Sovende til succes – Rødovre Lokal Nyt\n25. sep 2019, 10:17\nSovende til succes\nFlemming Rømer, til højre, har drevet sengebutikken Den 7. Himmel på Roskildevej i 25 år. På billedet står han sammen med Mark Ørnstrand, der har været ansat i butikken siden 2005. Foto: Michael Paldan\njubilæum Det er yderst sjældent, man kommer sovende til succes, men i Flemming Rømers tilfælde er den god nok. I oktober måned fejrer han nemlig 25-års jubilæum som indehaver af special sengebutikken Den 7. Himmel på Roskildevej.\n55-årige Flemming Rømer sover dejligt om natten og når han vågner om morgenen, er han oftest frisk og veludhvilet.\n”Jeg har sovet godt i 25 år og det kommer jeg til at blive ved med. Alt andet ville måske også være lidt underligt,” siger Flemming med et smil, mens han viser rundt i den 1000 kvadratmeter store forretning på Roskildevej.\nEngang var det en af landets største butikker, når det kom til udvalget af forskellige senge. I dag er der flere om buddet og Flemming slår i stedet på, at han har Danmarks hyggeligste og mest nærvær-\nUdvalget er dog stadig imponerende stort og der er senge for enhver pengepung. Fra 10.000 kroner og helt op til ’Rolls Royce-modellen’ til 200.000 kroner.\n”Ualmindelig god service har altid været det vigtigste i min butik. Jeg giver altid mine kunder rene ord for pengene og holder mig helt fra det store rabatræs, hvor jeg giver 40, 50 eller 60 procent rabat på en seng, som der er kutyme for i branchen. I min verden er det fantasipriser og vildledende for kunderne,” siger Flemming Rømer, inden han fortsætter:\n”Hos mig får kunderne den rigtige seng, til den rigtige pris og jeg har altid haft mange tilfredse kunder, som nu er begyndt at komme igen, fordi sengene, de købte for 25 år siden, skal udskiftes,” siger han med et smil.\nFlemming Rømer havnede i sengebranchen ved lidt af en tilfældighed og efter fem år som sælger i en butik, købte han, sammen med sin daværende kompagnon, butikslokalerne på Roskildevej i efteråret 1994. De kom begge fra Hvidovre og kendte området på Roskildevej som deres egne baglommer.\n”Lokalerne lå godt og i dag ved de fleste, vi ligger her på hjørnet,” siger Flemming, inden han fortæller, hvorfor sengen er boligens vigtigste møbel.\n”Man kan sove på gulvet, hvis man er træt nok, men i længden gør du dig selv en stor tjeneste ved at investere i en god seng. I min verden er sengen det vigtigste møbel i dit hjem. Prøv at tænk over, hvor længe du sidder på en stol, i bilen, ved dit spisebord eller i din sofa, sammenlignet med din seng? Det er simpel hovedregning,” lyder det fra specialisten, der oplever, at kunderne er blevet mere bevidste om, hvor vigtig en god nattesøvn har af betydning.\n”Før i tiden var holdningen måske mere, at den gamle seng var god nok, så længe den ikke braste sammen. I dag oplever jeg oftere, at kunderne ønsker senge, der giver dem overskud til hver-\ndagens gøremål. Der er intet værre end at vågne træt og radbrækket. Med den rigtige seng er du udhvilet på en helt anden måde og det giver mere overskud til børnene, ens partner og arbejdet,” siger Flemming Rømer, hvis kunder kommer fra det meste af landet.\n”En god nattesøvn er et godt fundament til mange ting,” siger senge-jubilaren, inden han afslører, hvilken seng han selv sover i om natten.\n”Jeg sover faktisk i en vandseng og det har jeg gjort i mange år.”\nDen 7. Himmel fejrer jubilæet i hele oktober måned og i weekenden den 5. og 6. oktober, er der åbent hus i butikken på Roskildevej med lidt godt til ganen og maven.


Her kan der blive hedebølge i dag - MX.dk\nAf Julie Bülow - 05/06-16 09:52\nHer kan der blive hedebølge i dag\nDe seneste dages varme vejr kan måske udløse en regulær hedebølge et enkelt sted i landet.\nI Vestjylland bliver vejret igen yderst badevenligt. (Billede: Erik Refner)\nI dag bliver endnu en varm sommerdag, og i det Vestjyske kan vi nå helt op og ramme en regulær hedebølge, som kulmination på de seneste dages varme vejr.\n– Vi har mulighed for temperaturer i det vestjyske på mellem 27 og 28 grader, så måske vi efter i dag kan sige, at vi har haft hedebølge, siger vagtchef ved Danmarks Meteorologiske Institut, Mette Wagner til Newsbreak.\nHURRA! Varmebølge på vej til Danmark\nEn varmebølge, som vi har haft de seneste dage, er når gennemsnittet af de højest registrerede temperaturer målt over tre dage i træk overstiger 25 grader. På samme måde vurderer man en hedebølge. Der skal temperaturen bare overskride 28 grader, skriver DMI.\nDu kan godt glæde dig: En lun sommer i vente\nMen dansk sommervejrstradition tro, så varer de høje temperaturer og solrige dage ikke ubetinget ved. Ifølge vagtchefen er det formodentlig den sidste dag i denne omgang, vi får det så varmt. Mandag skal temperaturerne begynde at falde igen.\n– Men der er også i den kommende uge udsigt til nogle rigtig flotte dage. For temperaturen falder kun langsomt, siger Mette Wagner.\nUtrolige billeder: Her smelter bil under hedebølge


Sådan Får Du Et Bedre Job Af Harry Motor → Køb bogen billigt her\nSådan Får Du Et Bedre Job - Harry Motor - Bog\n"Sådan får du et bedre job" er Harry Motors guide til et at få glæde og fornøjelse i dit arbejdsliv, og hvordan du gennem motivation og positiv tænkning kommer videre i dit arbejdsliv. Hvordan... Læs mere.\nVed handel på Internettet er det uhyre vigtigt, at sikkerheden er i orden, og det er derfor et område, vi vægter højt. For at få den optimale garanti for sikkerheden ved betaling online, har vi opnået at få NETS til at godkende vores betalingsløsning. Køb og betaling er derfor altid fuldstændig sikkert.\nDe 30 dages returret er naturligvis gældende for alle produkter hos Gucca.dk. Med andre ord, såfremt du ønsker at fortryde købet, så kan du returnere den uønskede vare til os, og så refunderer vi pengene. Før du returnerer varen til os, er det altid en fordel, hvis du kontakter os forinden.\nAt du som kunde modtager dit produkt både hurtigt og sikkert, er af stor betydning for os. Hvis vi er lagerførende, så vil du som regel modtage varen indenfor 1-2 hverdage. Lagerstatus fremgår tydeligt i webshoppen under hver vare. Har du spørgsmål til leveringstid eller lagerstatus, så er det en god ide, at du sender en e-mail eller ringer til os.\nDu har i vores webshop mulighed for at foretage betaling på flere forskellige måder. Den betalingsform der passer bedst til dig, er selvfølgelig den du skal benytte. Lige meget hvad du gør brug af, kan du føle dig sikker og tryg, når du køber hos Gucca. Du kan se alle betalingsmuligheder her. Husk på, at såfremt du benytter betalingskort, trækkes pengene først den dag vi afsender din vare.\nSkulle du have spørgsmål eller støde på problemer, i forbindelse med dit besøg på Gucca.dk, sidder vi ved telefonen eller på e-mail parat til at hjælpe dig. Vi er åben for henvendelser mellem klokken 10-15 alle hverdage, og vi tager imod din henvendelse med et smil.\nEfter du har bestilt dine varer, kan du altid tracke forsendelsen, og vide hvornår du modtager den. Når du modtager din kvittering, efter betaling er foretaget, så får du mulighed for at besøge din egen personlige ordreside. På ordresiden er det muligt at se, hvornår vi afsender din pakke. Når vi har afsendt din vare, vil du i samme øjeblik få en mail med leveringsinformation fra os.\nGuide, Arbejdsliv, Motivation, Ansøgning, Cv, Sælg Dig Selv, Glæde, Job, Arbejde, Sådan Får Du Et Bedre Job, Studiebøger, Bog\nDin anmeldelse af Sådan Får Du Et Bedre Job\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path__forside path__bøger path__merkonom path__harrymotor path__sådanfårduetbedrejob\n219,95 krSådan Motiverer Du Andre - Og Dig Selv - Bog\n219,95 krSucces Bag Disken - Bog\n259,95 krHvordan Man Bliver Chef - Og Bliver Ved At Være Det - Bog


