Tilsynsindsatser - Psykisk arbejdsmiljø: Hospitaler 2014 - Arbejdstilsynet\nTilsynsindsatser - Psykisk arbejdsmiljø: Hospitaler 2014\nArbejdstilsynet gennemførte i 2014 en tilsynsindsats om det psykiske arbejdsmiljø inden for hospitaler, målrettet sygeplejersker og psykiatri. På denne side kan du læse den afsluttede status for indsatsen.\nTilsynsindsatsen inden for hospitaler\nArbejdstilsynet gennemførte tilsynsindsatsen om psykisk arbejdsmiljø inden for hospitaler (målrettet sygeplejersker og psykiatri) fra 1. januar til 31. december 2014.\nFølgende branche var omfattet af indsatsen:\nDer blev ført tilsyn med 74 virksomheder.\nPå de 74 besøgte virksomheder er der givet 105 afgørelser og 52 vejledninger om psykisk arbejdsmiljø, og 43 af de 74 virksomheder har fået mindst 1 afgørelse om psykisk arbejdsmiljø.\nTabel 1: Antal besøgte virksomheder og afgørelser om psykisk arbejdsmiljø indenfor hospitaler i indsatsen i 2014:\nProcent af virksomheder,\nder har fået mindst en afgørelse om psykisk arbejdsmiljø\nAf de 105 afgørelser om psykisk arbejdsmiljø er flest givet for risikofaktoren "stor arbejdsmængde og tidspres" efterfulgt af "vold og traumatiske hændelser"\nDe 52 vejledninger om psykisk arbejdsmiljø er fordelt på de samme risikofaktorer, som afgørelserne om psykisk arbejdsmiljø.\nNedenfor beskrives eksempler på, hvilke forhold, som har været udslagsgivende for, at Arbejdstilsynet har afgivet påbud. Der skelnes mellem eksempler på forhold vedrørende ”jobgruppen sygeplejersker” og vedrørende ”psykiatrien”.\nStor arbejdsmængde og tidspres, herunder uklare krav\nArbejdstilsynet har i indsatsen afgivet 46 påbud om stor arbejdsmængde og tidspres. Nogle påbud har ligeledes indeholdt uklare krav i arbejdet.\nPå flere af de besøgte arbejdssteder har der været en stigning i antallet af arbejdsopgaver (både pleje- og behandlingsopgaver samt administrative opgaver) og/eller en stigning i kompleksiteten i opgaveløsningen (både pleje- og behandlingsopgaver samt administrative opgaver), hvorved opgaveløsningen har ændret sig i forhold til mulighederne for at håndtere kravene i arbejdet. Der har samtidig hermed været nogle situationer med uklarheder i opgaveløsningen, hvor der ikke har været klarhed over, hvad arbejdsopgaverne indeholder, samt hvordan arbejdsopgaverne skal udføres, i hvilken rækkefølge og til hvilken kvalitet.\nPå nogle af de besøgte arbejdssteder har opgaveporteføljen og arbejdsopgavens indhold ændret sig, hvorved opgaveløsningen har fået et andet indhold og kvalitet. Der har i nogle tilfælde været ændringer i, hvilken kvalitet og service, der tilbydes i forhold til behandling af de indlagte og henviste patienter. Dette har betydet, at arbejdet i nogle tilfælde har været planlagt, tilrettelagt og udført, så det har medført alvorlige arbejdsmiljømæssige konsekvenser for de ansatte.\nUtilstrækkelig forebyggelse af stor arbejdsmængde og tidspres (herunder uklare krav) ses, når der er:\nManglende prioritering af arbejdsopgaverne set i forhold til mulighederne for at håndtere kravene i arbejdet.\nManglende planlægning og tilrettelæggelse i udførelsen af arbejdsopgaver set i forhold til, hvad det er realistisk at nå til den udmeldte kvalitet. Dette skal ses i lyset af, at langt de fleste patienters behandlingsforløb er accelereret.\nManglende klarhed over ansvars- og kompetenceområder og over arbejdsopgavernes indhold, herunder hvordan arbejdsopgaverne prioriteres i forhold til hinanden.\nManglende oplæring, uddannelse og instruktion i udførelsen af arbejdsopgaverne især hos vikarer og nyansatte og/eller når medarbejdere får nye arbejdsopgaver eller -funktioner.\nManglende handlemuligheder i længere perioder med væsentligt sygefravær eller væsentlig overbelægning. Her tænkes på midlertidige foranstaltninger, der eksempelvis enten kan mindske opgavebyrden eller øge ressourcerne for at imødegå sundhedsskadelige belastningsreaktioner.\nDisse faktorer, og en manglende balance mellem kravene i arbejdet og medarbejdernes muligheder for at håndtere disse krav, kan medføre en række alvorlige arbejdsmæssige konsekvenser, såsom fx øget arbejdstempo, manglende mulighed for pauser i løbet af arbejdsdagen, overarbejde, arbejdsopgaver, som ikke bliver udført eller bliver udskudt og problemer med at overholde kvalitets-/serviceniveau, da opgaver ikke kan løses til tiden.\nManglende effektiv forebyggelse af stor arbejdsmængde og tidspres, herunder uklare krav, kan således medvirke til stress eller stressrelaterede sygdomme, bl.a. angst, depression og hjerte-/karsygdomme.\nNår Arbejdstilsynet vurderer den sundhedsmæssige risiko i sager om stor arbejdsmængde og tidspres, er det væsentligt, at belastningerne har stået på over længere tid og der forekommer alvorlige arbejdsmæssige konsekvenser.\nArbejdstilsynet har i indsatsen afgivet 16 påbud om høje følelsesmæssige krav i arbejdet.\nI arbejdet med patienter med særlige behov, fx hjerneskadede, demente, døende og til en vis grad patienter med psykiatriske lidelser, kan medarbejderne opleve høje følelsesmæssige krav i arbejdet.\nArbejdet er ofte karakteriseret ved, at der er krav om:\nat have overblik og være på forkant med patienter, som kan have en uforudsigelig adfærd.\nat der skal udvises ansvarlighed samtidig med, at egne og patientens følelser og til tider voldsomme reaktioner skal håndteres.\nindlevelse og indføling, herunder krav om bestemt adfærd.\nkendskab til den enkelte patient og den enkelte patients forløb.\nat håndtere andres følelser og reaktioner.\nstøtte og hjælp til sorg- og/eller krisebearbejdning eller ved dødsfald blandt patienter.\ntæt samarbejde med kolleger.\nI arbejdet med patienter med psykiatriske lidelser kan medarbejderne opleve høje følelsesmæssige krav i arbejdet. Arbejdet er ofte karakteriseret ved, at der er krav om:\nat have overblik og være på forkant med patienter, som kan have en til tider latent og uforudsigelig adfærd. Psykiatriske patienter kan have en dobbeltdiagnose, hvilket betyder, at deres adfærd kan være præget af uforudsigelighed.\nindlevelse og indføling, herunder krav om bestemt adfærd overfor patienterne og pårørende.\nklare målsætninger og succeskriterier for arbejdet.\nfælles faglig tilgang til målgruppen og kerneopgaven.\nmulighed for regelmæssig og systematisk supervision og sparring med kolleger/ledelse, herunder redskaber til at bevare og fastholde den professionelle rolle i relationen med patienter og pårørende.\nforebyggelse og håndtering af svære hændelser i relationen med patienter. Herunder beredskab til at håndtere den akutte situation samt opfølgning på hændelserne på længere sigt.\ntilstrækkelig oplæring, uddannelse og instruktion i relevante patientgrupper og deres specielle problemstillinger.\nUtilstrækkelig forebyggelse af høje følelsesmæssige krav kan resultere i arbejdsmæssige og personlige konsekvenser, såsom fx klager fra patienter, behandlings- og plejeplaner følges ikke, usikkerhed om, hvornår arbejdet er udført tilstrækkeligt, følelse af utilstrækkelighed hos medarbejderne, manglende overskud i arbejdet og oplevelse af dårlig samvittighed.\nVold og trusler om vold samt traumatiske hændelser\nArbejdstilsynet har i indsatsen afgivet 30 påbud om vold, trusler om vold samt traumatiske hændelser i arbejdet.\nPå få af de besøgte arbejdssteder har der været konkrete hændelser, hvor medarbejdere har været udsat for fysisk og/eller psykisk vold, og hvor medarbejderne samtidig ikke har modtaget effektiv psykisk førstehjælp efter udsættelse for vold eller voldsomme hændelser. Ved nogle besøg har der ikke været et tilstrækkeligt beredskab for psykisk førstehjælp eller der er ikke udarbejdet en lokal voldspolitik, som eksempelvis definerer:\nhvilket beredskab, der skal være når situationer med vold og trusler opstår i arbejdet med indlagte patienter.\nhvad der forstås med psykisk og fysisk vold.\nhvornår medarbejderne er udsat for risikoen i deres arbejde.\nretningslinjer for opfølgning og håndtering af konkrete hændelser.\nPå flere af de besøgte arbejdssteder har der været risiko for vold og trusler om vold, og især når målgruppen er svært behandlingskrævende, traumatiserede, og når deres adfærd er mere uforudsigelig og pludselig med udadreagerende adfærd, er risikoen til stede. Risikoen for vold og trusler om vold ved arbejdsopgaver optræder ligeledes, når der ikke er tilstrækkeligt velkendte og klare retningslinjer for effektiv hjælp og støtte fra kollegaer/ledelse, samt når de fysiske rammer øger risikoen for vold og trusler, eksempelvis ved at der ikke er egnede flugtveje. På flere af arbejdsstederne har der desuden været konkrete episoder, hvor medarbejdere har været udsat for fysisk og/eller psykisk vold fra psykiatriske patienter. Der har endvidere været besøg, hvor medarbejdere har udført alene-arbejde samtidig med, at der har været en risiko for fysisk og psykisk vold fra psykiatriske patienter. På flere af de besøgte arbejdssteder, foretages der ikke systematiske risikovurderinger i arbejdet med udadreagerende patienter, som kan reagere med både psykisk og fysisk vold.\nUtilstrækkelig forebyggelse af vold og trusler om vold kan ses, når der mangler:\nsystematisk risikovurdering ved ændringer i målgruppen eller ændringer i enkelte patienters funktionsniveau. Desuden en manglende systematisk risikovurdering af nye/”ukendte” patienter, som ikke tidligere er set i det konkrete behandlingstilbud.\nsystematisk registrering af voldsepisoder.\nsystematisk opfølgning på konkrete voldsepisoder, som var rettet mod enkelte medarbejdere.\neffektive og hurtige alarmeringsmuligheder ved risiko for vold og trusler om vold.\nEt lavt forebyggelsesniveau i forhold til udsættelse for vold og trusler kan medføre, at medarbejderne påføres fysiske skader og/eller udvikler stress eller stresslignende tilstande – herunder PTSD (Post Traumatisk Stress Syndrom).\nAt være klar i udmeldingen om, hvilken service og hvilken kvalitet, der skal ydes i forbindelse med arbejdsopgaverne og hvordan disse skal prioriteres og koordineres i det daglige.\nAt være bevidst om, at ændringer og forandringer i arbejdsopgaver, -funktioner og -processer tager tid at gennemføre og implementere i praksis.\nAt der er en gennemsigtighed i, hvilke beslutninger der træffes om ændringer i arbejdets organisering og på hvilken baggrund.\nAt udvikle og gennemføre personalepolitikker, fx en stresspolitik eller voldspolitik, og sikre at politikken er velkendt og implementeret i organisationen.\nAt arbejde systematisk med at forebygge vold og trusler om vold, herunder bl.a. gennem et effektivt beredskab i form af en effektiv og systematisk psykisk førstehjælp ved voldsomme hændelser samt hurtige og effektive alarmeringsmuligheder.\nAt arbejde systematisk med at forebygge høje følelsesmæssige krav i arbejdet, herunder bl.a. en fælles og systematisk italesættelse af kravene i arbejdet og hvordan de skal håndteres.\nAt bevare og fastholde muligheden for tæt kollegial og tillidsfuld sparring og støtte samtidig med tæt ledelsesmæssig støtte og opbakning.\nVær opmærksom på vigtigheden af et godt samarbejde mellem faggrupper, afdelinger, klinikker på tværs af organisationen og hvilken betydning det har for løsningen af kerneopgaven.


