af læger og patienter, der tog stoffet Atarax til neurose og andre lidelser.\nFra bemærkningerne fra\nlæger udpeger jeg Atarax som en anden linje agent for kroniske neurotiske lidelser. I adolescenten tolereres stoffet godt og giver god effekt. Det virker godt for hovedpine og nervøs spænding. Observeret, at under obsessive forhold var effektiviteten ikke lang og skulle udskiftes med et andet stof.\nKonstantin Grigorievich( neurolog)\nJeg har ordineret dette lægemiddel til patienter i mere end fem år. Effekten kom altid, bivirkningerne var ubetydelige og kun dem, der tog afhjælpe uden at ordinere en læge. Har bemærket, at det fungerer perfekt i astheno-depressive tilstande og et alarmsyndrom, også drømmen bliver betydeligt forbedret.\nTatyana Viktorovna( neurolog)\nHun tog denne medicin i seks dage. Jeg kan ikke sige noget om bivirkninger, da jeg ikke overholdt dem. Neurologen har udpeget eller udpeget denne medicin til mig, fordi han diagnosticerede forstyrrende frustration, PA og andre.\nDoserne var små, på gulvet i pillen, men jeg følte mig meget bedre.\nJeg kan bare sige, at dette stof blev reddet. I meget lang tid havde jeg stress, hvorefter der var en nervøs allergi, kløe og forfærdelige hududslæt. Jeg var så kløende at jeg ikke engang kunne sove. Lægen har udpeget eller udpeget til at acceptere for natten på et gulv på en tablet. Nu kan jeg sige at jeg lever! !!\nFordele og ulemper ved praktisk brugserfaring\nDømmer efter udtalelser fra patienter og læger, at stoffet er meget effektivt. Bivirkninger opstår meget sjældent og som følge af ukorrekt indtag. Lægemidlet har god tolerance i ungdommen.\nAtarax fås i form af tabletter i papemballager og blister. Gennemsnitsprisen på lægemidlet er i dag 250-300 rubler.\nLægemidlet bør opbevares på et sted, der ikke er tilgængeligt for børn, ved en temperatur på højst 25 grader.\nHoldbarheden af lægemidlet er fem år. Det udleveres alene på apoteker på recept.\nAnaloger af lægemidlet Atarax:\nNotta - homøopatiske dråber til intern administration;\nTrivalumen - kapsler i konturerede pakker;\nSedavit - tabletter til intern administration;\nDormiplant - filmovertrukne tabletter;\nKinddinorm - homøopatiske granulater lugtfri;\nRelaxosan - tabletter i blister til intern administration;\nNervonorm - kapsler baseret på medicinske planter.\nFor behandling af kredsløbssygdomme i hjernen hos voksne og børn fra fødselsdagen samt for at støtte den følelsesmæssige tilstand hos gravide og...


Underjordisk garage: Hvad koster det? (Pris i 2022)\nHvis du overvejer at bygge en underjordisk garage, er det godt at få en idé om, hvad et sådan projekt vil koste. I denne artikel kan du læse om, hvilken prisklasse en underjordisk garage sandsynligvis vil ligge i. Du kan også læse om, hvad de vigtigste faktorer for prisen vil være, og hvorfor det er afgørende med det korrekte valg af entreprenør. Vi ser også på, hvad der udløser en ansøgningspligt, når man skal bygge en underjordisk garage.\nHvorfor bygge en underjordisk garage?\nDer kan være flere årsager til, at man som husejer ønsker at bygge en underjordisk garage. Disse garager bygges normalt i beton, hvilket er noget, de fleste entreprenører anbefaler. En garage bygget i beton kan stå opført i lang tid, uden den kræver vedligeholdelse. Dette forudsætter dog, at arbejdet er udført af dygtige håndværkere og i overensstemmelse med gældende regler og forskrifter.\nEn anden grund til, at mange vælger at bygge en underjordisk garage, er, at man i stor udstrækning beholder sin have og udendørsarealer. Over den underjordiske garage kan du vælge at få lagt en ny græsplæne, fliser, sten eller lignende. En tredje fordel ved at bygge en underjordisk garage er, at det i mange tilfælde ikke kræver en ansøgning til kommunen. Dermed er det nemmere at komme i gang med projektet, end hvis man skal bygge en almindelig garage.