Vidste du at du kan chatte med chilifans?\nVidste du at det er muligt at sende beskeder og "chatte" med andre brugere på chilifans?\nJeg kan se ud fra statistikken at mange ikke ved dette, så derfor vil jeg lige gøre lidt reklame for denne funktion.\nNederst på din skærm kommer der en grå bar når du er logget ind. I denne er der yderst til højre teksten "Hvem er Online(..)".\nDette er en liste over alle brugere og dem som er markeret med en grøn plet er dem som er online netop nu.\nHvis du dobbeltklikker på et af navnene, så kommer der et chat vindue frem hos dig hvori du kan skrive til personen. Er han/hun online, så vil de modtage beskeden med det samme - er personen ikke online, så vil beskeden stå klar til dem i deres grå bar i bunden når de engang kommer online næste gang.\nDu kan derfor efterlade beskeder til andre brugere eller snakke med dem live hvis du har lyst - det er super simpelt og ganske praktisk.\nVidste du at det er muligt at sende beskeder og "chatte" med andre brugere på chilifans? Jeg kan se ud fra statistikken at mange ikke ved dette, så derfor vil jeg lige gøre lidt reklame for denne funktion. Nederst på din skærm kommer der en grå bar når du er logget ind. I denne er der yderst til højre teksten "Hvem er Online(..)". Dette er en liste over alle brugere og dem som er markeret med en grøn plet er dem som er online netop nu. Hvis du dobbeltklikker på et af navnene, så kommer der et chat vindue frem hos dig hvori du kan skrive til personen. Er han/hun online, så vil de modtage beskeden med det samme - er personen ikke online, så vil beskeden stå klar til dem i deres grå bar i bunden når de engang kommer online næste gang. Du kan derfor efterlade beskeder til andre brugere eller snakke med dem live hvis du har lyst - det er super simpelt og ganske praktisk. -- Kim Schulz [URL HREF="http://www.chilifan.dk"]www.chilifan.dk[/URL]


Sundhedseksperter: Forlæng perioden mellem vaccinestik\n"For det første er det god immunologisk basisviden, at man får en bedre forstærkning af immunforsvaret, hvis der er længere interval mellem vaccinationerne. For det andet viser et nyt studie fra Storbritannien, at ældre personer får flere antistoffer ved at vente længere mellem stikkene," siger Allan Randrup Thomsen.\nSkrevet af Redaktionen d. 25. maj 2021 i kategorien Nyheder\nDanmark skal forlænge den periode, der går, mellem at folk får første og andet vaccinestik mod coronavirus, ligesom blandt andre Norge, Finland og Storbritannien har gjort.\nDet siger seks ud af ni sundhedseksperter, som DR har talt med.\nPå den måde vil flere danskere hurtigere få første stik med vaccinen, og desuden vil både smitten blive brudt og friheden med et coronapas komme hurtigere, mener eksperterne.\nI dag går der op til seks uger mellem vaccinestikkene, men det bør Sundhedsstyrelsenforlænge op til 12 uger, mener en af de adspurgte eksperter, Allan Randrup Thomsen, der er virusekspert ved Københavns Universitet.\n"For det første er det god immunologisk basisviden, at man får en bedre forstærkning af immunforsvaret, hvis der er længere interval mellem vaccinationerne. For det andet viser et nyt studie fra Storbritannien, at ældre personer får flere antistoffer ved at vente længere mellem stikkene," siger han til DR.\nOgså Søren Riis Paludan, professor i virologi på Aarhus Universitet, Christian Wejse, epidemiolog og læge ved Aarhus Universitetshospital, Jan Pravsgaard Christensen, professor i infektionsimmunologi på Københavns Universitet, Else Smith, speciallæge og tidligere direktør i Sundhedsstyrelsen og Niels Strandberg, tidligere direktør i Statens Serum Institut, synes, at det vil være en god ide at forlænge intervallet.\nAnders Fomsgaard, professor i virologi og virusforsker hos Statens Serum Institut, siger måske, og Thomas Benfield, professor og overlæge i infektionsmedicin på Hvidovre Hospital, og Camilla Foged, professor i vaccinedesign på Københavns Universitet, synes, at det vil være en dårlig ide.\nThomas Benfield begrunder sin afvisende holdning med, at forskellige undersøgelser om dosis-intervallet giver forskellige resultater, og at det derfor er mest sikkert at holde sig til, hvad producenten har undersøgt og fået godkendt vaccinen på, og som, vi ved, virker.\nI slutningen af april øgede Sundhedsstyrelsen afstanden mellem første og andet stik med vaccinerne Pfizer og Moderna fra tre og op til seks uger, men styrelsen at ændre retningslinjer foreløbig og forlænge intervallet yderligere.


Ekspert til Ingeniørens læsere: Affald er en ressource ikke et problem | Ingeniøren\nEkspert til Ingeniørens læsere: Affald er en ressource ikke et problem\nLederen af det store forsøgsanlæg på Amagerforbrændingen REnescience skrev i svar til Ingeniørens læsere, at potentialet for udnyttelse af energi- og mineralindholdet fra lossepladserne er enormt.\nAf Mette Buck Jensen 7. dec 2009 kl. 11:10 2\nDet store forsøgsanlæg REnescience, der sorterer og omdanner affald til en brun energirig væske, der kan bruges i biogasanlæg, til elproduktion eller i bioethanolanlæg, begyndte tirsdag at køre 24 timer i døgnet.\nAnlægget, der står hos Amagerforbrændingen, bliver fodret med almindelig usorteret husholdningsaffald, som bliver kogt hvorefter enzymer nedbryder de organiske dele.\nPerspektiverne er ifølge bagmændene fra Dong Energy, Amagerforbrændingen, Energinet.dk, DTU og KU Life, at anlægget for eksempel kan spille sammen med vindmøllerne.\nOutputtet fra anlægget er nemlig fleksibelt, så der kan for eksempel laves benzin, når elprisen er lav, og el når elprisen er høj, i takt med at produktionen fra vindmøllerne går op og ned.\nHåbet er, at det første fuldskalaanlæg kan bygges i slutningen af 2012.\nREnescience er en af de tiltag, som Amagerforbræningen viser frem til deltagerne af COP15.\nI svar til Ingeniørens læsere skrev Erik Ravn Schmidt, der er leder af udviklingsprojektet hos Dong Energy blandt andet, at konventionelle affaldsforændingsanlæg har en el-udnyttelse på kun ca. 25 %, hvorimod REnescience via kraftværksprocesserne kan komme op på en el-udnyttelse på 47 %.\nLæs alle Erik Ravn Schmidts svar herunder.\nUsorteret skrald bliver til brændstof og strøm på Amagerforbrændingen 01. dec 2009\n#1 Tommy Andersen 7. december 2009 - 17:13\nDette viser, at selv om "Danmark er for lille et sprogområde til at have sin egen ballet", som vismanden fra Fremskridtspartiet, næstformand i Folketinget og fodermester, Kresten Poulsgaard den gang mente det;\nTil Folketingets energipolitikere:\nSkaf så Erik Ravn og hans folk det, de har brug for!\ninden andre gør og de erhvervsindustrielle enorme potentialer - jobs og indtjening - går til udlandet.\n#2 Deleted User 7. december 2009 - 21:40\nGodt initiativ; hvad med NOMI?\nNOMI gør det mere gennemført, da de har en kombination af mekanisk affaldssortering og bioforgasning.\nKig forbi NOMI i Holstebro, de har 9 års erfaring.\nStop udbygningen af dedikerede store affaldsforbrændingsværker og giv plads til mere vedvarende energi, da energiaffald kan afbrændes på vindstille dage.\n47 % energiudnyttelse på Amager - ikke dårligt, men hvorfor ikke producere energiaffald og opnå 60-90% når energien bliver afbrændt på de store kulværker? karlo brondbjerg