Apple fjerner stikket til høretelefoner - MX.dk\nAf Philip Bidstrup/Anthon Schrader - 07/09-16 20:07; Opdateret: 07/09-16 20:28\nApple fjerner stikket til høretelefoner\nNu kan du glemme alt om at løsne knuder på ledningen - for ledningen er væk!\nTim Cook indledte Apples Special Event med en køretur i selskab med komikeren James Corden. 1 milliard iPhones er solgt. Apple vil også fokusere på uddannelse til børn, så de kan lære at kode apps. Det nye Apple Watch kommer også i en Apple Watch Nike+ udgave, skabt i samarbejde med verdens største sportsbrand. Du kan spille Pokemon Go på det nye Apple Watch. Apple Watch er vandtæt.\nDu er vant til at stikke høretelefonerne i bunden af din smartphone. Og så er du også vant til, at vikle dem ud og binde knuder op, når du skal bruge dem. Men det kan du nu undgå, afslører CEO Tim Cook på Apples Keynote Event.\nTil stor skuffelse for de Apple fans, der har haft den helt store pengepung fremme for at investere i dyre hovedtelefoner, lancerede IT-giganten i dag deres iPhone 7 uden nogen 'jackstik' port dedikeret til headsets.\nDet runde stik bruges i næsten alle elektroniske enheder, og kan dateres helt tilbage til 1960’erne. Nu gør Apple op med lydindgangen, for at give brugerne en bedre oplevelse og en tyndere telefon.\nHer er deres tre grunde:\n- Vi gør det på grund af mod.\n- Vi vil have mere plads.\n- Vi vil have trådløs lyd.\nMed ideen om at fjerne lydindgangen, lægger Apple op til, at man skal benytte trådløse hovedtelefoner. Men frygt ej, hvis du ikke er glad for det trådløse system.\nApple har nemlig implementeret lydstikket i opladerporten, og det skal brugere være glade for, hvis TechRadars teori holder stik.\nDet viser sig nemlig, at den såkaldte Lightning-port, du bruger til at oplade din telefon, kan transportere langt mere data, end de trådløse hovedtelefoner kan over Bluetooth. Derfor får man langt højere lydkvalitet, hvis man fortsætter med at bruge hovedtelefoner med stik.\nNår man køber en iPhone 7 vil man stadig få en adapter, der kan tilkoble et analogt jackstick til telefonen.\nDet afslører Apple på deres store Apple-Keynote-event netop nu. En aften, hvor Apple præsenterer den nye iPhone 7, Apple Watch 2, en ny MacPro, iPod Touch, MacMini og en ny Macbook.\nHvad siger du til at stikket til høretelefoner ryger?\nLÆS OGSÅ: 7 ting du kan med dine høretelefoner, som du nok ikke kender til\nLÆS OGSÅ: Se billedet: Apple kan være på vej med ny iPhone-model


Hjertecenter Varde solgt til privat investor fra Esbjerg | jv.dk\nHjertecenter Varde lukkede den 1. maj 2017. Siden da har en af fløjene været lejet ud en kort overgang. Nu er ejendommen solgt til en privat investor fra Esbjerg. Arkivfoto: Henrik Reintoft\nDa Varde Kommune ikke har råd og udnyttet den betingede købsaftale, så er Hjertecenter Varde nu solgt til en privat investor for Esbjerg. Prisen er 16,5 millioner kroner.\n22 okt. 2019 kl. 17:03\nVarde/Esbjerg: Så er Hjertecenter Varde solgt. Det oplyser ejendomsmægler Kim Damsgaard fra Nordicals erhvervsmæglere Esbjerg. (red. tidligere Nybolig Erhverv i Esbjerg).\n- Alt er underskrevet. Pengene er deponeret. Der er en endelig handel på ejendommen, siger Kim Damsgaard.\nHan kan ikke oplyse, hvem der har købt ejendommen, som i juni 2017 blev sat til salg for 48 millioner kroner. Vedkommende vil om kort tid træde frem og fortælle om sine planer for det meget mondæne Hjertecenter Varde, som blev bygget i 2010.\nMen der er tale om en privat investor fra Esbjerg, som har købt Hjertecenter Varde af familien Lassen, der står bag Montana-reolen.\n- Det er et afsluttet kapitel. Det er skønt at komme videre, siger Kim Damsgaard.\nHjertecenter Varde er opført i 2010. Selve bygningen er på 5.309 etagekvadratmeter. Grunden er på 32.444 kvadratmeter.\nPrisen var i første omgang sat til 48 millioner kroner, men blev senere sat ned til 29 millioner kroner.\nI februar 2019 indgik Varde Kommune en betinget købsaftale om Hjertecenter Varde. Men den aftale faldt til jorden, hvorfor en lokal investor fra Esbjerg køber ejendommen for 16,5 millioner kroner.\nHjertecenter Varde er delt op i tre fløje. Den nordlige fløj indeholder hotellignende værelser. Den midterste fløjt indeholder selve plejeafdelingen med stuerne, mens den sydligste fløj indeholder operationsstuerne.\nPrisen er den samme, som Varde Kommune skulle betale ifølge den betingede købsaftale fra februar i år. 16,5 millioner kroner. Et røverkøb taget i betragtning af selve byggeprisen på cirka 90 millioner kroner. Derudover kom indretningen.\nMen Varde Kommune har ikke råd til at købe Hjertecenter Varde. Men ifølge Kim Damsgaard så er kommunen en mulig fremtidig lejer i Hjertecenter Varde, som Varde Byråd ville have omdannet til et sundhedshus.\n- Der er en positiv dialog med den nye køber og Varde Kommune, siger Kim Damsgaard.\nDet bekræfter borgmester Erik Buhl (V). Han har det helt fint med, at det ikke er Varde Kommune, som ender med at købe Hjertecenter Varde.\nKommunen havde søgt staten om 40 millioner kroner til sundhedshuset, men fik kun bevilget 11,3 millioner kroner. Og samtidig opstod der tvivl, om Varde Kommune i det hele taget måtte bruge pengene på køb af en ejendom.\n- Nu må vi se, om vi kan bruge pengene på et lejemål. Det har vi spurgt ministeren om, siger Erik Buhl.\nHan glæder sig over, at der med købet nu er udsigt til, at der kommer liv i Hjertecenter Varde.\nSelve bygningerne kostede i 2010 cirka 90 millioner kroner at bygge. Derudover kom indretningen. Arkivfoto: Henrik Reintoft\nDer var ikke sparet på noget i Hjertecenter Varde, som virkelig betragtes som et kvalitetsbyggeri. PR-foto\n2020 bliver et spændende år: Her er fem ting, som JV Varde v...


Æstetisk ledelse. Guide i brug af æstetisk ledelse i HR arbejdet\nEn 25 siders guide i Æstetisk ledelse. Æstetiske virkemidler har altid været brugt i virksomheder. Det bruges som konkurrenceparameter, til at motivere medarbejdere og til at skabe resultater på bundlinjen. Derfor kan man med fordel inddrage æstetisk ledelse i HR-arbejdet, eftersom æstetisk ledelse involverer den menneskelige forståelse og effekten af de æstetiske forhold, som fysisk omgiver medarbejderne på en arbejdsplads.\nÆstetisk ledelse er kommunikation på højt plan, men som sagt indebærer kommunikation mere end blot at udsende budskaber. Afkodningen, der finder sted, spiller i lige så høj grad en rolle for de signaler, som æstetik kan udsende.\nI denne guide vil begrebet æstetisk ledelse og historikken bag blive gennemgået. Ligeledes gives der forslag til konkrete redskaber, som kan benyttes i forbindelse\nmed den menneskelige programmering, som æstetik kan bidrage med i forbindelse for at forbedre en virksomhedens resultater. Probana Business School har ophavsret til alt materiale på e-læringsplatformen. Videregivelse eller kopiering af materialet uden skriftlig tilladelse fra Probana Business School er derfor ulovlig og vil medføre retsforfølgning med krav om erstatning. Ønsker du at videregive eller kopiere dele af materialet, skal du rette henvendelse til Probana Business School, som herefter tager stilling til, hvorvidt tilladelse til videregivelse eller kopiering kan gives.


Hoteller med parkering i Paradise | Hotels.com\nHoteller (Parkering til rådighed) i Paradise\nHvordan er Paradise i forhold til hoteller med gratis parkering?\nUanset om du kommer forbi Paradise på et roadtrip, eller du gerne vil udforske det omkringliggende område på egen hånd, kan et overnatningssted med gratis parkering være lige det, du leder efter. Du kan søge blandt vores overnatningssteder, der tilbyder gratis parkering på Hotels.com. Planlæg din rute, og oplev alt, hvad denne imødekommende by gemmer på. Rejsende i Paradise synes rigtig godt om shoppingmulighederne og barerne. Du kan inkludere nogle af de lokale seværdigheder i dine planer, såsom Thomas and Mack Center, Mandalay Bay Casino og OYO Hotel and Casino.


Entreprenør i Avnbøløsten ⇒ Få 3 tilbud og spar tid og penge! |\nFind en entreprenør i Avnbøløsten, hurtigt og nemt!\n3-tilbudnu.dk er 100% gratis og uforpligtende. Det eneste du skal gøre er, at trykke på indhent-tilbuds knappen, vil du blive ført direkte videre til vores side, hvor du bør beskrive din opgave. Det tager dig kun 2 minutter, og når du er færdig, kan du blot læne dig tilbage mens vores hold af professionelle rådgivere, forsøger at finde de helt perfekte til netop din service. Vi håber du vil kunne lide vores unikke service. Så hvad venter du på? Tryk nu og indhent dine tilbud på entreprenør Avnbøløsten allerede i dag! Husk at vi har adgang til det største netværk af entreprenører i hele Danmark, og derfor er du nærmest 100% garanteret, at vi kan finde minimum en entreprenør i Avnbøløsten til dig og dit entreprenør projekt!\nKan alle indhente tilbud på entreprenør Avnbøløsten?\nAlle kan indhente tilbud på entreprenører i Avnbøløsten. Det kræver blot, at du har en anelse om dit projekt. Du skal for eksempel vide, hvilket tidspunkt du tror, at projektet kommer til at foregå. Derudover skal du også vide, hvor og hvornår det skal foregå. I de fleste tilfælde giver dette dog sig selv. Derudover skal du vide, at du kan indhente 3 tilbud på entreprenører i Avnbøløsten, ligegyldigt om du er privat eller virksomhed. Det har intet at sige, og derfor bør du altid benytte dette til din fordel. Du kan nemlig spare tonsvis af penge, men du kan også spare tonsvis af tid. Derfor er det ekstremt vigtigt, at du husker at indhente dine tilbud allerede i dag. På den måde kan vi nemlig hurtigere komme i gang med at finde de rigtige entreprenører Avnbøløsten, som skal hjælpe dig med din opgave.\nEntreprenør Flamsted Hede\nEntreprenør Vindinge Roskilde\n← Ejendomsmægler Vinderup\nEntreprenør Sebbelev →


Fried rice med grøntsager og peanutbuttersauce - Mad med god samvittighed\nDu er her: Hjem » Opskriftindeks » Store måltider » Fried rice med grøntsager og peanutbuttersauce\nFried rice med grøntsager og peanutbuttersauce\nFried rice er en af vores favoritretter, når tiden er knap, eller når vi ønsker comfort food, der er næringsrigt. Det kan spises for sig selv, men er også oplagt med noget tilbehør til.\nTil denne ret benytter vi os af grøntsager fra frost pånær broccoli, da vi godt kan lide at det har lidt bid. Du kan sagtens bruge friske grøntsager, hvis det fungerer bedst for dig. Herhjemme har vi altid grøntsager på frost, da de holder længe, og så er de gode at have, specielt i hverdagen, når man ikke føler for at bruge alt for lang tid i køkkenet, eller når tiden er knap.\nTil de stegte ris, samt grøntsager, tilsættes en smagfuld peanutbuttersauce. Den består af peanut butter, sød chilisauce, sojasauce, sesamolie og ahornsirup. Den bidrager naturligvis med smag, men giver også retten dybde og binder alle elementerne sammen. Mums!\nLøg, hvidløg, forårsløg, ingefær, chili, sesamolie og karrypasta danner en smagfuld base for resten af retten.\nDisse stegte ris passer perfekt til stegt tofu eller “general tso’s tofu”, der er utallige opskrifter af på nettet. Top gerne retten med ristede cashewnødder, og eventuelt lidt sød chili sauce, for ekstra god smag og tekstur.\nVi vil mene, at retten er til 3 personer alt afhængigt af hvad, der spises til den. Den kan gøres børnevenlig ved at skære ned på mængden af chili samt karrypasta. Hvis du laver denne opskrift, må du meget gerne dele det med os på Instagram, hvor vi også hedder @madmedgodsamvittighed. Velbekomme!\n2 dl ukogte ris, kogt* se note\n1 rød chili eller 2 tsk. chilipulver\n100 g. edamame bønner\n3 spsk. sojasauce eller tamari\nHak, løg, hvidløg, forårsløg, ingefær og chili fint. Varm det op til middelvarme på en dyb pande med sesamolie. Rør rundt i det et par gange indtil det er blevet en smule "karamelliseret". Tilsæt rød karrypasta og rør rundt.\nTilsæt alle grøntsagerne og lad det stege i cirka 10 minutter. Grøntsagerne skal gerne få en smule farve, så det kan godt være, at du skal skrue en anelse op for blusset.\nTilsæt de færdigkogte ris til panden og lad også dem stege i et par minutter.\nRør alle ingredienserne sammen til saucen. Hæld den over risene og grøntsagerne. Rør det blidt rundt og lad det stå ved lav varme.\nImens kan du varme cashewnødderne på en tør pande, så de bliver en anelse sprøde. De er klar, når de er blevet lidt mørke brune.\nDe stegte ris er nu klar til at blive serveret.\n*Har du kogte ris tilovers fra en anden dag, er de oplagte at bruge til denne ret. 2 dl ukogte ris, som opskriften angiver, giver cirka 5 dl kogte.\nFiled Under: Alle opskrifter, Mindre retter, Opskriftindeks, Store måltider Tagged With: tilbehør\nPrevious Post: « Dadelkaramel barer\nNext Post: Cookies med valnødder, havregryn og mørk chokolade »