\nBygge.dk er en gratis tjeneste, hvor vi hjælper husejere med at komme i kontakt med de bedst egnede entreprenører til deres projekter. I alle projekter, som gennemføres af fagfolk fra vores platform, modtager vi en kopi af de forskellige pristilbud samt et prisoverslag fra det tilbud, som husejerne vælger. Baseret på priserne i disse dokumenter, har vi udarbejdet en prisdatabase, som giver husejere en idé om, hvad de forskellige byggeprojekter vil koste.\nVed en underjordisk garage kan vi se, at de fleste projekter vil ende et sted mellem 325.000 kr. og 650.000 kr. Grundarbejdet udgør en stor andel af disse priser og vil ligge på mellem 130.000 kr. til 325.000 kr. De fleste projekter, som er af normal standard og størrelse med et gennemsnitligt grundarbejde, vil sædvanligvis ende på omkring 490.000 kr. Prisen er derfor noget, der kan være en hindring for mange boligejere, som ønsker at bygge en underjordisk garage. I det næste punkt kan du læse mere om, hvad der er med til at give prisen på et sådan projekt. Her kan du også få et indtryk af, hvilke faktorer du eventuelt selv kan påvirke.\nDe ovennævnte priser inkluderer alt arbejde og materialer, som er tilknyttet selve byggeriet. Eventuelle ansøgningsgebyrer til kommunen er dog ikke inkluderet. Det samme gælder for arbejde med projektstyring og udfyldning af ansøgninger, som normalt udføres af en arkitekt eller lignende person. Dette arbejde koster normalt mellem 35.000 kr. til 65.000 kr. afhængigt af kompleksitet og størrelse af projektet.\nHvad styrer prisen på en underjordisk garage?\nDet vigtigste, når det kommer til prisen på at bygge en underjordisk garage, er, hvilken slags jord der befinder sig, hvor man skal placere garagen. Det kan for eksempel være ler eller klippejord. Typen kan påvirke prisen på to måder. Det første er, hvor vanskeligt det er at fjerne jordmængderne. Klippegrund er den masse, som er vanskeligst at fjerne, eftersom det kræver sprængning eller hakning. Hvis grunden udelukkende består af jord eller ler, skal man kun udgrave det. Den samlede pris er dog ikke nødvendigvis højere, fordi grunden består af klipper. Årsagen til dette kan være, at en bortkørsel af jord ofte udgør en lige så stor del af grundarbejdet som selve udgravningen.\nVisse jordmængder kan være dyre at komme af med. Dette gælder især, hvis de er kendetegnet som forurenede mængder. Forurenede mængder skal køres til specielle depoter, hvilket kan få prisen på din underjordiske garage til at stige. På den anden side er der også jordmasser, som du kan tjene penge på. Dette gælder klippesten, som er, hvad du sidder tilbage med, hvis din grund ligger oven på en klippegrund. Hvis der er en efterspørgsel på klippesten, vil der være en mulighed for at sælge det til projekter i nærheden. Eftersom massetyper ofte er med til at bestemme prisen, er det vanskeligt at sige nøjagtigt, hvor dyrt grundarbejdet vil blive, uden at vide, hvilken slags grund du har. Dette vil entreprenøren bedre kunne vurdere.\nEn anden vigtig faktor for prisen, som du selv kan påvirke, er størrelsen på garagen. En større garage vil naturligvis blive dyrere, eftersom der kræves mere formningsarbejde og mere beton. På den anden side vil kvadratmeterprisen normalt blive lavere, jo større garagen er. Grunden til dette er, at der findes visse formskabeloner, som er med til at gøre større projekter billigere.\nEfter støbning, isolering og efterfyldning af masser, vil en underjordisk garage kræve en vis efterarbejde. Dette indebærer bl.a. placering af beklædning både indvendigt og udvendigt. Nogle vælger at efterlade betonen ubehandlet, mens andre vil beklæde den med gips, maling eller fliser. Her kan man i stor udstrækning selv vælge, hvilken standard man ønsker at anvende.