Den faglige skriftlighed vægtes højt i samfundsfag, hvor der på baggrund af en selvvalgt problemstilling udarbejdes en opgave på andet semester og en eksamensopgave på fjerde semester. Den første opgave skrives i grupper og er placeret på andet semester, så de studerende tidligt prøver at fordybe sig og på baggrund af deres samfundsfaglige færdigheder får viden om en specifik problemstilling. På baggrund af denne kvalificerede indsigt skal de studerende holde et oplæg for de andre studerende.\nFaget arbejder indgående med skriftlighed i forbindelse med opgaven på 2. semester. Faget er problemorienteret, og den studerende får mulighed for at fordybe sig i den problemorienterede arbejdsform både skriftligt og mundtligt. Målet er, at den studerende får et indgående kendskab til den problemorienterede arbejdsform, og med denne tilgang kan bidrage til at udvikle elevernes mundtlige og skriftlige færdigheder. Det forventes, at den studerende, på baggrund af egne erfaringer med den problemorienterede arbejdsform, forbereder sig på at indgå i forpligtigende samarbejder i forbindelse med projektopgaven i 9. klasse.\nDen studerende udarbejder i samarbejde med andre studerende 4 fagdidaktiske oplæg indeholdende konkrete undervisningsforløb. De 4 undervisningsforløb skal dække folkeskolefagets indholdsområder: Menneske – Stat, Menneske – Samfund, Menneske – Kultur og Menneske – Natur. De 4 undervisningsforløb skal begrundes didaktisk og er en del af eksamensgrundlaget.\nFremlæggelse af 2. semesteropgave.\nFagdidaktisk oplæg. Med afsæt i et af undervisningens emner præsenteres et folkeskolerelevant undervisningsforløb.\nPrøven omfatter en a-, b- og c-del, og der er forberedelsestid:\nA-delen: En samtale med udgangspunkt i lodtrukne spørgsmål om 20 udvalgte og på forhånd kendte kernefaglige begreber. Alle studerende kan trække spørgsmål indenfor alle 20 begreber.\nC-delen: En samtale med udgangspunkt i lodtrækning blandt de fire korte skriftlige oplæg med fagdidaktiske overvejelser over et undervisningsforløb i samfundsfag i folkeskolen. (Lodtrækning foregår 2 uger før prøven på studiekontoret, så eksaminator og censor på forhånd kender lodtrækningen. Den studerende får kendskab til lodtrækningens resultat 45 min. før prøven).\nGodkendt 2. semesteropgave (12-15 sider inkl. bilag) og godkendt mundtlig fremlæggelse med opponenter på 2. semester. Afleveringsfrist på en af holdet fastlagt frist inden afslutningen af 2. semester. Opgaven må skrives i grupper på op til 3 personer.\nEn skriftlig eksamensopgave (maks. 20 sider inkl. bilag), hvor mindst to af de faglige stofområder indgår. Emnet skal godkendes af underviser. Afleveringsfrist på den af seminariet fastsatte frist (ca. 1. maj). Opgaven må skrives i grupper på op til 3 personer.\nFire korte skriftlige fagdidaktisk oplæg (3-5 sider inkl. bilag). Emnerne skal godkendes af underviser. Afleveringsfrist på den af seminariet fastsatte frist (ca. 1. maj). Oplæggene må skrives i grupper på op til 4 personer.\nDer gives én karakter efter 7-trins-skalaen. Karakteren er en helhedsvurdering af den skriftlige opgave, a-, b- og c-delen.


Gode dufte til kvinder. Parfume til kvinder 2016\nGODE DUFTE TIL KVINDER - probleme de pied. Abercrombie & Fitch\nGode dufte til kvinder, hernie hiatale nourrisson\nVi giver dig overblikket over de 10 bedst sælgende dufte til kvinder, så du kender de sikre vindere. Find de gode parfumer til hende lige her. Disse 12 dufte til. Abercrombie & Fitch er et amerikansk firma, der udover at sælge lækkert hverdagstøj også tilbyder skønne dufte til kvinder og mænd. Der vises 16 af deres spæde Børn skulle knuses og deres frugtsommelige Kvinder sønderrives . siger til ham: Tilgiv al Misgerning og modtag det gode, saa ville vi i Stedet for og hans Herlighed skal være som Olietræet, og han skal dufte som Libanon. Abercrombie & Fitch er et amerikansk firma, der udover at sælge lækkert hverdagstøj også tilbyder skønne dufte til kvinder og mænd. Der vises 16 af deres spæde Børn skulle knuses og deres frugtsommelige Kvinder sønderrives . siger til ham: Tilgiv al Misgerning og modtag det gode, saa ville vi i Stedet for og hans Herlighed skal være som Olietræet, og han skal dufte som Libanon. Elisabeth Arden har lavet de fineste og mest feminine dufte og parfumer til kvinder. Du kan ikke g\_u00e5 ind i en parfume butik noget sted uden at st\_ u00f8de. De fleste af disse Burberry EDT dufte findes ogs\_u00e5 i sm\_u00e5 .. De utroligt billige priser, og vores mange gode tilbud p\_u00e5 kvindeparfume, g\_u00f8r det. De mange dufte til kvinder og m\_u00e6nd findes i udgaverne eau de . stort, og du kan ogs\_u00e5 finne en god gaveid\_u00e9 blant de store utvalgene av billige . Sådan vælger du den rigtige parfume – uden at dufte til den først Det kan være en hel videnskab at vælge den rigtige parfume. Få et overblik over, hvordan du kan læse dig frem til den perfekte duft Årets tre største tendenser indebærer en utraditionel læbefarve og gode nyheder til alle, som ikke bryder sig om fedtet hud Hår.\nGODE DUFTE TIL KVINDER - bostadsrätter till salu. Abercrombie & Fitch\nJeg er her for at rådgive dig, så du kan vælge imellem de mest populære parfume til kvinder. Der er jo næsten en jungle derude i butikkerne med alle de parfumer, som vi har at vælge imellem. Men her kommer en guide ”Parfumer til kvinder - Top 10”, hvor jeg viser dig de mest solgte dufte til kvinder. Dufte til kvinder er brugt i mange hundrede år. Dufte til kvinder består ikke bare af en enkeltstående duft. En parfume kan indeholde op til individuelle dufte, sat sammen til lige den duft, der gør, at du føler dig lækker, sensuel eller hot/10(K). 10/28/ · Vi giver dig overblikket over de 10 bedst sælgende dufte til kvinder, så du kender de sikre vindere. Find de gode parfumer til hende lige her. Vi har samlet de 10 mest populære dufte til mænd, så du ved, hvad der er en sikker vinder.4/5(8).\ngode dufte til kvinder 1/18/ · Parfumer til kvinder i høj kvalitet og gode priser? For de fleste kvinder er det vigtigt at skille sig ud med egen duft. Det giver mulighed for skabe egen identitet og blive “genkendt” på duften. Måske har du allerede en yndlings duft, eller søger du en? Der findes et stort udvalg af forskellige dufte.5/5(1). Stærke dufte fra Diesel til kvinder Tøjbrandt Diesel blev grundlagt i i det nordlige Italien af Renzo Rosso, som designede modetøj, primært jeans med en unik kreativitet, som ikke før var set/10(K).\n7/18/ · Dufte til kvinder er brugt i mange hundrede år. Dufte til kvinder består ikke bare af en enkeltstående duft. En parfume kan indeholde op til individuelle dufte, sat sammen til lige den duft, der gør, at du føler dig lækker, sensuel eller hot/5(4).\nTop 10 Bedste Dufte Til Kvinder I Gode dufte Lady Million er en dristig, glamouriøs og ultra-feminin blomsterduft til den frygtløse, livlige og helt igennem uimodståelige kvinde. Det vil derfor sige, at Parfume er den stærkeste koncentration og absolutte den dyreste variant. Dens noter af citrus gør den casual og generøs at bruge. Rush er en af de rigtig gode parfumer til kvinder!\nAbercrombie & Fitch er et amerikansk firma, der udover at sælge lækkert hverdagstøj også tilbyder skønne dufte til kvinder og mænd. Der vises 16 af deres spæde Børn skulle knuses og deres frugtsommelige Kvinder sønderrives . siger til ham: Tilgiv al Misgerning og modtag det gode, saa ville vi i Stedet for og hans Herlighed skal være som Olietræet, og han skal dufte som Libanon. De mange dufte til kvinder og m\_u00e6nd findes i udgaverne eau de . stort, og du kan ogs\_u00e5 finne en god gaveid\_u00e9 blant de store utvalgene av billige .\nGode dufte til kvinder, nedgrävd pool kostnad\nSpar dig selv tiden ved at købe din nye parfume online hos os. Eller er du derimod manden, der er til en modig og sporty duft? Er det snart din udkårnes fødselsdag? Special Price ,00 SEK.\nSiguiente: Jolie femme noire » »