Komplet guide om efterløn - Læs om alt, du bør vide om din efterløn →\nSti til denne side: Forside / Arbejdsmarkedet / Efterløn\nEfterløn er et stort emne for de mange danskere, der drømmer om at trække sig tilbage fra livet på arbejdsmarkedet nogle år før folkepensionsalderen.\nEfterlønnen er for så vidt en simpel nok ydelse at få og forstå, men der kan alligevel være mange unikke indgangsvinkler afhængig af din situation.\nMåske vil du gerne fortsætte med at arbejde lidt ved siden af din efterløn. Måske ønsker du at tilmelde dig efterlønsordningen og kommer i tvivl om, hvorvidt du stadig kan nå det. Det kan også være, at du har fortrudt din tilmelding og ønsker at få dine indbetalinger retur – og kan det overhovedet lade sig gøre?\nSelvom efterlønnen i sig selv er simpel nok, så er det alligevel så stort og omfattende et emne, at vi har dedikeret hele denne dybdegående guide til netop dette.\nDu kan bruge guiden efter behov og springe direkte til de afsnit, der vedrører din unikke situation, eller du kan læse den slavisk og få det hele med, så du har fuldstændig styr på din efterløn.\nSom vi også kommer til at nævne nogle gange i løbet af guiden i forskellige sammenhænge, så kan det altid anbefales, at du rådfører dig med din a-kasse, hvis du har spørgsmål til din personlige efterløn og efterlønsordning.\nDin sagsbehandler i a-kassen kan undersøge dine personlige forhold vedrørende indbetalinger, tilmelding, pensionsordninger mv., hvormed du kan skrue din løsning sammen, så den passer til dine ønsker, og så der ikke opstår nogle overraskelser.\nKomplet guide om efterløn – Læs om alt, du bør vide om din efterløn\n1 Hvad er efterløn?\n2 Efterløn beregner – 3 konkrete eksempler\n3 Hvornår kan jeg gå på efterløn?\n4 Udbetaling af efterløn – Hvor meget kan jeg få?\n5 Modregning i efterløn\n6 Efterløn og skattefri præmie\n7 Bliver efterløn udbetalt skattefrit?\n8 Hvor meget opsparet efterløn har jeg?\n9 Udbetaling af efterløn ved 65 år\n10 Udbetaling af ikke-brugt efterløn\n11 Efterløn og alder – Få et overblik\n12 Efterløn og arbejde\n13 Arbejdsløs og efterløn\n14 Seniorjob og efterløn\n15 Flexjob og efterløn\n16 Efterløn og pension\n17 Hvordan foregår indbetaling til efterløn?\n18 Hvornår stopper indbetaling til efterløn?\n19 Udbetaling af efterløn før tid\n20 Hvordan foregår afholdelse af ferie inden efterløn?\nEfterløn er en slags tilbagetrækningsydelse. Hvis du kort fortalt lever op til tre krav, kan du gå på efterløn, før du når folkepensionsalderen. Grundlæggende set skal du dels have nået din personlige efterlønsalder, dels skal du have betalt til efterlønsordningen i et givent antal år, og dels skal du være medlem af en a-kasse, når du går på efterløn.\nI løbet af guiden kommer vi ind på alle tænkelige spørgsmål vedrørende efterløn – vi ser bl.a. på, hvornår du kan gå på efterløn, hvor mange penge du kan få udbetalt på efterløn, hvor længe du skal betale til ordningen og meget andet.\nDu kan være fuldtids- eller deltidsforsikret og dermed modtage et sted mellem 12.000-18.000 kr. om måneden i efterløn; afhængig af diverse forhold, som vi kommer nærmere omkring ned gennem guiden.\nEfterløn beregner – 3 konkrete eksempler\nNår du skal beregne din efterløn, så er det svært at give et specifikt bud på, hvor meget du kommer til at få, da det afhænger af en række faktorer. Det kan være tilbagetrækningsalder, fødselsår, om du er helt- eller delvist forsikret mv.\nI dette afsnit kommer vi derfor med 3 forskellige men konkrete eksempler på, hvor meget man kan få i efterløn afhængig af bl.a. førnævnte faktorer.\nEksempel #1: I første eksempel tager vi udgangspunkt i, at du er født den 1. juli 1959 eller senere. Vi går derudover ud fra, at bruttoværdien af din kapitalpension eller aldersopsparing ved efterlønsalderen er 200.000 kr. Derudover går vi ud fra, at du intet får hverken under eller efter efterlønsperioden af rate- og livslang pension. Sidst men ikke mindst tager vi udgangspunkt i, at du har arbejdet 0 timer pr. måned i din efterlønsperiode.\nDu får: 218.392 kr. om året medregnet fradrag for pensioner\nEksempel #2: I andet eksempel antager vi, at du også er født den 1. juli 1959 eller senere, men at du har en kapital- eller aldersopsparing på kun 100.000 kr. Derudover går vi ud fra, at du ikke får noget andet udbetalt, men at du arbejder 10 timer pr. måned med en timeløn på 150 kr., mens du er på efterløn.\nDu får: 213.785 kr. om året medregnet fradrag for pensioner og arbejde\nEksempel #3: I tredje og sidste eksempel går vi ud fra, at du slet ingen pensionsopsparinger har ud over din efterløn. Vi antager også, at du heller ikke arbejder under din efterlønsperiode overhovedet. Slutteligt tager vi udgangspunkt i, at du i dette eksempel er født mellem andet halvår af 1956 og til udgangen af 1958.\nDu får: 206.016 kr. om året, hvis du går på efterløn, mens der er mere end tre år tilbage til din folkepensionsalder. Ellers får du 226.392 kr. om året, hvis du går på efterløn, når der er under tre år tilbage, før du kan gå på folkepension.\nHvis du ønsker at udregne din helt egen unikke sats, så kan du bruge den officielle beregner til efterløn på Star.dk, som er hjemmesiden for Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering.\nHvornår du kan gå på efterløn, afhænger af en række faktorer, hvilket gør det dybt individuelt. Generelt set gælder reglen om, at jo yngre du er, desto senere kan du gå på efterløn.\nDet er dermed din fødselsdato, som har afgørende betydning for, dels hvornår du kan gå på efterløn, dels i hvor lang tid du kan være på efterløn.\nDe mest lempelige regler gælder for personer, som er født før 1. januar 1954:\nDisse personer kan gå på efterløn, når de er fyldt 60 år\nDeres folkepensionsalder er tilsvarende fem år højere og dermed 65 år\nPersonerne kan modtage efterløn i fem år\nDe mindst lempelige regler gælder for personer, som er født i 1975 eller derefter:\nPersoner, som er født efter 1975, kan gå på efterløn, når de er 67,5 år gamle\nVedkommende kan gå på folkepension tre år efter, hvormed de er 70,5 år gamle\nPersonerne har dermed ret til udbetaling af efterløn i tre år\nVær opmærksom på, at efterlønsalderen og tilhørende krav og regler bliver genvurderet og evt. korrigeret løbende. I øjeblikket skal efterlønsalderen tages op igen i 2020, hvorefter den bliver genvurderet hvert 5. år.\nGrunden til, at efterlønnen som udgangspunkt skal genvurderes af politikerne efter en årrække, er, at vi danskere hele tiden bliver ældre og ældre. For at få råd til den demografiske udvikling bliver efterløns- og folkepensionsalderen derfor korrigeret tilsvarende.\nUdbetaling af efterløn – Hvor meget kan jeg få?\nEt af de spørgsmål, der går igen for de fleste danskere, der er i gang med eller har sparet op til efterløn, er spørgsmålet ’Hvor meget kan jeg få i efterløn?’. Det forsøger vi at komme lidt nærmere i dette afsnit, selvom dette emne også er meget individuelt.\nVi kan starte med at kigge på den højst mulige sats for efterløn pt. I 2019 gælder det, at den højeste ydelse, du kan modtage, svarer til gældende maksimale dagpengesats. Det vil altså sige, at du højst kan få udbetalt 18.886 kr. brutto om måneden i efterløn i 2019.\nDenne sats er gældende, hvis du er fuldtidsforsikret. Er du derimod kun deltidsforsikret, så er den maksimale sats til gengæld kun på 12.577 kr. brutto pr. måned – nogenlunde svarende til kontanthjælp.\nStørrelsen på dine udbetalinger af efterløn er dog også afhængig af en række andre faktorer; herunder gælder det bl.a., hvornår du vælger at gå på efterløn, hvor meget du arbejder, om du i det hele taget arbejder, samt hvordan dine pensionsforhold tager sig ud.\nHvis du hører blandt de danskere, der er født før 1. juli 1959 og samtidig vælger at gå på efterløn, før du lever op til udskydelsesreglen, så kan du imidlertid højst får udbetalt et beløb svarende til 91 % af den højeste dagpengesats.\nI 2019 svarer dette beløb derfor til 17.168 kr. brutto pr. måned, såfremt du er fuldtidsforsikret. For deltidsforsikrede vil satsen hedde 11.445 kr. brutto pr. måned.\nDin efterløn kan blive sat ned, hvis du har tilmeldt dig efterløn via den såkaldte fortrydelsesordning.\nStørrelsen på reduktionen ligger pt. på 2 % af den højeste gældende dagpengesats for hvert år og måned, du ikke har betalt bidrag til efterløn i forhold til, hvornår og hvor meget du ville have betalt til den normale tilmelding.\nI 2019 vil det dermed svare til, at du får reduceret satsen for din efterløn med 377,66 kr. brutto pr. måned, hvis du mangler et helt års bidragsbetaling. Ydermere vil den blive reduceret med 31,47 kr. brutto pr. måned for hver månedlig bidragsbetaling, du mangler.\nFlere kriterier for at få den fulde efterlønssats for fuldtidsforsikrede:\nDu skal som minimum have været under en fuldtidsforsikring i samlet set 10 år inden for de seneste 15 år\nUd af de 10 år skal du have været fuldtidsforsikret i minimum 52 år lige op til den dag, du ønsker at gå på efterløn\nOBS: Du vil modtage den samme sats og dermed en ensartet og sikker sats for din efterløn i al den tid, du rent faktisk er på efterløn.\nØnsker du at dykke mere ned i efterlønssatser og størrelsen på din unikke efterlønssats, så kan du med fordel tale med din a-kasse, da de er inde i din personlige sag.\nDu kan komme ud for, at der laves modregninger i din efterløn. Dette kan skyldes forskellige ting. Som vi var lidt inden på i afsnittet herover, så kan du bl.a. få reduceret størrelsen på udbetalingerne af din efterløn med 2 % af den højeste dagpengesats – det sker, hvis du er tilmeldt efterlønnen via fortrydelsesordningen.\nDerudover kan der forekomme en modregning i din efterløn, hvis du får udbetalt arbejdsmarkedspension, samtidig med at du modtager udbetaling fra din efterløn.\nHvis du er født efter 1. januar 1956, så vil samtlige pensionsordninger blive modregnet i din efterløn – der kan dog højst modregnes 64 % af det beløb, du egentlig ville modtage i arbejdsmarkedspension.\nSidst men ikke mindst er der en række indtægter, der bliver modregnet direkte i din efterløn, hvis de er aktuelle, mens du har trukket dig tilbage og modtager din efterløn\nDisse indtægter begrænser sig ikke til nedenstående, men kan bl.a. være følgende:\nLøn fra almindeligt arbejde\nIndtægter fra såkaldte borgerlige ombud samt private og offentlige job, som ikke bliver betragtet som almindeligt arbejde. I dette tilfælde kunne det være bestyrelsesarbejde\nUdbetalinger fra LD eller Lønmodtagernes Dyrtidsfond\nHvis du vil være 100 % sikker på, at du ikke bliver modregnet noget i din efterløn, så sørg for først og fremmest have styr på ovenstående forhold, og drøft derefter sagen med dit pensionsselskab eller a-kasse, som kan hjælpe dig med at danne et komplet overblik over faldgruberne.\nHvis du opfylder visse betingelser, så har du mulighed for at opnå en skattefri præmie i din efterløn. I dette afsnit ser vi nærmere på førnævnte betingelser, samt hvor meget du kan få i skattefri præmie på efterløn.\nGenerelt set skal du opfylde den såkaldte 2 års-regel for at blive berettiget til den skattefri præmie. 2 års-reglen går ud på, at du skal vente med at gå på efterløn til minimum to år efter dit individuelle efterlønsbevistidspunkt.\nEr du fuldtidsforsikret, så skal du i denne toårsperiode have haft arbejdet minimum 3.120 timer, som også skal være indberette til indkomstregistret. Alternativt skal du i samme periode have haft drevet selvstændig virksomhed i det, man betegner som væsentligt omfang.\nHar du været på sygedagpenge i løbet af perioden, så medregnes denne tid også i de 3.120 timer.