\nHvilke slags rum, du ønsker i garagen, vil også påvirke prisen på efterarbejdet. Vil du bruge rummet som et værksted, arbejdsrum eller lignende, vil det kræve gastætning imod det rum, hvor bilerne parkeres. Dette forhindrer, at giftige gasser siver ind i de rum, hvor man opholder sig. Det er også sandsynligt, at man har behov for en vis form for elektrikerarbejde for at opsætte lys og strøm.\nEt andet vigtigt punkt for prisen er valg af entreprenør. En underjordisk garage er en projekttype, der kommer med betydelige forskelle i pristilbuddene fra de forskellige entreprenører. Her er det derfor vigtigt, at entreprenøren har udført flere lignende projekter tidligere. Disse firmaer har dermed udarbejdet gode rutiner, der gør, at de kan gennemføre projektet effektivt. Når arbejdet går hurtigt, bliver det dermed billigere for dig som kunde. Nederst i artiklen kan du læse mere om, hvordan du finder kompetente og egnede håndværkere. Hvis du er klar til at modtage pristilbud på dit projekt, kan du registrere dit projekt på Bygge.dk, så du kan blive matchet med kvalitetssikrede entreprenører til arbejdet.\nKræver en bygning af en underjordisk garage en tilladelse fra kommunen?\nDette afhænger af, hvordan din grund ser ud, hvor garagen skal ligge, og hvilke ændringer der kræves i terrænet i forbindelse med dit projekt. Hvis du bygger en underjordisk garage, og terrænet ender med at se ud som før, skal du ikke ansøge om en tilladelse. Den væg, som indeholder garageporten eller nedkørslen til porten, kan imidlertid være synlig. Du kan også lade taget på garagen være synligt omkring 0,5 meter over terrænet uden at skulle indsende en ansøgning.\nDet vil derimod kræve en ansøgning, hvis projektet kræver betydelige ændringer af terrænet. For eksempel hvis du bygger garagen på en skråning, tilføjer en masse ekstra jord, bygger en eventuel støttemur, så resultatet bliver et fladt areal over den underjordiske garage. Dette ses som værende en ændring af terrænet, og projektet vil dermed kræve en tilladelse. Der er også en række andre regler, som kan udløse ansøgningspligten. Der findes også faktorer, som kan resultere i, at projektet ikke bliver godkendt. For eksempel er der regler for, hvor tæt bygningen må være på offentlige veje.\nNogle kommuner arbejder også med regler for, hvor stort et brugsareal en grund kan have. En underjordisk garage vil ikke øge grundens bebyggede areal, som er, hvad de fleste kommuner har sat en maksimum grænse for (normalt 20-25 %). Hvis der er begrænsninger for brugsarealet i din kommune, kan det være nødvendigt at ansøge om en dispensation fra denne regel.\nFor at få en oversigt over, hvilke regler der påvirker dit projekt, kan det betale sig at kontakte Byg og Miljø i din kommune. Du kan også bede om et møde, så du kan få informationer om, hvilke rammer projektet skal overholde, så det kan blive godkendt, eller for at der ikke skal ansøges om tilladelse.\nHvordan finder du fagfolk til din underjordiske garage?\nValg af entreprenør vil påvirke både kvaliteten og prisen på projektet. For at sikre en høj kvalitet bør entreprenøren kunne fremvise flere vellykkede og tilsvarende projekter. Det kan betale sig at bede om referencer, som du kan kontakte. Håndværkere, der har udført lignende projekter tidligere, har ofte oparbejdet gode rutiner og kan dermed arbejde hurtigt og effektivt. En entreprenør, som har udført færre projekter, som involverer bygning af en underjordisk garage, vil ofte have brug for længere tid for at levere den samme kvalitet. Jo mere effektivt virksomheden arbejder, jo lavere bliver slutprisen ofte.\nDu kan bruge den gratis tjeneste på Bygge.dk til at komme i kontakt med entreprenører, som kan hjælpe dig med dit projekt. Vi arbejder kontinuerligt med kvalitetskontrol af entreprenører og håndværkervirksomheder, så kun de bedste findes på vores platform. Ved at registrere dit projekt hos os, kan du komme i kontakt med virksomheder, som har de mest relevante kompetencer og erfaringer inden for bygning af underjordiske garager.