Victor fra Brasilien | Global.dk\nBlanca fra Nicaragua\nJescenia fra Venezuela\nVictor fra Brasilien\nPatricia til Brasilien\nHej, jeg hedder Victor.\nDu kan l�se om Victors hverdag.\nJeg er 11 �r og bor i Brasilien.\nHer er jeg sammen med min mor og far, lilles�ster og lillebror.\nVictor bor i et af de velstillede kvarterer i Brasiliens st�rste by, Rio de Janeiro sammen med sin far, mor, lilles�ster og 2 lillebr�dre. De bor i et stort hus med en h�j mur omkring. I kvarteret bor der kun velstillede mennesker.\nVictor skal ikke hj�lpe til med noget derhjemme. De har to tjenestepiger, der laver alt arbejdet i huset. Den ene arbejder om formiddagen og den anden om eftermiddagen.\nJeg hj�lper til\nNogle gange sl�r jeg gr�sset i haven. Victor kan godt lide at hj�lpe sin far i haven, eller n�r han selv vasker bil. Men det sker ikke ret tit, kun 2 gange om �ret.\nVictors mor bestemmer alt, der har med huset og b�rnene at g�re. Det er ogs� altid hende, der tager til for�ldrem�der p� skolen. B�de Victors mor og far hj�lper b�rnene med deres lektier. De vil gerne have, at Victor f�r en uddannelse p� universitetsniveau.\nN�r jeg bliver stor\nJeg vil godt v�re fodboldspiller, n�r jeg bliver stor.\nMen han f�r aldrig tr�net, fordi der ikke er nogen, der har tid til at k�re ham til fodboldtr�ning.\nDet er Vilma Venslev, der har hjulpet os med at f� Victors historie med i Verdensb�rn. Hun er selv f�dt og opvokset i Brasilien, men har boet mange �r i Danmark. Hun kender Victors familie godt. Nu arbejder hun i Mozambique, hvor de, som i Brasilien, taler portugisisk.


Holger Danske - Spademanns Leksikon\nVersion fra 5. jan 2010, 13:06 af Daimi (diskussion | bidrag) Daimi (diskussion | bidrag) (Gendannelse til seneste version ved 87.63.161.146, fjerner ændringer fra 93.165.155.100)\nHvad laver Holger?\nHolger har ét eneste arbejde, og det er at vågne op til dåd, og jage fjenden for porten, hvis denne skulle formaste sig til at angribe landet. Uheldigvis for landets sikkerhed har Holger, i de perioder landet ikke har været i krig, fået en svær forkærlighed for at læse bøger, hvilket han bestemt ikke vil forstyrres i, da man jo aldrig kan vide hvad dé fiktive personer kan finde på på næste side. Særligt ikke hvis de har ar i panden, eller ledsages af en mangebenet kuffert.\nHentet fra "https://spademanns.org/index.php?title=Holger_Danske&oldid=65265"\nDenne side blev senest redigeret den 31. maj 2010 kl. 13:41.


Vaude Redmont 1L | Opdag Verden\nNår det kommer til jakken her, så skal det til at begynde med bemærkes, at man stort set ikke kan lave en jakke, der er mere miljøvenlig i 2020, end den er.\nEt helt konkret bevis på det er, at Vaude Redmont 1L vandt den særdeles prestigefyldte ISPO Gold Award for ’Outstanding Sustainabilty’ – fremragende bæredygtighed.\nHer er tale om en vind- og vandafvisende jakke med justerbar hætte, lommer og justerbar ærmevidde fremstillet i Europa af 100% økologisk bomuld og små detaljer i kork.\nNoget helt særligt er metoden, der er brugt til at farve jakken.\nDen proces går under navnet Natural Dye og kræver mindre energi og mindre mængder af vand end konventionel farvning. Desuden kommer alle farvepigmenterne fra f.eks. rødbede- og appelsinskræller fra landbrug og fødevareproduktion; restprodukter, som normalt blot smides ud.\nHele jakken er således biologisk nedbrydelig. Imprægnering er selvfølgelig PFC-fri.\nJakken har Vaudes egen miljømærkning, Green Shape, som dækker over en lang række miljøvenlige krav.\nJakken har derudover en Grüner Knopf-mærkning, som dækker over 26 specielt høje sociale og miljømæssige standarder, der bl.a. handler om ansvarlighed i forhold til menneskerettigheder, social retfærdighed og miljøbeskyttelse.\nJakken vejer 560 gram.\n1.899 kr. / www.vaude.com\nKøb Vaude Redmont 1L hos Eventyrsport\nSkrevet af: Redaktionen, Skrevet Fredag, 24 april 2020, opdateret 25 marts 2020, læsninger: 470