\nHvor meget kan jeg så få i skattefri præmie?\nReglerne for den skattefri præmie på efterløn er bygget op således, at du opbygger præmieportioner i takt med, at du arbejder flere og flere timer. Nærmere bestemt opnår du en præmieportion for hver 481 løntimer, du har haft.\nLigeledes gælder det her, at det tæller med i timerne, hvis du har haft arbejdet i en godkendt selvstændig virksomhed eller har været på sygedagpenge i perioden.\nDen maksimale mængde timer og præmieportioner, du kan opbygge, ligger på 5.772 løntimer svarende til 12 præmieportioner.\nHvis du når op på det højeste antal for arbejdstimer, så skal du tage højde for, at du kan få foretaget fradrag for timerne, hvis du har fået udbetalt efterløn eller dagpenge.\nDet kan du optjene: Hver af de maksimale 12 præmieportioner svarer til en skattefri præmie på 13.584 kr., hvis du er fuldtidsforsikret. Dermed kan din skattefri efterlønspræmie højst nå op på 163.008 kr., når du er nået på de maksimale løntimer.\nSådan foregår udbetalingen af præmien: Rent lavpraktisk er det din a-kasse, som udbetaler præmien kontant og som en engangsudbetaling, når du når til din gældende folkepensionsalder.\nBliver efterløn udbetalt skattefrit?\nEfterløn bliver som udgangspunkt ikke udbetalt skattefrit. Du betaler skat af såvel udbetalinger af din efterløn og eventuelle andre pensionsordninger.\nPå skat.dk kan du udregne, hvad du kan forvente af fradrag og skattebetalinger af din efterløn, baseret på tal fra din forskudsopgørelse.\nSom vi var inde på i afsnittet ovenfor, så er der dog nogle forhold, der kan gøre, at du kan opnå en skattefri præmie på din efterløn – denne kan du selvfølgelig benytte dig af, hvis du ønsker at leve op til kriterierne i 2 års-reglen.\nGenerelle vilkår for skat af efterløn:\nDu får løbende fradrag for dine egne indbetalinger til efterløn\nDu betaler ikke arbejdsmarkedsbidrag, når du får udbetalt efterløn\nDu betaler som udgangspunkt almindelig indkomstskat af din efterløn, hvilket typisk ligger på omkring 38-39% afhængig af, hvor i landet du bor\nOBS: Vær opmærksom på, at du naturligvis først betaler skat af din efterløn, efter at dine fradrag er blevet regnet fra. Har du tidligere været ledig og modtaget dagpenge, så kan du forvente nogenlunde samme indkomstniveau, når du er på efterløn – dog med forbehold for eventuelle individuelle forhold såsom skattefri præmie.\nHvor meget opsparet efterløn har jeg?\nDet er svært at give et præcist svar på, hvor meget du har opsparet eller indbetalt til efterløn efterhånden, da dette er et dybt individuelt forhold.\nDu kan dog læse afsnittet længere oppe, hvor vi er inde på størrelsen på udbetalingerne af efterløn, samt hvor længe du skal bidrage til efterlønsordningen med indbetalinger for at leve op til kriterierne.\nHvis du vil vide mere om din personlige situation i forhold til efterløn, eller hvordan din efterløn saldo ser ud, så anbefaler vi, at du kontakter din a-kasse og aftaler et personligt møde, da de kan hjælpe dig med at få et overblik over din efterløn.\nHvis du ønsker at vente med at gå på efterløn og dermed først få din udbetaling af efterløn ved 65 år, så kan du opnå visse fordele. Det drejer sig primært om den skattefri præmie på efterløn, som vi har været omkring længere oppe i denne guide.\nDer gælder forskellige regler for, hvornår du kan gå på efterløn, afhængig af hvornår du er født. Dit fødselsår kan derfor betyde, at du først kan få din udbetaling af efterløn ved 65 år.\nDette kan du snakke med din a-kasse om for at være helt sikker, eller du kan gå længere op i guiden og læse afsnittet ’Hvornår kan jeg gå på efterløn?’\nUdbetaling af ikke-brugt efterløn\nDin a-kasse kan foretage en udbetaling af ikke-brugt efterløn til dig, hvis du f.eks. fortryder til tilmelding til ordningen og ønsker at melde dig ud.\nOrdlyden er kort sagt, at efterlønsbidragene er dine penge, og derfor har du også ret til at få dem retur, hvis du ikke længere ønsker at være en del af ordningen.\nHvis du vil modtage dine indskudte midler skatte- og afgiftsfrit, så skal du dog være opmærksom på, at pengene skal skydes ind i din pensionsopsparing. Vær derudover opmærksom på, at hvis det drejer sig om en aldersopsparing, så gælder der visse regler for afgifter og beskatning.\nA-kassen kan i enkelte tilfælde udbetale dine efterlønsbidrag kontant i stedet for – her skal du dog betale skat og afgift, og der skal gælde visse forhold.\nDu kan få udbetalt de penge, du har indbetalt til efterlønsordningen, hvis:\nDu bliver tilkendt førtidspension\nDu når til din efterlønsalder, stopper med at indbetale dine efterlønsbidrag og samtidig ikke har et efterlønsbevis eller modtager efterløn\nDu når til din efterlønsalder, og du fravælger ordningen – dette skal ske skriftligt\nDu emigrerer til et andet land\nDu har indbetalt så lavt et beløb, der svarer til eller er mindre end 7 x dagpengesatsen, som i 2019 ligger på 6.097 kr.\nDet er også en mulighed, at din a-kasse fuldstændig automatisk kan udbetale din efterløn kontant – forskellen her ligger altså i, at du ikke aktivt søger om at ophøre med et indbetale til ordningen og få udbetalt pengene.\nDu får udbetalt dine penge kontant og automatisk, hvis:\nDu når til din folkepensionsalder og på intet tidspunkt har fået udbetalt efterløn og ej heller har optjent din skattefri præmie på efterløn – der er mulighed for dispensation for reglen om skattefri præmie, hvis dit efterlønsbidrag netto er mindre end den pågældende skattefri præmie\nDu dør tidligere, end din ret til at modtage efterløn slutter. Hvis du ikke har modtaget efterløn eller optjent din skattefri præmie, så udbetaler a-kassen pengene til dødsboet\nDu af andre årsager ikke har ret til at få udbetalt efterløn\nOBS: Vær altid opmærksom på, at hvis du vælger at få overført dine hidtidige bidrag til efterlønspuljen til din pension, eller hvis de bliver udbetalt kontant, så mister du både retten til seniorjob og fleksydelse. Derudover har du i sagens natur ikke mulighed for at optjene din skattefri præmie, da denne kun er gældende for personer, som rent faktisk anvender efterlønsordningen.\nEfterløn og alder – Få et overblik\nDin alder har en betydning for, hvornår du kan trække dig tilbage på efterløn. Som vi også har været lidt inde på tidligere i guiden, så gælder det, at jo tidligere du er født, desto tidligere kan du gå på efterløn.\nEr du født efter den 1. januar 1963, så vil det generelt forholde sig sådan, at du kan gå på efterløn tre år før, du når din egen gældende folkepensionsalder. Denne vil så variere yderligere afhængig af dit fødselsår.\nHerunder kan du se en liste, der viser, hvornår du kan gå på efterløn, hvis du er født før 1. januar 1963:\nFødt før 1954: Du kan gå på efterløn som 60-årig\nFødt mellem 1. januar 1954 – 30. juni 1954: Du kan gå på efterløn som 60½-årig\nFødt mellem 1. juli 1954 – 31. december 1954: Du kan gå på efterløn som 61-årig\nFødt mellem 1. januar 1955 – 30. juni 1955: Du kan gå på efterløn som 61½-årig\nFødt mellem 1. juli 1955 – 31. december 1955: Du kan gå på efterløn som 62-årig\nFødt mellem 1. januar 1965 – 30. juni 1956: Du kan gå på efterløn som 62½-årig\nFødt mellem 1. juli 1956 – 31. december 1958: Du kan gå på efterløn som 63-årig\nFødt mellem 1. januar 1959 – 30. juni 1959: Du kan gå på efterløn som 63½-årig\nFødt mellem 1. juli 1959 – 31. december 1962: Du kan gå på efterløn som 64-årig\nEr du født senere, kan du som bekendt først gå på efterløn tre år før din pensionsalder. Mht. folkepensionsalderen, så bliver den løbende reguleret – typisk hvert 5. år. I 2019 ligger den på 68 år. Det betyder, at hvis du er født efter 1. januar 1963, så kan du gå på efterløn som 65-årig.\nVær dog opmærksom på, at den formentlig vil blive hævet en anelse løbende pga. den demografiske udvikling, hvor vi som samfund får en overvægt af ældre i forhold til antallet af personer i den arbejdsduelige alder.\nHvis du sidder inde med spørgsmålet ’Må man arbejde, når man er på efterløn?’, så er det korte svar: Ja, det må man godt.\nReglerne for arbejde og efterløn er i sig selv relativt simple. Du må arbejde alt det, du vil, mens du går på efterløn.\nDér, hvor det bliver mere kompliceret, er, når vi taler om økonomien og fradrag i forholdet mellem efterløn og arbejde.\nFor selvom du må arbejde så meget, du har lyst til, og være på efterløn samtidig, så bliver pengene fra dit lønnede arbejde modregnet i dine efterlønsudbetalinger.\nDet er et forholdsvis tungt og kompliceret emne, så vi kommer ikke helt i dybden i denne guide – men du får et grundlæggende overblik over økonomien. Hvis du vil være helt sikker på reglerne i din situation, så tal evt. med din a-kasse.\nHvis du er har et såkaldt kontrollabelt arbejde – det er grundlæggende set almindeligt lønnet arbejde -, så ser reglerne således ud:\nHvis du har en timeløn over 241,73 kr., så bliver der fradraget i din efterløn time for time svarende til lønnen – Har du f.eks. arbejdet 10 timer til 300 kr. i timen, så har du tjent 3.000 kr. og dermed modregnet 10 timer i din efterløn svarende til de 3.000 kr.\nHvis du har en timeløn på mellem 117,67 kr. – 241,73 kr., så modregner man ikke krone for krone, men derimod omregner man til timer svarende til de 241,73 kr. i timen – Det betyder f.eks., at hvis du har en timeløn på 200 kr. og arbejder 10 timer, så har du tjent 2.000 kr.\nDividerer man de 2.000 kr. med de 241,73 kr. i timen, så får man ca. 8,27 timer. Og det vil altså være denne mængde timer, du bliver fratrukket i din efterløn frem for 10 timer á 200 kr.\nHvis du har en timeløn på under 117,67 kr., så gælder samme regler som oven for, bortset fra at man runder din egentlige timeløn på til 117,67 kr., hvormed du i princippet mister penge, da du bliver fratrukket time for time i din efterløn svarende til 117,67 kr.\nDer gælder et lempeligere fradrag, hvis du tjener under de 241,73 kr. i timen. Du skal dog være opmærksom på, at dette fradrag kun gælder op til en indkomst på 39.096 kr. i løbet af et kalenderår.\nArbejdsløs og efterløn\nDer gælder en række regler vedr. beskæftigelse og efterløn – dog er det muligt at overgå til efterløn, selvom du er ledig; du skal blot opfylde visse betingelser.\nDisse ser vi nærmere på i dette afsnit, hvor vi bl.a. kommer omkring de såkaldte beskæftigelseskrav og indkomstkrav.\nUanset om du skal opfylde det ene eller andet krav, så gælder det for begge dele, at du opfylder enten beskæftigelseskravet eller indkomstkravet, hvis du går arbejdsløs, men har ret til dagpenge på det tidspunkt, du ønsker at gå på efterløn.\nOvenstående gør sig også gældende, hvis du har været arbejdsløs tidligere, og din dagpengeret ikke er udløbet endnu.\nBeskæftigelseskravet er aktuelt for dig, der førhen har modtaget dagpenge, men som ikke længere har ret til at modtage dagpenge.\nDu skal fortsat have timer stående til rådighed på din beskæftigelseskonto, som du fik oprettet, mens du var arbejdsløs.\nDu opfylder beskæftigelseskravet, når du har arbejdet i minimum 1.924 timer inden for de seneste tre år. Det svarer rundt regnet til et år med arbejde på fuldtid. Hvis du kun er deltidsforsikret i forbindelse med din efterløn, så ligger kravet på 1.258 timer i tilsvarende periode.\nHar du ikke tidligere modtaget dagpenge i forbindelse med arbejdsløshed, så bliver indkomstkravet aktuelt for dig i stedet for beskæftigelseskravet.\nIndkomstkravet gælder også, hvis du tidligere har modtaget dagpenge, men din dagpengeret er udløbet, og du samtidig ikke har flere timer på din beskæftigelseskonto, som du fik opretter under din arbejdsløshed.\nHvor man under beskæftigelseskravet regner i løntimer, så ser man mere på konkret indkomst, når det gælder indkomstkravet. Derfor skal du pr. 2019 have tjent minimum 233.376 kr. inden for de seneste tre år.\nVær dog opmærksom på, at man maksimalt medregner 19.448 kr. pr. måned – al indkomst derover er dermed spild lige i dette henseende. De 19.448 kr. svarer til, at du har tjent minimummet på 233.376 kr. på 12 måneder.