Europaudvalget (2. samling) EUU Alm.del Bilag 41 Offentligt - PDF\nEuropaudvalget (2. samling) EUU Alm.del Bilag 41 Offentligt\nDownload "Europaudvalget 2014-15 (2. samling) EUU Alm.del Bilag 41 Offentligt"\n1 Europaudvalget (2. samling) EUU Alm.del Bilag 41 Offentligt 15. juli 2015 Samlenotat til Folketingets Europaudvalg: Brofinansieringslån til Grækenland fra den europæiske mekanisme for finansiel stabilisering (EFSM) 1. Resume Kommissionen har d. 15. juli 2015 foreslået et kortfristet mellemfinansieringslån ( brofinansiering ) på 7 mia. euro fra den europæiske mekanisme for finansiel stabilisering (EFSM) til Grækenland. EFSM blev etableret i 2010 og er finansieret af alle EU-lande, herunder Danmark, via garantier fra EU s budget. Der er således som noget nyt tale om et EU28-bidrag til lånepakken til Grækenland. Den øvrige europæiske lånepakke finansieres som de hidtidige låneprogrammer alene af eurolandene. En resterende brofinansiering forventes ligeledes tilvejebragt uden brug af EU28-midler. Forslaget har til formål at understøtte finansiel stabilitet i Grækenland og konkret sikre brofinansiering for Grækenland i juli 2015, indtil et låneprogram fra eurolandenes lånefacilitet (ESM) kan være på plads og lån herfra udbetales. Lånet fra EFSM forventes udbetalt 20. juli og vil senest tre måneder herefter blive tilbagebetalt af ESM gennem det nye eurolandelåneprogram til Grækenland. Udbetaling af EFSM-lånet forudsætter beslutning om gennemførelse inden udgangen af d. 15. juli 2015 i det græske parlament de aftalte tiltag, herunder en eurolandebeslutning om at igangsætte et ESM-låneprogram. Regeringen foretrækker umiddelbart, at eurolandene selv sikrer en brofinansieringsløsning, og ikke, at EFSM anvendes til at yde lån til Grækenland, givet tidligere aftale på DER om ikke længere at anvende EFSM efter etableringen af ESM og givet den stærke modstand mod brugen af EFSM for enkelte ikke-eurolande. EFSM-lån indebærer en risiko for ikke-eurolande, omend den er begrænset og midlertidig. Der arbejdes med en model, hvor der vil blive stillet sikkerhed for ikke-eurolandenes andel af den underliggende garanti fra EU-budgettet, således at ikke-eurolande ikke vil lide tab, hvis Grækenland ikke tilbagebetaler EFSM-lånet. Det bemærkes desuden, at lånene til Grækenland som helhed hidtil har været håndteret helt uden at trække på EU28-midler og at ikke-eurolandene ikke har været inddraget i udarbejdelsen af programbetingelserne. Omvendt har regeringen forståelse for den exceptionelle og vanskelige situation for Grækenland samt eurolandenes behov for tilstrækkeligt hurtige tiltag vedr. brofinansiering aht. den samlede aftales implementering, og at løsninger med tilstrækkelig hurtig brofinansiering fra kun eurolande synes vanskelige at sikre i praksis. Regeringen vil på den baggrund støtte forslaget, såfremt der som forventet kan opnås konsensus blandt EU-landene. Forslaget ventes vedtaget i en skriftlig procedure i Rådet med kort frist. 2. Baggrund Kommissionen har d. 14. juli 2015 foreslået et kortfristet mellemfinansieringslån (brofinansieringslån) fra EU28-lånefaciliteten, den europæiske mekanisme for finansiel stabilisering (EFSM) til Grækenland. EFSM blev etableret i 2010 og er\n2 finansieret af alle EU-lande, herunder Danmark, via garantier fra EU s budget, jf. nedenfor. På eurotopmødet d juli 2015 nåede eurolandene til enighed om en aftale vedr. et nyt låneprogram til Grækenland på forventet ca mia. euro, herunder konkret om betingelserne for et nyt låneprogram til Grækenland fra eurolandenes fælles lånefond, den europæiske stabilitetsmekanisme (ESM). Der er endnu ikke nået enighed om selve ESM-låneaftalen, men alene de forudsætninger (såkaldte prior actions eller conditions precedent ) Grækenland skal opfylde for, at der efterfølgende vil kunne indledes forhandlinger mellem eurolandene og Grækenland om en ny låneaftale. Et ESM-låneprogram til Grækenland forventes tidligst at kunne være på plads og aktivere udbetalinger i løbet af august eller september Aftaleteksten fra eurotopmødet peger på, at Grækenland har et akut kortsigtet finansieringsbehov på 7 mia. euro i juli og 5 mia. euro i august 2015, bl.a. til betalingen af en gældspost på 3,5 mia. euro til ECB d. 20. juli, samt tilbagebetaling af Grækenlands restancer til IMF og yderligere betalinger til ECB og IMF i løbet af august. Grækenland har derfor behov for brofinansiering, indtil et ESM-låneprogram kan være på plads og lån herfra udbetales. Betales restancerne til IMF ikke, kan der i princippet ikke tilbagebetales andre gældsposter pga. IMF s status som kreditor med højest forrang ( preferred creditor ). Tilbagetales ECB ikke, vil ECB s nødlikviditet til de græske banker ikke kunne opretholdes. Brofinansiering til Grækenland vurderes således at være afgørende for finansiel og økonomisk stabilitet i Grækenland. Kommissionens forslag om et EFSM-lån til Grækenland skal ses i lyset af, at eurolandenes finansministre (eurogruppen) efter eurotopmødet har diskuteret spørgsmålet om brofinansiering til Grækenland, men ikke har kunnet finde en løsning, som alene involverer eurolandene, og som kan aktiveres tilstrækkeligt hurtigt. Det bemærkes, at Det Europæiske Råd i december 2010 i lyset af etableringen af eurolandenes ESM besluttede ikke længere at bruge EFSM. Det fremsatte forslag fra Kommissionen er således umiddelbart ikke i overensstemmelse med denne beslutning. Generelt om EFSM Den europæiske mekanisme for finansiel stabilisering (EFSM) blev besluttet etableret på ECOFIN d. 9. maj EFSM er en finansieringsmekanisme til sikring af finansiel og økonomisk stabilitet i EU-landene. EFSM kan yde lån til både euro- og ikke-eurolande. EFSM har en låneramme på 60 mia. euro, hvoraf 13,2 mia. euro er ubrugt efter lån til Portugal og Irland, jf. tabel 1. EFSM s finansiering tilvejebringes ved, at Kommissionen med sikkerhed i EU- 2\n3 budgettet optager lån på markedet, som videreformidles til modtagerlandet på lignende økonomiske vilkår eller evt. tillagt en merrente. EU-landene garanterer således for lån fra EFSM via EU s budget, hvilket gør det muligt for Kommissionen at tilvejebringe finansiering til modtagerlandet på attraktive vilkår. EU-landene, herunder Danmark, vil først skulle stille midler til rådighed for EFSM i en situation, hvor modtagerlandets lån fra EFSM ikke tilbagebetales, når disse forfalder, og hvis Kommissionen i denne situation finder det nødvendigt at trække forholdsmæssigt på EU-landene for den manglende tilbagebetaling. Et EFSM-lån indebærer m.a.o. ikke udgifter for EU-landene, medmindre lånene ikke tilbagebetales. Tabel 1 Lån fra den europæiske mekanisme for finansiel stabilisering (EFSM), mia. euro Låneramme 60 - Lån til Irland (i 2010) 22,5 - Lån til Portugal (i 2011) 24,3 Ubrugt lånekapacitet 13,2 - Forslag om brofinansieringslån til Grækenland 7 Kilde.: Kommissionen. Hjemmelsgrundlag EFSM s lån til Grækenland vil have hjemmel i Rådets forordning 407/2010 af 11. maj 2010 om etablering af EFSM, som er hjemlet i artikel 122, stk. 2 i Traktaten om den Europæiske Unions Funktionsmåde (TEUF). 1 Ifølge EFSM-forordningen træffer Rådet på forslag fra Kommissionen beslutning med kvalificeret flertal om ydelsen af lånet, de økonomisk-politisk betingelser for lånet, samt løbetiden og de øvrige betingelser for lånet. Det forventes dog ikke desto mindre, at den konkrete beslutning om ydelse af EFSM-støtte til brofinansiering til Grækenland vil blive truffet i konsensus. 3. Formål og indhold Forslag om kortfristet brofinansieringslån til Grækenland fra EFSM Kommissionen har d. 15. juli 2015 foreslået et kortfristet mellemfinansieringslån fra den europæiske mekanisme for finansiel stabilisering (EFSM) til Grækenland. Forslaget har til formål at sikre brofinansiering for Grækenland i juli 2015, indtil et ESM-låneprogram fra eurolandene kan være på plads og lån herfra udbetales. 1 TEUF artikel 122, stk. 2 giver Rådet hjemmel til på bestemte betingelser at yde en medlemsstat finansiel støtte fra Unionen i tilfælde af vanskeligheder eller alvorlig risiko for store vanskeligheder i medlemsstaten, som følge af naturkatastrofer eller usædvanlige begivenheder, som den ikke selv kan siges at være herre over, særligt assistance i tilfælde af forsyningsvanskeligheder, især på energiområdet. 3\n4 Kommissionen vurderer, at forslaget vil bidrage til finansiel stabilitet i EU, herunder i euroområdet og særligt i Grækenland, og til at Grækenland undgår yderligere misligholdelser af sine betalingsforpligtigelser i brofinansieringsperioden. Der foreslås et lån på 7 mia. euro. Lånet fra EFSM forventes udbetalt 20. juli 2015 og vil senest tre måneder herefter blive tilbagebetalt af ESM gennem det nye eurolandelåneprogram til Grækenland. Der lægges af hensyn til det presserende behov op til, at brofinansieringslånet udbetales i en enkelt rate i juli 2015 umiddelbart efter en vedtagelse af forslaget, dvs. en enkelt rate på 7 mia. euro, når betingelserne herfor er opfyldte. Forslaget ventes vedtaget i en skriftlig procedure i Rådet med kort frist. Danmarks medvirken i lånene fra EFSM Danmark vil på linje med de øvrige EU-lande deltage i et EFSM-lån til Grækenland i kraft af garantier svarende til Danmarks respektive andel af EU-budgettet (ca. 2 pct.). Et EFSM-lån til Grækenland kan have statsfinansielle konsekvenser via påvirkningen af EU s budget, men kun i det tilfælde, hvor lånet ikke tilbagebetales, jf. nedenfor. Der arbejdes jf. nedenfor med en model, hvor der vil blive stillet sikkerhed for ikke-eurolandenes andel af den underliggende garanti fra EU-budgettet, således at ikke-eurolande ikke vil lide tab, hvis Grækenland ikke tilbagebetaler EFSM-lånet. Dette vil tilsvarende skærme Danmark for statsfinansielle risici i den sammenhæng. Økonomisk-politiske betingelser Der lægges op til økonomisk-politiske betingelser til Grækenland forbundet med EFSM-lånet. Disse betingelser fastlægges i et aftalememorandum (Memorandum of Understanding MoU), som aftales mellem Kommissionen, i samarbejde med ECB, og Grækenland. Grækenlands efterlevelse af de aftalte betingelser skal overvåges af Kommissionen og ECB, herunder ved besøg i Athen. Forslaget indebærer, at EFSM-lånet udbetales straks til Grækenland i løbet af juli 2015, når Grækenland har: vedtaget de tiltag i aftalen fra eurotopmødet, som har frist ved udgangen af onsdag d. 15. juli 2015 (se herunder) taget utvetydige skridt til forberedelse af gennemførelsen af de andre betingelser fastlagt i aftalen, som har deadline 22. juli 2015 eller senere (se også herunder) opnået eurolandenes principielle samtykke om at indlede forhandlinger om et ESM-lån Det græske parlament skal inden udgangen af onsdag d. 15. juli 2015 vedtage beslutninger (og senere lovgivning), der indebærer: 4\n5 En forenkling af momssystemet og bredere skattebaser En pensionsreform, der understøtter holdbarheden Uafhængighed og bedre ledelse af det græske statistikbureau (ELSTAT) Disse betingelser skal formelt godkendes af eurolandene iht. den procedure, som er fastlagt i den såkaldte two-pack for eurolandene, som vedrører styrket overvågning af dels eurolandenes budgetplaner og dels af eurolande, der har finansieringsvanskeligheder. Kommissionen har fremsat særskilt forslag herom med dette indhold. Øvrige betingelser i aftalen med frist d. 22. juli 2015 er: Reform af retssystemet, for at gøre civile retssager hurtigere og mindre bekostelige Gennemførelse af EU-direktivet om genopretning og afvikling af nødlidende kreditinstitutter (BRRD) Derudover indebærer aftalen fra eurotopmødet følgende reformelementer: Udvikling af et markant styrket privatiseringsprogram der skal i den forbindelse oprettes en uafhængig fond, hvortil græske aktiver overføres og privatiseres. Målniveauet for provenu fra privatiseringer er 50 mia. euro og skal anvendes dels til at tilbagebetale rekapitaliseringer af banker, dels gældsnedbringelse og dels til langsigtede investeringer i Grækenland Strukturreformer, herunder vedr. produktmarkeder og arbejdsmarkedet Forbedring af effektiviteten i den græske offentlige sektor Med enkelte undtagelser ændre eller kompensere for den lovgivning, som den græske regering har tilbagerullet siden sin tiltræden, og som ikke har været aftalt med institutionerne Betingelserne med deadline 22. juli eller senere vil skulle gennemføres af Grækenland og verificeres, efter at EFSM-lånet er udbetalt. Vilkår for EFSM-lånet Forslaget lægger op til, at EFSM-lånet til Grækenland alene skal forrentes med den finansieringsomkostning, der er forbundet med Kommissionens tilvejebringelse af finansieringen, dvs. der lægges ikke op til, at Grækenland skal betale en merrente ift. finansieringsomkostningerne. Dette er på linje med tilgangen aktuelt anvendt for EFSM-lånene til Irland og Portugal. De nærmere finansielle betingelser fastlægges i en låneaftale mellem Grækenland og Kommissionen. Risici forbundet med lån til Grækenland I den aktuelle situation er der risici forbundet med, at EU-landene yder brofinansieringslån fra EFSM til Grækenland. Det gælder risiko for, at Grækenland ikke er stand til, helt eller delvist, at tilbagebetale EFSM-lånene fra EU. Forløbet om Grækenland og den økonomiske situation i Grækenland, herunder tilstanden af de offentlige finanser, understreger, at der i udgangspunktet er tale om en større risi- 5\n6 ko for EU-budgettet end i tidligere tilfælde, hvor EFSM har ydet lån. Denne risiko imødegås dog alt andet lige af, at udbetaling af EFSM-lånet er betinget af Grækenlands gennemførelse af de nævnte tiltag senest 15. juli, og af at eurolandene principielt har givet samtykke om at indlede forhandlinger om et ESM-lån. Der vil også være risiko for, at Grækenland ikke efterlever betingelserne for lånet eller gør det i utilstrækkelig grad, så assistancen ikke får en varig positiv virkning. Der vil således fortsat være en række procesrisici i den kommende tid, herunder vedr. Grækenlands evne og vilje til at leve op til de aftalte betingelser. Der arbejdes med en model, hvor der vil blive stillet sikkerhed for ikkeeurolandenes andel af den underliggende garanti fra EU-budgettet, således at ikkeeurolande ikke vil lide tab, hvis Grækenland ikke tilbagebetaler EFSM-lånet. Sikkerhed ventes at bestå i midler, som eurolandene allerede tidligere har reserveret til Grækenland, og som herefter vil blive stillet som sikkerhed for ikkeeurolandenes andel af garantier for det konkrete EFSM-lån. Dette fjerner de statsfinansielle risici for ikke-eurolandene. 4. Europa-Parlamentets holdning Europa-Parlamentet skal ikke konsulteres om udbetalinger under EFSM, men skal efterfølgende orienteres om låneprogrammet. 5. Nærhedsprincippet Ikke relevant. 6. Gældende dansk ret og forslagets konsekvenser herfor Ikke relevant. 7. Statsfinansielle konsekvenser Lån til Grækenland fra EFSM har potentielle statsfinansielle konsekvenser for Danmark gennem EU s budget. EU-landene garanterer således for lån fra EFSM via EU s budget. Danmark skal ikke ved lån fra EFSM til Grækenland konkret stille midler til rådighed for Grækenland. EFSM s finansiering tilvejebringes ved, at Kommissionen med sikkerhed i EU-budgettet, optager lån på markedet, som videreformidles til Grækenland. Danmark vil først skulle stille midler til rådighed for EFSM i en situation, hvor Grækenlands lån fra EFSM ikke tilbagebetales, når disse forfalder efter senest tre måneder, og hvis Kommissionen i denne situation finder det nødvendigt at trække forholdsmæssigt på EU-landene for den manglende tilbagebetaling. Grækenland vil kunne tilbagebetale EFSM-lånet, hvis Grækenland som planlagt får et ESM-lån fra eurolandene. Alle EU-lande, herunder Danmark, deltager i EFSM. Danmark hæfter i sidste ende for en andel svarende til Danmarks andel af EU-budgettet. Danmark finansierer ca. 2 pct. af udgifterne på EU's budget. I det konkrete låneprogram til Grækenland på 7 mia. euro hæfter Danmark således principielt for en andel af EFSMlånene svarende til ca. 1,05 mia. kr. 6\n7 Der arbejdes jf. ovenfor med en model, hvor der vil blive stillet sikkerhed for ikke-eurolandenes andel af den underliggende garanti fra EU-budgettet, således at ikke-eurolande ikke vil lide tab, hvis Grækenland ikke tilbagebetaler EFSM-lånet. Dette vil tilsvarende skærme Danmark for de nævnte statsfinansielle risici i den sammenhæng, og der vil således ikke være sådanne risici. 8. Samfundsøkonomiske konsekvenser Ydelsen af et brofinansieringslån fra EU-landene til Grækenland via EFSM vurderes at kunne have betydelige positive samfundsøkonomiske konsekvenser for Grækenland, gennem at sikre en implementering af det eurolandelåneprogram, som blev drøftet på eurotopmødet. Et brofinansieringslån vil således bidrage til at understøtte finansiel og økonomisk stabilitet i Grækenland i særdeleshed samt i EU generelt. 9. Høringer Sagen har ikke været i ekstern høring. 10. Generelle forventninger til andre landes holdninger Det forventes, at der vil være konsensus om den konkrete beslutning om ydelse af EFSM-støtte til brofinansiering til Grækenland, herunder på baggrund af de sikkerheder, som indgår for ikke-eurolandenes andel af EU-garantien for lånet. Der er fortsat udestående juridiske og tekniske spørgsmål, som i praksis kan forhindre ydelsen af et EFSM-lån hurtigt nok til, at det vil være relevant. Der arbejdes på at afklare disse hurtigst muligt. 11. Regeringens generelle holdning Regeringen finder det positivt, at eurolandene er nået til enighed om en aftale vedr. Grækenland, herunder om betingelserne for et nyt låneprogram til Grækenland fra eurolandenes fælles lånefond (ESM). Regeringen finder det vigtigt, at der opnås enighed om midlertidig mellemfinansiering (brofinansiering) til Grækenland svarende til finansieringsbehovet betinget af gennemførelsen af økonomiske reformer, indtil et ESM-låneprogram kan være på plads. Brofinansieringen til Grækenland er således afgørende for finansiel og økonomisk stabilitet i Grækenland. Regeringen foretrækker umiddelbart, at eurolandene selv sikrer en brofinansieringsløsning, og ikke, at EFSM anvendes til at yde lån til Grækenland, givet tidligere aftale på DER om ikke længere at anvende EFSM efter etableringen af ESM og givet den stærke modstand mod brugen af EFSM for enkelte ikke-eurolande. Omvendt har regeringen forståelse for den exceptionelle og vanskelige situation for Grækenland samt eurolandenes behov for tilstrækkeligt hurtige tiltag vedr. brofinansiering aht. den samlede aftales implementering, og at løsninger med til- 7\n8 strækkelig hurtig brofinansiering fra kun eurolande synes vanskelige at sikre i praksis. Regeringen vil på den baggrund støtte forslaget, såfremt der som forventet kan opnås konsensus blandt EU-landene. Det lægges til grund, at der opnås enighed om en model, hvor der vil blive stillet sikkerhed for ikke-eurolandenes andel af den underliggende garanti fra EU-budgettet, således at ikke-eurolande ikke vil lide tab, hvis Grækenland ikke tilbagebetaler EFSM-lånet. 12. Tidligere forelæggelser for Folketingets Europaudvalg Sagen om et brofinansieringslån til Grækenland fra EFSM har ikke tidligere været forelagt Folketingets Europaudvalg. Sagen vedr. etableringen af EFSM på ekstraordinært møde i ECOFIN d. 9. maj 2010 blev forelagt Folketingets Europaudvalg til forhandlingsoplæg. Senere aktiveringer af EFSM til lån til Irland og Portugal er forelagt Folketingets Europaudvalg til orientering. 8