\nLigesom med beskæftigelseskravet, så er indkomstkravet for deltidsforsikrede også reduceret. Er du deltidsforsikret, skal du pr. 2019 derfor kun tjene minimum 155.580 kr. inden for de seneste tre år, mens der maksimalt kan medregnes 12.965 kr. om måneden.\nSærlige regler efter 50 år:\nHvis du mister din ret til dagpenge, og er du fyldt 50 år, så kan du alligevel gå på efterløn, selv hvis du ikke kan indfri hverken beskæftigelseskravet eller indkomstkravet.\nDu kan gå på efterløn alligevel, hvis du:\nHar ret til at gå på efterløn den dag, nu når til den lovbestemte efterlønsalder\nMister din ret til dagpenge, efter du er fyldt 50 år\nSom altid anbefaler vi, at du kontakter din jobkonsulent eller a-kasse, hvis du har behov for individuel rådgivning på området – dermed kan du have mere hånd i hanke med, om du lever op til et af de to krav i dette afsnit; og hvis ikke, hvor meget du så mangler at arbejde eller tjene for at nå derop.\nSeniorjob og efterløn\nLæs her om hvordan seniorjob påvirker din efterløn.\nHvad er et seniorjob i det hele taget?\nEt seniorjob er et særligt job til dig, som ønsker at fortsætte arbejdet, selvom du er nået til efterlønsalderen. Det er din kommune, som i samarbejde med dig fastsætter både omfang og indhold af arbejdet.\nDu har ret til at få tilbudt et job, som foregår på overenskomstmæssige vilkår, og kommunen har samtidig pligt til at skaffe dig et job i den kommune, du bor i.\nHvis du ønsker at job på fuldtid, så skal du være fuldtidsforsikret mht. din efterløn, mens deltidsarbejde kun kræver deltidsforsikring.\nDu skal selv leve op til et par enkelte kriterier for at kunne få tilbudt et seniorjob:\nDu skal være tilmeldt efterlønsordningen\nDu skal opfylde anciennitetskravet til efterløn\nDu skal fortsat betale din del til efterlønsordningen, også kaldet efterlønsbidraget\nHvornår har du så ret til et seniorjob, og hvornår kan du søge det? Grundlæggende set har du ret til at få tilbudt et seniorjob af din kommune, når du er tilmeldt efterlønsordningen, og når din ret til dagpenge udløber maksimum fem år før, du når til efterlønsalderen.\nDu skal desuden have haft brugt hele din ret til dagpenge – altså have fået udbetalt dagpenge i en hel dagpengeperiode -, før du kan få tilbudt et seniorjob. Her gælder det også, at du skal have brugt din forlængelse af dagpengeretten, hvis det har været aktuelt for dig.\nDet er din egen pligt at ansøge kommune om et seniorjob. Dette kan du allertidligst gøre, når der er tre måneder til, at din dagpengeret udløber. Der er dog også en tidsfrist på efter udløbsdatoen; kommunen skal nemlig have modtaget din ansøgning senest to måneder efter denne.\nSidst men ikke mindst har din kommune pligt til at tilbyde dig et passende seniorjob, der lever op til dine ønsker og forventninger, allersenest to måneder efter, du har ansøgt om det. De har desuden pligt til at tilbyde dig et seniorjob tidligst ved udgangen af din dagpengeret.\nAt ansøge om og få et seniorjob er en enkel men lidt længere proces, som tager meget spalteplads at beskrive her i guiden – kort fortalt har du selv ansvaret for at søge om jobbet, og det gør du gennem din kommune.\nDet vil samtidig være kommunen, der kan rådgive og vejlede dig i, hvordan processen rent lavpraktisk ser ud for dig, da det kan svinge lidt fra kommune til kommune.\nTag derfor fat i din telefon og ring til din kommune, når det begynder at blive aktuelt, og spørg så ind til, hvordan de plejer at håndtere seniorjobs, samt hvordan du skal gribe det an.\nHvad skal jeg være opmærksom på derudover?\nHer slutteligt kommer vi med et par gode råd, du kan bruge, og som du bør være opmærksom på, når du skal ansøge om eller i gang med et seniorjob.\nFørst og fremmest skal du huske, at hvis du venter med at ansøge om et seniorjob, når du rent faktisk har mistet din dagpengeret, så kan du først modtage løn for jobbet, når du rent faktisk har fået tildelt et seniorjob af din kommune.\nDa du samtidig ikke er berettiget til dagpenge, fordi din dagpengeret er opbrugt, så modtager du ingenting i den mellemliggende periode.\nDernæst er det også værd at vide, at du stadig har mulighed for at tiltræde i et såkaldt almindeligt job, selvom du er begyndt i et seniorjob. Det kan blive aktuelt, hvis du ønsker at tjene flere penge igen, før du gå på efterløn eller pension.\nHvis du stopper i dit seniorjob og overgår til regulært arbejde, så kan du opnå ret til et seniorjob igen senere hen, så længe at din ansættelse i det almindelige job stopper, før du når til efterlønsalderen.\nNår vi taler efterløn og flexjob, eller fleksjob, som det officielt kaldes, så er det ikke muligt for dig at gå på efterløn, mens du er under fleksjobordningen.\nDet betyder med andre ord, at hvis du enten har et fleksjob eller står til rådighed for sådan et, kan du ikke modtage efterløn.\nDu kan derimod modtage en såkaldt fleksydelse, som på sit højeste kan gå op til 200.868 kr. om året, og dermed altså er noget lavere end efterlønnen.\nDu kan maksimalt få fleksydelse i fem år, og du kan tidligst modtage den som 60-årig, hvilket forudsætter, at du er født før 1954.\nHvis du går på efterløn og er født efter 1. januar 1956, så bliver dine pensioner blive fratrukket din efterlønsydelse.\nSamtlige dine pensionsordninger vil reducere efterlønnen med op til 64% af selve pensionsudbetalingen, forudsat at du rent faktisk modtager udbetalinger fra den eller de pensionsopsparinger samtidig med efterlønsudbetalingerne.\nBåde private pensionsopsparinger og arbejdsmarkedspensioner vil reducere din efterløn, og vilkårene varierer bl.a. ud fra, hvornår du er født.\nVi har samlet et par eksempler på modregninger til dig herunder:\nEksempel #1: Du er født efter 1. januar 1956, og du har en pension med depotværdi fra et ansættelsesforhold – det kan f.eks. være en aldersopsparing. Hvis pensionen ikke udbetales, eller hvis du får den udbetalt som et engangsbeløb, så bliver 4% af depotbeholdningen før skat trukket fra din efterløn. Det samme gælder, hvis du får den udbetalt løbende.\nEksempel #2: Du er født efter 1. januar 1956, og du har en livsvarig pension uden depotværdi, enten fra et job eller som privat pensionsordning. Får du pensionen udbetalt på en gang, så fratrækkes 64% af den såkaldt ’forventede årlige pension’ i din efterløn, og det samme gælder, hvis du får den udbetalt løbende.\nEksempel #3: Du er født før 1. januar 1956, og du har ikke udskudt din overgang til efterløn med mindst to år, fra du kan gå på efterløn. Dermed bliver stort set alle dine pensionsordninger fratrukket i din efterløn. Du har en livsvarig pension fra et ansættelsesforhold eller som privat ordning. Hvis din pensions udbetales løbende, så trækker man 50% af din brutto udbetalte pension fra i din efterløn. Får du udbetalt pensionen på én gang, så er det mere kompliceret; i så fald udregner man først 80% af den forventede årlige pension, hvorefter man fratrækker bundfradraget på 16.000 kr. årligt. Hernæst tager man 60% af dette resultat, og det er så dette beløb, man fratrækker i din efterløn.\nDu kan altid kontakte din a-kasse eller dit pensionsselskab for at høre mere om dine muligheder, så du ved, om og hvor mange penge du potentielt set går glip af ved at få udbetalt pension samtidig med efterløn.\nHvordan foregår indbetaling til efterløn?\nDet er forholdsvist simpelt at tilmelde dig efterlønsordningen og begynde at lave indbetalinger dertil. Det foregår via din a-kasse, som du i øvrigt også skal være medlem af alligevel for overhovedet at få ret til efterløn.\nDu kontakter din a-kasse og gør dem opmærksom på, at du gerne vil tilmelde dig efterlønsordningen. De klarer resten for dig, og derefter skal du indbetale et bidrag hver måned i maksimalt 30 år for at få ret til efterløn.\nDu skal senest gå i gang med indbetalingerne, når du fylder 30 år. Hvis du ønsker at være fuldtidsforsikret, så ligger bidragsydelsen pr. 2019 på 508 kr. pr. måned, mens deltidsforsikrede skal indbetale 338 kr. pr. måned.\nDu kan snakke nærmere med din a-kasse om, hvilke former for arbejde og arbejdsløshedsydelser, der kan være med til at bidrage til dine indbetalinger. Der kan f.eks. være begrænsninger på arbejde i udlandet, men det kan du få mere vejledning i hos din a-kasse.\nHvornår stopper indbetaling til efterløn?\nDine indbetalinger til efterlønsordningen stopper den dag, du har opnået den gældende mængde år og indbetalinger, der gælder for din aldersgruppe. Det svinger nemlig lidt, alt efter hvornår du er født.\nGroft set er det delt op i fire forskellige grupperinger; hhv. for personer født før 1. marts 1952, mellem 1. marts 1952 og 31. december 1958, mellem 1. januar 1959 og 31. december 1975 samt mellem 1. januar 1976 og 31. december 1977.\nHerunder kan du se en kort oversigt over specifikationerne for de enkelte aldersgrupper:\nFødt før 1. marts 1952: Du skal hele tiden have været medlem af en a-kasse senest fra 31. marts 1992. Dette skal have fortsat, til du når op til efterlønsalderen. Du skal samtidig have betalt alle dine efterlønsbidrag senest fra 1. april 1999\nFødt mellem 1. marts 1952 og 31. december 1958: Du skal hele tiden have været medlem af en a-kasse senest fra 1. april 1999, og du skal fortsætte, til du når din efterlønsalder. Derudover skal du have været medlem af en a-kasse i minimum 20 ud af de seneste 25 år. Her gælder det også, at du skal have betalt alle dine efterlønsbidrag uafbrudt senest fra 1. april 1999\nFødt mellem 1. januar 1959 og 31. december 1975: Du skal uafbrudt have været medlem af en a-kasse og betalt efterlønsbidrag senest fra 1. januar 2008. Du skal også her have betalt minimum indtil, du når efterlønsalderen, eller i minimum 25 år. Du kan dog nøjes med minimum 20 års indbetalinger i stedet for 25, hvis du er født før den 1. juli 1964, og hvis du samtidig har betalt indbetalinger til efterlønsordningen senest fra 1. april 1999\nFødt mellem 1. januar 1976 og 31. december 1977: I dette tilfælde skal du have været medlem af en a-kasse og samtidig foretaget dine efterlønsbidrag i minimum 30 år, og senest fra du fyldte 32 år\nEr du født efter 31. december 1977 gælder der andre regler, som du kan høre nærmere om hos din a-kasse.\nHvis du af den ene eller anden grund fortryder, at du har indbetalt til efterlønsordningen og ønsker at få pengene retur, fordi du alligevel ikke vil gå på efterløn, så er dette muligt. Det kan ske på forskellige måder, som vi kigger lidt nærmere på i dette afsnit.\nFørst og fremmest er der den nemmeste løsning, som er, at du får dine indbetalte penge direkte udbetalt til din NemKonto. Dette kræver dog, at du har betalt til ordningen i under et år, så det gælder nok de færreste læsere – men det er dog en mulighed. Vær blot opmærksom på, at du selvfølgelig skal betale skat af pengene, når de bliver sat til udbetaling.\nHvis du har indbetalt til efterlønsordningen i mere end et år, så vil dine penge typisk blive overført til en eller flere af dine pensionsordninger. Det vil oftest være til dit pensionsselskab, men det kan også blive overført til din bank, hvis du har en pensionsordning hos dem. Dette aftaler du blot med din bank eller dit pensionsselskab.\nSidst men ikke mindst kan du også få pengene udbetalt, hvis du er nået til efterlønsalderen, men ikke ønsker at gøre brug af efterlønsordningen alligevel.\nFor at igangsætte fortrydelsen af din tilmelding til efterlønsordningen og dermed få pengene retur, så skal du kontakte din a-kasse, som hjælper dig med opgaven.\nHvordan foregår afholdelse af ferie inden efterløn?\nDette emne er forholdsvist enkelt, da du ikke må modtage feriepenge, mens du er på efterløn. Så det eneste, du skal gøre, er at afholde din ferie og dermed få udbetalt dine ubrugte feriepenge, inden du går på efterløn.\nLad os f.eks. antage, at du vil gå på efterløn 1. august og har optjent en måneds ferie. I dette tilfælde kan det give mening at bede din arbejdsgiver om at lade dig holde en måneds ferie fra og med 1. juli. Så overgår du direkte fra afholdelse af ferie til efterløn.\nHvis det ikke kan lade sig gøre at bruge alle dine feriedage lige op til starten af din efterlønsperiode, så kan du også sagtens afholde ferie et stykke tid forinden, og så arbejde lidt igen, og så gå på efterløn.\nMen pointen er bare, at du skal sørge for at bruge dine feriepenge eller feriedage, før du går på efterløn, da du ellers ikke kan få dem udbetalt.\nArtikel skrevet af: danskeakasser / Arbejdsmarkedet Ingen kommentarer