Center for Ungdomsforskning samarbejder med en række offentlige og private institutioner, organisationer og virksomheder, der beskæftiger sig med unge.\nHvis din arbejdsplads kunne tænke sig at samarbejde med Center for Ungdomsforskning, er der mange måder at gøre det på.\nI kan vælge at melde jer ind i vores forening. Foreningen fungerer som sparringspartner i prioriteringen af centrets forskning og bidrager til diskussionen af eksisterende aktiviteter og nye initiativer. Medlemmerne af foreningen holdes også ajour med tendenserne i ungdomsforskningen.\nI kan rekvirere forskningsprojekter om emner eller problemstillinger, I gerne vil have undersøgt. Vi laver både mindre og større forskningsprojekter, der kan finansieres og organiseres på mange forskellige måder.\nI kan rekvirere foredrag eller kurser, der kan tilpasses jeres særlige behov og interesser.\nCenter for Ungdomsforskning tilbyder også konsulentydelser til institutioner, organisationer og virksomheder, der har akutte problemer med unge eller gerne vil udvikle strategier i forhold til unge.\nCeFUs medlemmer er vigtige sparringspartnere, når vi skal prioritere vores forskning. De bidrager til diskussionen af aktiviteter og inspirerer når ny forskning skal udvikles. Netop derfor sørger vi for at holde medlemmerne ajour med vores forskning gennem blandt andet konferencer og tilsendelse af alle nye publikationer.


Billige Gardiner i Moderup → DK's billigste Gardiner. Klik her!\nEr du i gang med at undersøge markedet for gardiner i Moderup? Så kan du ånde lettet op. Hos Bestilgardineronline.dk kan du danne dig et overblik over markedet for gardiner i Moderup som du nemt og hurtigt kan bestille online. Vi har nemlig et samarbejde med Danmarks billigste og bedste forhandler af gardiner online, som også leverer til Moderup. Markedet for gardiner har længe været primært for fysiske butikker som har sælgere der kommer ud og måler dine vinduer for derefter at lave bestillingen for dig. Dette vil vores samarbejdspartner gerne lave om på. Det skal nu være muligt at bestille sine gardiner online uden at skulle have nogen ud for at måle til dem.\nSådan bestiller du gardiner i Moderup\nMål op til dine gardiner i Moderup\nNemt og enkelt ikke? Det kræver ikke ret meget at få sine gardiner leveret til døren nu om dage. Nu skal man ikke længere vente på at gardinmanden har tid til at komme forbi og måle op. Nu kan man gøre det hele i ro og fred derhjemmefra, så hvis man er typen der i forvejen foretrækker at handle online, så giver det god mening at man også handler sine gardiner i Moderup online fremover. Hvis du er i tvivl om det er det rigtige produkt for dig, så er du altid velkommen til at skrive til vores samarbejds som vil være behjælpelige med at guide dig igennem hele vejen til et køb.\nGardiner Vester Kærby\nGardiner Dal Frederikshavn\nForfatter EUKVkB8RzUdgivet januar 26, 2017 Kategorier GardinerTags billige gardiner Moderup, gardin Moderup, gardin til skråvindue Moderup, gardiner efter mål Moderup, gardiner online Moderup, gardiner på mål Moderup, gardiner til køkken Moderup, gardiner til ovenlysvinduer Moderup, gardiner til skråvinduer Moderup, lange gardiner Moderup


• Bedste Terrassebrædder Trykimprægneret – Se udvalget\nAdskillige internet varehuse tildeler på nuværende tidspunkt flere billige leveringsmuligheder til terrassebrædder trykimprægneret. En af de mest anvendte er efterhånden at få bragt ordren til en pakkeshop, og så kan du blot hente varerne på et selvvalgt tidspunkt. Fragtformen er jo virkelig uproblematisk, og i mange tilfælde ydermere den prisbilligste leveringsmåde.\nDu kan derudover tænke over at få produkterne bragt til din bolig eller til hvor du arbejder. Leveringsformen er som regel en lille smule mere pebret, men desuden usædvanlig overkommelig ift. terrassebrædder trykimprægneret online. Den billigste metode til levering kan ikke benægtes at være selv at hente pakken, men den løsning står og falder med at du fysisk befinder dig nær internet shoppens byggecenter, fx Bauhaus, Silvan, Jem og Fix eller Harald Nyborg.\nFragttiden på terrassebrædder trykimprægneret er jo rigtig afgørende når du behøver varerne om få sekunder, så af den grund er det utvivlsomt passende at vi finder det forventede leveringstidspunkt ved terrassebrædder trykimprægneret. En del netbutikker – eksempelvis Silvan, Bauhaus, Jem og Fix og Harald Nyborg – giver løfte om billig dag-til-dag levering på mange varer online, som trods alt regnes ud fra at bestillingen fuldbyrdes tidligere end et fastslået tidspunkt, så de med sikkerhed kan nå at få varen afsted forud for at logistikpersonalet drager hjemad.\nNogle netbutikker lover gratis levering på terrassebrædder trykimprægneret online, men undertiden er det betinget af at du handler for en præcis sum. Alternativt må man overveje den billigste mulighed for fragt, hvilket i mange tilfælde er at få kørt ordren til et afhentningssted.\nMasser af webbutikker foreslår click-and-collect hvor du handler billig terrassebrædder trykimprægneret derhjemme og afhenter i byggemarkedet. For eksempel Davidsen, Bygma, Harald Nyborg, XL-Byg, 10-4, Stark, Silvan, Jem og Fix og Bauhaus. Byggecentrene yder eksempelvis afhentning af terrassebrædder trykimprægneret i følgende byer:\nHvidovre, Valby, Hedehusene, Vallensbæk, Middelfart, Hobro, Varde, Kolding, Nakskov, Brønderslev, Odense, Køge, Åbyhøj, Haslev, Viborg, Rønne, Holbæk, Thisted, Rudersdal, Virum, Haderslev, Solrød Strand, Rødovre, Frederikshavn, Ishøj, Hørsholm, Ølstykke, Tilst, Greve, Herning, Ikast, Horsens, Korsør, Randers, København, Søborg, Vanløse, Hillerød, Aabenraa, Svendborg, Aarhus, Roskilde, Nykøbing Falster, Risskov, Højbjerg, Værløse, Charlottenlund, Brønshøj, Odder, Skive, Ballerup, Brabrand, Albertslund, Nyborg, Grenaa, Stenløse, Gentofte, Allerød, Dragør, Frederiksberg, Næstved, Jyllinge, Kokkedal, Lystrup, Skanderborg, Hedensted, Slagelse, Frederikssund, Lillerød, Nærum, Birkerød, Vejle, Gladsaxe, Herlev, Ringsted, Brøndby, Vordingborg, Fredericia, Struer, Helsingør, Esbjerg, Farum, Aalborg, Glostrup, Sønderborg, Hjørring, Taastrup, Lyngby, Silkeborg, Kalundborg, Holstebro, Nørresundby, Frederiksværk, og Tårnby, .\nAfhentning ift. terrassebrædder trykimprægneret er muligt i samtlige dele af landet: Sjælland (Falster, Midtsjælland, Vestsjælland, Østsjælland, Lolland, Nordsjælland, Sydsjælland, Amager, Bornholm, Hovedstaden), Jylland (Syddanmark, Nordjylland, Sønderjylland, Sydjylland, Vestjylland, Midtjylland, Østjylland) og Fyn (Sydfyn, Vestfyn, Midtfyn, Østfyn, Nordfyn).\nSes der på data bliver det tydeligt, at folk ofte leder efter bl.a. terrassebrædder trykimprægneret tilbud og billig terrassebrædder trykimprægneret. Derudover oplever vi ofte folk søge efter for eksempel køb terrassebrædder trykimprægneret, terrassebrædder trykimprægneret priser samt terrassebrædder trykimprægneret online, foruden de velkendte byggekæder som Jem og Fix, Stark, Bauhaus, XL-Byg, Bygma, 10-4, Davidsen, Harald Nyborg og Silvan.\nDet er meget smertefrit for forbrugerne at kigge efter tilbud på billige terrassebrædder trykimprægneret online fra flere webshops, og for det har de fleste webbutikker fundet det nødvendigt at presse prisen på terrassebrædder trykimprægneret eftertrykkeligt, og derudover garantere billig fragt.\nDerfor kan det ikke desto mindre vise sig profitabelt at undersøge diverse internet handler efter udsalg og tilbud på terrassebrædder trykimprægneret online forud for at du gennemfører din bestilling, således at du ikke er i tvivl om at skaffe sig den mest attraktive pris. Kig ikke blot hos de store byggekæder som XL-Byg, Harald Nyborg, Jem og Fix, Bygma, Bauhaus, 10-4, Stark og Silvan.\nDu må imidlertid være årvågen med, at såfremt en online shop afsætter billige terrassebrædder trykimprægneret online til salg for en pris som anses for uforståeligt lav, kan det for det meste være et karakteristika der viser en uærlig online webshop. Bestillinger med kort er ikke desto mindre omfattet af en retningslinje, der støtter køberen imod uærlige internet webshops.\nGenerelt går vi ind for bestillinger med betalingskort eller betalinger med mobilen. Alternativt kan du benytte et tilbud fra for eksempel ViaBill, ifald du efterspørger at dække prisen på terrassebrædder trykimprægneret senere. Dette tilbydes ofte i specialiserede webshops, men ikke de kendte byggecentre som eksempelvis Jem og Fix, Stark, 10-4, Davidsen, Silvan, Bauhaus, Bygma og XL-Byg.\nVed indkig i data står det klart, at online shoppere jævnligt efterspørger blandt andet terrassebrædder trykimprægneret online og terrassebrædder trykimprægneret priser. Foruden dette ser vi mange gange mennesker efterspørge blandt andet billig terrassebrædder trykimprægneret, køb terrassebrædder trykimprægneret og terrassebrædder trykimprægneret tilbud.\nTrustpilot tilbyder sådan set gode løsninger til at granske en hel del tidligere køberes erfaringer og på grund af dette er det fornuftigt, at du læser e-forhandlerens vurderinger før du handler billige terrassebrædder trykimprægneret online.\nFacebook indebærer tillige aldeles ønskværdige metoder til at få en idé om e-butikkens kundetilfredshed. Derudover ses mange e-firmaer som giver kunderne mulighed for at levere en omtale af deres købsoplevelse, hvilket desuden bør drages fordel af til afvejning af hvor tilfredse kunderne er.\nForud for at folk shopper billige terrassebrædder trykimprægneret online i en internet shop behøver man helt sikkert gennemse e-butikkens forretningsaftale, men det er bare ikke super spændende, specielt hos de udbredte byggekæder som Jem og Fix, Stark, Davidsen, Bauhaus, 10-4, Silvan, Bygma, Harald Nyborg og XL-Byg.\nEn anden mulighed kunne derfor være at kigge hvorvidt online webshoppen er støttet af e-mærket, siden det længe har været et signal om at e-shoppen respekterer de opstillede regler, og at internet shoppen en gang i mellem besøges af jurister der er meget bekendte med lovene på området.\nDesuden får du anledning til bistand, såfremt du udsættes for udfordringer i forbindelse med dit indkøb af terrassebrædder trykimprægneret. Derudover kan det være til hjælp at kunden er klar over de væsentligste reglementer der har indvirkning på købet af terrassebrædder trykimprægneret online, eksempelvis hvilken byttepolitik virksomheden benytter.\nI den relation er det tillige essesentielt, at man til enhver tid bibeholder sin kvittering på e-mail, så man en anden gang kan bevise bestillingen af terrassebrædder trykimprægneret, ligegyldig om man har købt fra Bauhaus, Davidsen, Harald Nyborg, Silvan, 10-4, Jem og Fix, Stark, Bygma eller XL-Byg.