Vil du have det bedste af det bedste i det mest kinky design? Så er Oxballs Juicy Penis Ring XL det perfekte valg. Den voluminøse ring er designet til at sidde rundt om både penis og pung, og giver dig dermed en hårdere erektion kombineret med dejlig … læs mere her\nI løbet af de sidste år er forbruget af sexelegetøj steget markant i Danmark. Når man gerne vil prøve noget nyt og samtidig være tryg, der ikke får dig til at føle dig utryg eller andet ubehageligt. Det skal jo helst være rart. Uanset hvilket sexlegetøj man vælger, er det godt bud varer fra Oxballs som for eksempel denne Oxballs Juicy Penis Ring XL. Du kan trygt købe dit sexlegetøj online i en shop, varerne kommer pakket neutralt ind, så ingen kan se, hvad du har bestilt.\nOxballs Juicy Penis Ring XL ligger på hylden i det store sortiment der er i vores gruppe af varer Mænd,Fetish,Nyheder,Favorites,Mærker,Fetish Sexlegetøj,Penisringe,Til Penis & Kugler,Cock & Ball Sexlegetøj,Oxballs. Du får oven i købet hele 365 dages returret der giver dig en god sikkerhed, hvis du alligevel ikke skal bruge din vare. Du kan roligt gøre som rigtig mange andre har gjort før dig og købe din Oxballs Juicy Penis Ring XL i webshoppen Sinful.dk, der har forstået at have de rigtige varer på hylden. Vi har håndplukket varerne og blandt dem finder mange det de leder efter, deriblandt også denne vare. Når du handler online er priserne bedre- når webshoppen sparer de penge som en almindelig butik bruger, så kommer det dig til gode.\nOxballs Juicy Penis Ring XL - fordele ved at købe online\nDet er værd at huske på, når der shoppes online, får du andre fordele, som ikke er en selvfølge i fysiske butikker. Danske webshops skal jf. loven give 14 dages returret. når du har handlet dine varer, og du kan finde webshops der giver mere der kan forlænge din standard returret med både uger og måneder. Oveni returretten har du online også et ret stort udvalg af varer og shops, og det at sammenlligne priser bliver en leg, i de mange webshops der er på det danske marked. Og du kan faktisk sammenligne priser i løbet af nul-komma-fem med din smartphone eller tablet. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at bæreposen med varerne går i stykker på vej hjem. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, og det giver en god fleksibilitet for dig. I dag er der ingen grund til at skulle stå i kø ved en kasse - ved online handel så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.


Faaborg skal gøres mere sikker at færdes i: Læs de mange overraskende forslag til trafikforbedringer | fyens.dk\nCyklisterne er sårbare i den store rundkørsel ved Engvej/Kildetoften/Havnegade. Nu foreslås den omlagt til lysreguleret kryds. Arkivfoto: Bent Warncke\nNy trafikanalyse giver en række bud på, hvordan Faaborgs børn og unge kan komme mere sikkert til og fra skole. Blandt andet foreslås stor rundkørsel omdannet til lysreguleret kryds.\n21 jun. 2021 kl. 11:14\nFaaborg: Faaborg skal gøres til en væsentlig mere sikker by at færdes i for både cyklister, gående og bilister. Politikerne i Teknik- og Miljøudvalget har netop fået præsenteret en spritny trafikanalyse, der indeholder en lang række forslag, som - hvis der ellers er politisk opbakning til dem - kan blive realiseret i de kommende år.\nMest overraskende er det nok, at det foreslås, at den store rundkørsel, hvor Kildetoften møder Havnegade, Engvej og Vestergade, skal laves om til et lysreguleret kryds.\nDer har de senere år været en del mindre uheld i rundkørslen med cyklister involveret, og et lysreguleret kryds vil kunne sikre, at cyklisterne kan komme helskindet gennem krydset.\nI trafikanalysen er forslaget er formuleret således:\n"For at skabe et bedre og mere sikkert krydsningspunkt ved Engvej/Kildetoften etableres et signalanlæg. Den dobbeltrettede cykelsti krydser i dag Kildetoften umotiveret. Stien foreslås derfor forlænget til signalanlægget, hvor det tilsluttes med sig egen signalfase - der kan evt. indarbejdes en form for ”myldrefase” for lette trafikanter."\nDen store rundkørsel foreslås nu omdannet til lysreguleret kryds. Pris 2,5 mio. kroner plus moms. Grafik: FMK\nIfølge formand i Teknik- og Miljøudvalget, Søren Kristensen (V), er det de mange cyklende børn og unge i Faaborg-området, der er i hovedfokus i analysen.\nDen skolestruktur, vi har, betyder, at der er mange børn hver dag, der skal krydse fra den ene del af Faaborg til den anden, og vi mener, de skal have muligheden for at kunne cykle i skole.\n- Den skolestruktur, vi har, betyder, at der er mange børn hver dag, der skal krydse fra den ene del af Faaborg til den anden, og vi mener, de skal have muligheden for at kunne cykle i skole. Vi har et cyklistproblem i Faaborg. I dag er cyklisterne de sårbare i den store rundkørsel, og der er andre strækninger, hvor det er knapt så sikkert at cykle, siger Søren Kristensen.\nKorridor gennem midtbyen\nMen der skal ske mange andre forbedringer. F.eks. foreslås det, at der etableres en kantstensafgrænset cykelsti på Kildetoften/Assensvej.\nForslaget er formuleret således:\n"For at øge trygheden og imødegå parkering ind over cykelbanerne foreslås etablering af kantstensafgrænsede cykelstier. På Assensvej-Kildetoften syd for Fritsdalvej er der tilstrækkelig bredde til at etablere delte stier (cykelsti hæftet på eksisterende fortov)."\nEn teglstensrød belægning i Vestergade skal markere, at det er cyklisterne, der er de vigtigste. Grafik: FMK\nDesuden skal der skabes en cykelkorridor igennem midtbyen. Vestergade og Grønnegade skal omdannes, så trafikken i disse gader kommer til at foregå på cyklisternes præmisser. Det skal blandt andet signaleres ved at forsyne asfaltbelægningen på Vestergade med en teglstensrød overflade, der indikerer, at dette er en cykelgade.\n"... biler må færdes i de samme retninger som i dag, men hastighed og placering på vejen er på de cyklendes præmisser", lyder det i forslaget.\nAndre forslag til trafikforbedringer:\nBedre vejadgang til Forum Faaborg: Der anbefales ensretning af trafikken på Sundvænget og Sundstien ved Forum Faaborg. Dette vil reducere antallet af konfliktpunkter og skabe et bedre bilflow ved parkeringspladserne foran svømmehallen og Forum Faaborg. Langs svømmehallen kan parkeringspladserne med fordel vinkles til skråparkering for at tydeliggøre ensretningen. Cyklister undtages ensretningerne for bl.a. at give mulighed for at cykle modsat færdselsretningen langs svømmehallen til Sundstien.\nÆndret skiltning til p-pladser: Bilister skal i højere grad ledes ned til de store p-pladser på Værftsvej og ved Forum Faaborg.\nBedre skiltning i byen: Besøgende i Faaborg skal ledes mellem havn, midtby, Forum Faaborg og andre vigtige mål i byen. Informationsstandere placeres strategiske steder i byen.\nNy cykelsti gennem grønt område: For at sikre bedre cykelforhold etableres en dobbeltrettet cykelsti i det grønne areal i forlængelse af Kai Nielsensvej. Stien kan benyttes af cyklister fra det store opland syd og øst for Pugesøvej til signalanlægget på Assensvej.\nAfkortet cykelsti ved indkørsel til Jem & Fix: Det anbefales, at der etableres en afkortet cykelsti, dvs. at cykelstien på den sydlige side af vejen afbrydes 20-25 meter før vejadgangen ind til byggemarkedet og erstattes med en højresvingsbane, hvor cyklister og biler fletter frem mod sidevejen. Denne udformning er med til at øge trafikanternes gensidige opmærksomhed ved at bringe trafikanterne tættere på hinanden før krydset, hvilket er med til at øge sikkerheden.\nHævet krydsflade ved krydset Assensvej/ Bjernevej: Det anbefales, at der etablere en hævet krydsflade i krydset mellem Assensvej og Bjernevej. Krydsfladen giver både god sikkerhed, da den generelt set er med til at reducere uheldsrisikoen, men også god tryghed for lette trafikanter, der ønsker at krydse vejen. Dette skyldes primært, at hastigheden dæmpes i selve krydset.\nLettere krydsning af Havnegade: Der skabes bedre forhold for lette trafikanter med krydsningshelle ud for Holkegade. Krydsningspunktet er valgt, da det tilgodeser krydsende lette trafikanter mellem midtbyen, lystbådehavnen og Slagterigrunden. Vinkelparkeringen langs Havnegade foreslås ændret til længdeparkering, da det er en mere sikker og tryg løsning for både biltrafikken og særligt cyklister. Ændringen giver desuden plads til udeservering.\nSammenbinding af by og havn: Anbefalet at 30 km/t (zone) på Christian IX's Vej forlænges fra Strandgade til Kanalvej (ca. 50 meter). Chausséstens-belægning på Christian IX's Vej forlænges fra Strandgade til Kanalvej (ca. 50 meter), Der etableres cykelsti (delt sti) på strækningen (ca. 50 meter). Løsning bør samtænkes med ønsket om en generel opgradering til cykelsti på Havnegade - Chr. X’s Vej – Banegårdspladsen.\nVendemulighed for busser på havnen: Det bør overvejes at give busser mulighed for at vende på havneområdet. Dette vil reducere mængden af tung trafik på Havnegade og i rundkørslen Kildetoften/Engvej (som i trafikanalysen anbefales lavet om til et signalreguleret kryds). Samtidig giver det mulighed for, at passagerer til/fra færgen kan stige af eller på bussen tættere på færgelejet.\nLademulighed ved busstop på Banegårdspladsen: Busser med endestation i Faaborg, som ikke kører i depot, bør kunne lade ved Banegårdspladsen. Dette kræver sandsynligvis, at busstoppestedet ombygges, så der kan holde flere busser.\nDu kan læse hele trafikanalysen på kommunens hjemmeside, www.fmk.dk\nForeløbig er trafikansalysen bare et idekatalog, hvor de enkelte forslag skal diskuteres langt grundigere - både politisk og med borgerne, understreger Søren Kristensen.\nEn cykelkorridor skal føre cyklisterne sikkert gennem Faaborgs midtby. Grafik: FMK\n- Der skal også prioriteres og findes finansiering til projekterne. Men de faglige vurderinger vægter meget i denne type sager, siger han.\nHvornår forventer du, at nogle af disse forslag realiseres?\n- Vi taler om noget, der formentlig første går i gang om to-tre år og samlet for hele pakken taler vi om længere tid. Det vil blive etableret i etaper, hvor vi prioriterer det, der er det vigtigste, først, og så har det selvfølgelig også betydning, hvad vi har råd til, siger Søren Kristensen.\nDen samlede pris for alle de mange trafiktiltag anslås at ligge i niveuaet 11-12 mio. kroner plus moms.\nTrafikken på Sundstien og Sundvænget skal ensrettes for at skabe bedre vejadgang til Forum Faaborg. Grafik: FMK\nSå er den gal igen: Bumpene i rundkørsel er for høje, mener ...\nLæserne er splittede i p-debat: Frisørs kunder kommer tit fo...\nDebat: Bilister kører uden om chikaner ved rundkørsel\nBilist og cyklist stødte sammen i rundkørsel\nFlere cyklister ramt i trafikeret rundkørsel


Skolens historie Lidt om organisationen Tietgen Handelsgymnasium er en del af en større organisation, som hedder TietgenSkolen. Ud over handelsgymnasiet, der ligger i den vestligedel af Odense, har TietgenSkolen fire andre afdelinger i Odense og i Nyborg.\nFor hele TietgenSkolen er nedsat en bestyrelse med repræsentanter udpeget af Fynsk Erhverv, HK Midt, Odense Kommune, service-/administrative medarbejdere, lærere, elever samt TietgenSkolens bestyrelse.\nSkolen er en selvejende institution, og bestyrelsen kan derfor sammenlignes med en bestyrelse fra private virksomheder. Lidt om navnet\nTietgenSkolen er opkaldt efter finansmanden og odenseaneren C. F. Tietgen (1829-1901), en af dansk erhvervslivs mest innovative, handlekraftige og internationalt orienterede ledere gennem tiderne. Ved handelsgymnasiets hovedindgang, står en statue af C. F. Tietgen og ved gæstekantinen er opstillet en buste, som hvert år kranses i forbindelse med 3. g'ernes gallafest.\nTietgenSkolen har eksisteret i sin nuværende form siden 1954 efter en fusion mellem tre handelsskoler i Odense. Skolens logo udgøres af navnet TietgenSkolen med underteksten Tietgen Business College. På globen i centrum ses Merkur, romernes gud for handel.


Kontorarbejde: Kontorudstyr Tips / ebernie.com\nFordele ved at bruge Online kontorartikler butikker\nAfhængigt af din placering og budget, her er et par fordele ved at købe kontorartikler online versus at gå til den fysiske butik.\nConvenience. Ingen gas, kilometertal, eller fysisk indsats, der kræves.\nSikkerhed. Hæderkronede kontorartikler butikker gør online køb meget sikker.\nProduct Tilgængelighed. Ordrer placeret på linje typisk kommer fra et lager med en meget større beholdning end en lokal butik.\nSammenligning diagrammer. Forestil holde op to printer bokse side om side i butikken for at sammenligne funktioner. Forestil dig nu, at du sammenligner 6 forskellige printere. Sammenligning på online via et diagram fylder langt mindre tid.\nRabatter for shopping online. Mange butikker er begyndt at tilbyde rabatter til at køre forbrugerne til internettet.\nOvenstående er blot et par fordele ved at overveje, før du køber offline eller online. Online kan være den mest bekvemme og overkommelige vej til at rejse.\nHigh Tech Office Udstyr til 2000'erne\nFor at kvalificere sig til etiketten "high tech" i dagens samfund, skal ordet "trådløs" være fremtrædende i alle dine praleri. Takket være trådløse kort til bærbare computere og innovatører som Bluetooth, forbindelse og kommunikation er mere flydende, end de nogensinde har været. Gode eksempler på high tech kontorudstyr inkluderer:\nTrådløs internetforbindelse for computing og mobiltelefoner (via trådløse routere eller kort), så du kan gøre dit arbejde næsten overalt\nBluetooth dataoverførsel enheder, så du kan kommunikere med en anden persons PDA-enhed uden at skulle tilslutte en ting i.\nEn hovedtelefon enhed til et væld af modtagere.\nBlackberry-enheder er et must i Corporate America til øjeblikkelig email, sms og notatskrivning\nWireless er vejen til i dag. For at blive betragtet som "i", skal du være i stand til at gøre dit job problemfrit fra komfort i en Starbuck kaffe hus gårdhave eller en lufthavnsterminal. Er du "i"?\nForenkle din virksomhed med Portable kontorudstyr\nFor ikke så længe siden, ville den typiske kontoransat skrivebord indtages af en stor skærm, printer, telefon system, og større end livet udstyr som faxer og scannere. Men tiderne har ændret sig, og i dag, kan du "gå bærbar", og ikke kun tage dit kontor med dig i slutningen af dagen, men har mindre udstyr til at forbruge dit skrivebord.\nFunktioner skal du se efter i en Small Business Phone System\nDen tech verden er fyldt med nyeste og bedste telefon-systemer til små virksomheder at vælge imellem. For at indsnævre valget, overveje følgende kriterier:\nEr telefonsystem overkommelige?\nEr det tilbyder funktioner, som min virksomhed brug for? (Såsom telefonsvarer, auto ledsagere, dial-by-navn mappe og kalde routing?)\nEr VoIP tilgængelig på systemet?\nKan CEO har en fjernbetjening forlængelse for hans eller hendes mobiltelefon?\nKan systemet installeres af kunden, eller har kunden skal betale for installationen?\nDisse er et par af de primære overvejelser at faktor i, når de køber en lille virksomhed telefonsystem. Mange systemer er komplekse og kræver et telefonsystem rum, som du har brug for at redegøre for og også for at træne dine medarbejdere om at udnytte alle funktioner på telefonen. Vælg en forhandler villige til at støtte dig gennem overgangen og en, der har en hurtig responstid, hvis der er tekniske problemer med telefonsystemet.\nDer er mange regler og bestemmelser om fortroligt dokument bortskaffelse herunder af lægens kontorer og medicinske faciliteter. Papir kompostkværne spille en vigtig rolle i at holde disse regler imidlertid medicinske kontorer skal også holde medier låst og sikret under hele til at holde med HIPAA regulations.You kan enten betale et firma til dig selv bortskaffe disse dokumenter eller bruge en makulator. Der er stort kontor size makulering maskiner, der kan klare store belastninger af papir eller desktop fliskværne, der passer over en affald kurv til at hjælpe dig makulere efter behov. Sørg for, at dine medarbejdere forstår, hvad dokumenter skal makuleres for at beskytte din virksomhed.\nValg HIPAA kompatibel Shredders\nDet sygesikring overførselsret & Accountability Act (HIPAA) ikke påbyde en minimum skyggen størrelse. Dog bør flere mærker overvejes mere på linje med HIPAA regler ikke kun baseret på skyggen størrelse, men også på hastighed og virksomhedens bortskaffelse (f.eks Shred det).\nOvervej også, at hippa mandater privatliv andre medieformater samt, herunder disketter, cd-rom, og data-DVD'er. En god kvalitet shredder vil være i stand til at sønderdele disse typer af formater nemt.\nNår du har valgt et navn brand kvalitet shredder, det næste skridt er at finde en velrenommeret renovationsselskab. Opsøge en virksomhed, der værdsætter HIPAA regler og vil give en anbefaling.\nHvordan vælger en Office Telefon System\nHer er nogle købe tips til at overveje, når de køber et nyt kontor telefon system:\nSpar penge med et brugt system: Køb brugte eller renoverede telefonsystemer er en smart forretning træk i at spare penge. Det meste udstyr er velanlagt og varer i år, så du er generelt sikkert købe brugte telefoner systemer.\nPrioriter dine funktioner. Bestem hvilke funktioner er vigtige, så du ikke finde dig selv over eller under udstyret.\nFind en velrenommeret forhandler: Du har brug for hjælp til at installere og programmere de fleste telefonsystemer. Når du har bestemt den type system du ønsker, at finde en god telefon forhandler er nøglen.\nOvervej VoIP telefonsystemer Den seneste i computer-telefoni -. Voice over IP (VoIP) teknologi - giver virksomhederne mulighed for at foretage og modtage opkald ved hjælp af internettet. VoIP er perfekt, hvis din virksomhed har eksterne arbejdstagere. Det kan virkelig være med til at holde dig tilsluttet og holde dine samlede omkostninger nede.\nOvervej telefonsvarer kompatibilitet. Sørg telefonsystemet kan arbejde med en bred vifte af tredjeparts voice mail-systemer. Det holder telefonsvareren muligheder åbne og minimere risikoen for din sidde fast med en ringere eller overpris voice mail-system.\nOverwire. Hvis du har brug for at wire op dit kontor for telefonsystemet, installere mere ledninger, end du har brug for til at håndtere dine aktuelle behov. Telefonsystemets eksperter foreslår, at du fordobler ledninger du i øjeblikket har brug for. Selv om det øger omkostningerne til installation, det er en enorm besparelse, hvis du måske brug for at tilføje ledninger senere.\nPlanlægning et Office: Prioritering dit udstyr og opgraderinger\nBestem dine behov for dit kontor udstyr, når du starter din virksomhed. Start med en liste over, hvad du behøver for at komme i gang, og derefter oprette en ønskeliste over, hvad du gerne vil have som en del af din vækstplan.\nDit kontor kan starte små og kræver, at brugerne deler computere eller har lave ende udstyr og uoverensstemmende udstyr i de tidlige dage. At vælge en vækstplan, der gør det muligt for dig at købe nyt udstyr er en god idé, men du nødt til at prioritere, især hvis du har et lille budget, mens du vokser.\nDin virksomhed vækst afhænger af din succes og forvaltning af dine finanser, så budgettet fornuftigt til dit kontor møbler.\nAt være en informeret Bargain Hunter\nDiscount kontormøbler tilbud er ofte annonceres i lokale aviser. Mange kontorartikler forhandlere også salget på afkast eller beskadigede varer. Du kan være i stand til at få en betydelig rabat på dit køb, hvis kassen er beskadiget på grund af et afkast eller på grund af en lille ridse.\nNår du køber rabat kontormøbler på clearance, skal du sørge for, at du er opmærksom på returnering eller udveksling politik. Mange af disse salg er kun endelige salg, hvilket betyder, at du ikke kan returnere varen. Kontroller at sikre et element, der har brug samling indeholder alle relevante dele. Vær helt klar over eventuelle skader på varen, inden de forlader de store.Discounts kan være let tilgængelige efter ferien er samt og efter tilbage til skolen rush er forbi. Det er en rigtig god idé at bestanden op på leverancer eller drage fordel af salget på disse tidspunkter for flere større indkøb som borde og stole.\nDonere gamle kontor Udstyr til velgørenhed\nNår du opgraderer din interne kontorudstyr såsom computere, skærme, bærbare computere og printere, overveje at donere dit gamle udstyr til velgørenhed. Der er mange velgørende organisationer, der vil drage fordel af at bruge din ældre, men stadig brugbar udstyr. Offentlige skoler, lokale biblioteker, daginstitutioner, samfund fritidshjem, community jobsøgning kontorer samt andre velgørende organisationer kan drage fordel af at bruge din computer kontorudstyr, og du, som virksomhed, kan drage fordel af de skattemæssige nedskrivninger samt opbygge en positiv samfund profil.\nMange velgørende organisationer vil afhente dine donationer og udstede en skat kvittering. Det er meget vigtigt at være sikker på, at når du donere gammelt udstyr såsom en personlig computer eller server, som du helt slette harddisken for at beskytte fortrolige oplysninger. Der er særlige software-programmer til rådighed til at hjælpe dig, som blot at trykke på delete-tasten kan ikke være nok.\nNogle virksomheder sjældent opgradere kontorudstyr, men andre opgradering på sådan en konstant basis, at de ofte bruger flere penge på deres it-budget end nødvendigt. Bed om en teknologi evaluering fra din IT-leverandør til at hjælpe dig med at holde trit med dine infrastrukturbehov mens ikke overdrive det og lommepenge unødigt.\nKontorarbejde: computerborde & stole Tips\nBrasilien Bans Solcentre


Medie: Medarbejder advarede FE-ledelsen om mulige ulovligheder\nChefer i Forsvarets Efterretningstjeneste blev ifølge kilder personligt advaret om ulovligheder i tjenesten.\nForsvarsminister Trine Bramsen (S) har varslet en undersøgelse af Forsvarets Efterretningstjeneste, efter at Tilsynet med Efterretningstjenesterne (TET) i en analyse har rejst kritik af efterretningstjenesten. Få overblikket over sagen her. Video: Mads Claus Rasmussen Ritzau, Scanpix, Reuters, Billedarkiv: AFP/Ritzau Scanpix, redigering: Ida Meesenburg Fold sammen\nSøndag d. 06. september 2020, kl. 19.44\nEn medarbejder ved Forsvarets Efterretningstjeneste (FE) advarede i flere omgange ledelsen om mulige ulovligheder i tjenestens hemmelige spionsamarbejde med den amerikanske efterretningstjeneste NSA.\nMedarbejderens advarsler byggede på grundige undersøgelser, som medarbejderen havde udført og samlet i en rapport, skriver DR Nyheder.\nIfølge DR Nyheders oplysninger dokumenterede rapporten, at FE gav amerikanerne adgang til informationer om danske statsborgere.\nMedarbejderen beviste over for ledelsen, at der var danske data i det, man sendte videre til amerikanerne. Og at det ikke var tilfældighedsfund, fortæller en af de anonyme kilder til DR Nyheder.\nMedarbejderen advarede personligt sektorchefen for indhentning, der er en højtstående officer.\nOgså den tidligere topchef i tjenesten Thomas Ahrenkiel samt den nu hjemsendte FE-chef, Lars Findsen, blev advaret.\nEn af de anonyme kilder siger til DR, at problemet var, at ledelsen skjulte det for tilsynet.\nOg derved har ledelsen »brudt deres oplysningspligt i en meget alvorlig sag«, siger kilden.\nIfølge Sten Bønsing, professor i forvaltningsret på Aalborg Universitet, kan de nye oplysninger få afgørende betydning for en eventuel senere placering af ansvar i sagen.\n»Hvis det er rigtigt, at der bliver begået ulovligheder, og ledelsen er ansvarlig, så er det embedsmisbrug, som man kan blive straffet for,« siger han.\nHan tilføjer, at ansvaret ligger hos ledelsen, så snart den er blevet orienteret.\nHer er anklagepunkterne mod spiontjeneste\nForsvarsminister Trine Bramsen (S) har varslet en undersøgelse af Forsvarets Efterretningstjeneste, efter at Tilsynet med Efterretningstjenesterne (TET) i en analyse har rejst kritik af efterretningstjenesten.\nKritikken blev frembragt i august. Efter kritikken er FE-chef Lars Findsen sendt hjem. Det samme er tidligere chef Thomas Ahrenkiel og to ledende medarbejdere.\nLæs hovedpunkterne fra TET, som de er refereret i en pressemeddelelse, her:\nTilsynet vurderer, at Forsvarets Efterretningstjeneste fra 2014 til 2020 i forbindelse med kontroller har »tilbageholdt centrale og afgørende oplysninger for tilsynet og givet tilsynet urigtige oplysninger om forhold«.\nDet skulle være sket i forhold til, hvordan Forsvarets Efterretningstjeneste har indhentet og videregivet information.\nTilsynet vurderer, at der i Forsvarets Efterretningstjenestes ledelse og dele af tjenesten har været en kultur, hvor »uberettigede aktiviteter eller uhensigtsmæssige forhold søges skrinlagt« og skjult for kontrollen.\nForsvarets Efterretningstjeneste har haft ulovlige aktiviteter, der blandt andet involverer »indhentning og videregivelse af en betydelig mængde oplysninger om danske statsborgere«.\nForsvarets Efterretningstjeneste har »behandlet« oplysninger om en ansat i Tilsynet med Efterretningstjenester.\nDet har længe været kendt, at FE samarbejder med den amerikanske efterretningstjeneste NSA om indhentning og udveksling af oplysninger. Men det nye samarbejde, som medarbejderen advarede om mulige ulovligheder ved, er af nyere dato.\nDer er ifølge DR Nyheders kilder tale om et overvågningsprogram, som blev taget i brug på et tidspunkt mellem 2012 og 2015.\nDet blev blandt andet taget i brug for at få adgang til russisk kommunikation, der løber i kablerne, lyder det.\nSagen har indtil videre ført til hjemsendelse af Lars Findsen, Thomas Ahrenkiel og to ledende medarbejdere.\nTilsynet med Efterretningstjenesterne (TET) fremlagde kritikken af FE 24. august i år.\nTET mener blandt andet, at FE fra 2014 til 2020 i forbindelse med kontroller har »tilbageholdt centrale og afgørende oplysninger for tilsynet og givet tilsynet urigtige oplysninger om forhold«.\nDR Nyheder erfarede efterfølgende, at det er et særligt samarbejde mellem FE og NSA, der ligger til grund for centrale dele af den kritik, som TET har rejst.\nForsvarsminister Trine Bramsen (S) har indledt en undersøgelse af sagen.\nVi skal undgå at piske en stemning op, før vi rent faktisk ved, hvad FE-sagen drejer sig om\nFE-skandalen skal kulegraves, men hvordan? Her er tre bud fra tre professorer


24/06/2021 EU/Politik & Samfund\nEUROPA // ANALYSE – Det berømte Window of Opportunity, hvor store reformer er mulige i Europa, kan meget vel snart blive smækket i. Det er der betydelig risiko for. Også selv om det ud fra overfladisk betragtning ser meget bedre ud end længe. Når EU’s 27 stats- og regeringschefer mødes i dag og i morgen… Læs videre her\nEUROPÆISKE SKATTEREGLER // KRONIK – Globale kriser baner ofte vej for store reformer. De aftaler, som regulerer det monetære system og verdenshandel, blev indgået i kølvandet på anden verdenskrig. De vigtigste karakteristika ved det nuværende system for virksomhedsbeskatning stammer fra mere end et århundrede siden. Virkningerne af covid-19 skaber i dag et nyt momentum for at… Læs videre her\nDerfor er det vigtigt at sætte pris på, og give priser til, kulturen. Særligt til oversete perler som den rumænske dokumentar 'Collective', skriver Oscar Ørtoft Pedersen fra Europa-Parlamentet. Læs videre her\nEUROPA // ANALYSE – Tirsdag kom der et EU-udspil, som uden tvivl bliver et af de helt store spørgsmål i debatten om fremtidens Europa: Fremtidens skattepolitik. Kommissionen udsendte en meddelelse på 15 sider om en mere fair beskatning af virksomhederne på det indre marked. EU’s økonomikommissær, Paolo Gentiloni, sagde, at ”det er på tide at… Læs videre her\n20/04/2021 POV Business/EU\nCYKLING // POV BUSINESS – Med coronakrisen kom et cykelboom, og nu bygger byer rundt om i Europa kilometervis af cykelstier til pendlere, der under pandemien er begyndt at tage cyklen i stedet for f.eks. bussen eller toget. “Cykelinfrastruktur er billig og bæredygtig, og det betaler sig altid at investere i den”, siger Sidsel Birk… Læs videre her\nLONGREAD // BOGUDDRAG – I sin nye bog giver Bjarke Møller et bud på, hvordan Europa kan overvinde de globale megakriser i 2020’erne og blive en grøn supermagt, der frigør sig økonomisk og militært fra USA uden at løbes over ende af Kina. I stedet for at hænge fast i frygtens politik viser han, hvordan… Læs videre her\nMINDEORD – ‘Jens-Peter Bonde drog tidligt den lære, at tilhængerne må tale med modstanderne – og omvendt. Det gælder ikke kun i Danmark men i hele Europa, hvor vi i demokratiets navn bliver nødt til at tale med alle, også med briterne, efter Brexit. Det bliver ikke nemt, men det hører med til den europæiske… Læs videre her\nNATIONALE FÆLLESSKABER // EU & USA – Vi har set Storbritannien forlade EU. Men det er en absurd tanke, at en stat skulle forlade USA, selvom det er sket før i historien. Der er afgjort ligheder mellem Europa og USA, ligesom der er ligheder mellem EU og USA, men forskellene illustrerer også, hvorfor et land… Læs videre her\n11/01/2021 EU/POV Business\nBREXIT & UK // POV BUSINESS – ”Vi er ude og fejre handelsaftalen med EU. Storbritannien har opnået det, vi ville med udtrædelsen af EU,” siger danske Christina Schiøtt Liaos, der igennem 16 år har haft et topjob i den britiske udenrigshandelstjeneste. ”Storbritannien har fået kontrollen tilbage over lovgivning, grænser, budget og fiskeri. Det er… Læs videre her\n30/12/2020 Politik & Samfund/EU\nEU & CORONA // SERIE – “De ungarske statsmedier brøler sejr, mens andre bryder deres hjerner. Art. 7-proceduren, hvor et land kan få suspenderet sin stemmeret, hvis retsstatsprincipperne ikke bliver overholdt, er blevet indledt mod Ungarn for længe siden, men har ikke rykket sig en tøddel. Det skyldes også, at der skal enstemmighed minus 1… Læs videre her\nEU & CORONA // SERIE – “Da jeg kører over broen i midten af juli, ligner regionen sig selv. Det polske byggemarked er proppet med tyskere, der har ventet med at gennemføre de hjemlige renoveringer, indtil de igen kunne købe billigt ind i Polen. Men valgplakaterne viser, at polakkerne skal til valg.”. At 2020 er… Læs videre her\nEU & CORONA // SERIE – ” For første gang siden han er blevet præsident, underskriver Macron et fælles udspil med stribevis af de sydeuropæiske lande: der er brug for fælles obligationer og europæisk Marshallhjælp fra Nord til Syd. På topmødet er der mildest talt ikke god stemning. Portugals premierminister, António Costa, beskylder Holland for… Læs videre her\nEU-KOMMISSIONEN // KRONIK – Formanden for Europa-Kommissionen, Ursula von der Leyen, har skrevet en kronik om et nyt, europæisk Bauhaus. Hun vil gerne skabe en ny bevægelse, hvor der tænkes æstetik og kultur med ind i den grønne omstilling af vores bygningssektor, på samme måde som det oprindelige Bauhaus kombinerede form og funktionalitet. Bauhausbevægelsen, der… Læs videre her\n05/10/2020 Politik & Samfund/EU\nEU // DEBAT – Donald Trump’s udenrigspolitik har trukket USA i retning af mere isolationisme og væk fra internationale organisationer og frihandel, og det kræver, at EU melder sig på banen for at holde de vestlige værdier fast i form af frihandel, tro på internationale organisationer, fælles kamp for klima og miljø og fremme af… Læs videre her\nTALE // STATE OF THE EU – Kommissionsformand Ursula von der Leyen afholder onsdag formiddag den historiske State of the Union-tale og debat med MEP’erne om, hvordan Unionens nutid og fremtid skal se ud. Se med direkte fra Bruxelles. Hvad skal EU arbejde med og prioritere i løbet af de næste 12 måneder? Traditionen tro… Læs videre her\n13/09/2020 Politik & Samfund/EU\nFLYGTNING // KOMMENTAR – Den humanitære krise på Moria er ikke ny, den har eksisteret i årevis. Men for et par dage antog den en ny og hæslig, men fuldkommen forudsigelig form. Det er på tide at træffe et valg, skriver migrationsforsker Martin Lemberg-Pedersen. Dette debatindlæg er udtryk for skribentens holdning. Alle holdninger, som kan udtrykkes… Læs videre her\n24/08/2020 Politik & Samfund/EU\nTYSKLAND // POLITISK ANALYSE – Det danske mindretal i Sydslesvig vil forsøge at få valgt et medlem af forbundsdagen for første gang siden valget i 1949, når der igen er forbundsdagsvalg i 2021. Og den tyske valglov er indrettet, så det langt fra er en utopisk drøm for mindretallene i Sydslesvig at blive repræsenteret, skriver… Læs videre her\n02/08/2020 Politik & Samfund/EU\nMASKINRUMMET // REPORTAGE – Europa-Parlamentet er en summende arena, hvor politiske holdninger brydes på tværs af sprog og gestik, hvor idéer udspringer, og hvor milliardaftaler godkendes eller nedstemmes. Bag frontlinjerne i verdens største folkevalgte forsamling arbejder en dedikeret flok rådgivere hver dag med strategi og synlighed, så parlamentsmedlemmernes visioner kan blive til virkelighed skriver Sofia… Læs videre her\nUGENS ERHVERVSPORTRÆT // POV BUSINESS – Selvom man er dansker og bor i et hus langt ude på landet nede på Stevns, kan man godt have et topjob i den britiske udenrigs- og handelstjeneste. Det er Christina Schiøtt Liaos et – ikke særlig typisk – eksempel på. Hun har i 16 år arbejdet for skiftende… Læs videre her


Brug @omtaler for at få en persons opmærksomhed - Office Support\nBrug @omtaler for at få en persons opmærksomhed\nBrug @ i brødteksten i en meddelelse eller mødeindkaldelse\nI brødteksten i mailmeddelelsen eller kalenderinvitationen skriver du @-symbolet og de første bogstaver af kontaktens for- eller efternavn.\nNår Outlook tilbyder dig et eller flere forslag, kan du vælge den kontakt, du vil omtale. Kontaktens fulde navn er indsættes som standard.\nDu kan slette en del af omtalen, f.eks. alt andet end personens fornavn. Den nævnte kontakt føjes også til linjen Til i mailen eller mødeindkaldelsen.\nSøg efter meddelelser, der omtaler dig\nHvis du modtager mange mails, kan du vil filtrere meddelelser i en mappe for kun at få vist de meddelelser, hvor du er omtalt.\nI Outlook til Windows\nVælg Alle over meddelelseslisten.\nVælg Omtalt i mail.\nI Outlook til Mac\nPå fanen Hjem skal du vælge Filtrer mail.\nBemærkFunktionen Omtalt i mail er kun tilgængelig for modtagere, der bruger Exchange Server 2016, Exchange Server 2019, Exchange Online eller Outlook.com. Indikatoren @ (symbolet snabel-a) er kun tilgængelig for Exchange Online og Outlook.com.