Sådan installeres Travertine / Shareoflancaster.com\nHvordan du udskifter et bælte på en MTD plæneklipper\nSådan Fix en Maytag vaskemaskine, som ikke virker på en stor belastning\nTroy Bilt plæneklipper reparation\nSådan får du Diswasher skemaer\nSådan installeres en opvaskemaskine aftræk\nHvordan at reparere en murstenshus\nSådan installeres Travertine\nTravertin fliser kommer fra hele verden. De mest almindelige områder omfatter Italien, Mexico, Peru, Iran, Tyrkiet og Frankrig. Travertin fra alle disse steder ser lidt anderledes på grund af forskelle i geologi. Travertin er brydes i store blokke eller plader. Når travertin er dannet i fliser og gøres tilgængelige for offentligheden, er de almindeligt anvendt til at afslutte gulve, vægge, backsplashes samt bordplader. Den mest almindelige installation område gulvbelægning. I alle tilfælde er metoden installation lignende.\n•Measure inden for den sal, hvor du gerne vil installere travertin fliser med et målebånd. Multiplicere længden med bredde til at finde den samlede firkantede optagelser af området installation. Tilføje en ekstra ti procent til dette nummer til at kompensere for opskæring og affald. For eksempel, hvis det samlede areal er 150 kvadratfod, skal du en ekstra 15 firkant feet. Tage måling med dig, når du går til din lokale hjem forbedring butik for at købe alle dine installation materialer.\n•Forbered substratet. Muligt substrater omfatter beton, krydsfiner, og mange andre. Fordi hver af disse substrater er i sagens natur meget forskellige, vil deres installation forberedelse processer variere så godt. Generelt, revner skal udfyldes med et cement-baserede crack filler og underlaget skal være plan. Hvis underlaget ikke er plan, skal du bruge en cement-baserede nivellering sammensatte efter anvisningerne på pakken til niveau substratet og lad produktet tørre helt, før gå på det eller begynder flise installationen.\n•Layout og skære alle travertin fliser, der skal skæres før du begynder at blande thinset mørtel klæbemiddel. Åbne flere pakker af fliser og tage en flise ud af hver pakke en boks på et tidspunkt og sted fliser på gulvet. Bruge flisen spacere til space fliser, så du kan klippe fliserne langs væggen til den korrekte størrelse. Placer fliser på gulvet på en sådan måde, at du bruger så mange fuld størrelse fliser som muligt. Fjerne fliser fra rummet og stak hver række fliser uden for rummet.\n•Pour en 50-pund pose befæstede thinset morter i en 5-gallon spand. Tilføje ca 2 Potter køligt, rent vand til den 5-gallon spand. Installere en thinset blanding vedhæftet fil i en elektrisk boremaskine. Placer mixeren i thinset mørtel og begynde at blande thinset. Tilføje små mængder af vand på en gang blanding konstant indtil thinset er glat og sammenhæng i cremet jordnøddesmør. Lad thinset stå i 10 minutter.\n•Spread thinset mørtel over det forberedte undergulvet med en murske af hakket thinset. Den dybde og størrelse af notch skal du bestemmes af størrelsen på den travertin flise, du vil installere. SCOOP thinset ud af spanden med en margin murske og spredt i thinset over undergulvet med den flade kanten af thinset murske. Kam igennem thinset med hakket kant af murske. Hold murske i en 45-graders vinkel til undergulvet at opnå den korrekte notch dybde. Lå travertin fliser i de forberedte thinset og tryk dem fast til at sætte dem i thinset.\n•Sæt afstandsstykker mellem fliserne at holde travertin fliser fordelt jævnt og hjælpe dem med at holde deres stillinger. Fordi thinset er delvis flydende, kan travertin fliser vride ude af trit med hinanden. Ved hjælp af flise afstandsstykker forhindrer dette i at ske. Gentag denne proces over resten af undergulvet. Tillad thinset tørre i mindst 24 timer inden du går på sæt travertin fliser.\n•Aftør nogen tørret resterende thinset mørtel af kanterne af travertin fliser med en fugtig klud. Hæld en pose med slebet injektionsmørtel i en 5-gallon spand og vand og bland injektionsmørtel med en thinset mixer og boret indtil injektionsmørtel er glat og sammenhæng i cremet jordnøddesmør. Hæld blandede injektionsmørtel direkte på Travertin fliser.\n•Spread injektionsmørtel over fliserne med en gummi fuger float tvinge injektionsmørtel i fugerne mellem fliserne. Hold injektionsmørtel float på en 45-graders vinkel til fliser og en 45-graders vinkel til injektionsmørtel linjer. Gentag dette, indtil alle injektionsmørtel linjer er helt fyldt med cementmørtel. Tør overskydende injektionsmørtel og injektionsmørtel haze fra ansigter af fliser med en fugtig injektionsmørtel svamp. Tillad injektionsmørtel til tørre i mindst 24 timer.\n•Finish fjerner resterende injektionsmørtel haze fra travertin fliser med en fugtig injektionsmørtel svamp. Tillad flise og injektionsmørtel til tørre for en yderligere 48 timer.\n•Applicer gennemtrængende injektionsmørtel og fliser sealer til travertin flise og injektionsmørtel med et lille køkken svamp. Tillad sealer tørre fuldstændigt i mellem programmer. Komplet to til fire sealer applikationer.\nSådan installeres travertin flise grænser\nSådan installeres Travertine tumlede sten\nSådan installeres travertin flise som en badekar og bruser Surround\nSådan installeres travertin flise på en tung væg\nSådan installeres Travertine marmor


Styrer kalender og bødekasse: Nu får populær sportstjeneste millioner at lege med - Erhverv - Forside\n27.03.2017 kl. 15:18\nSelskabet er stiftet i 2004 af den nuværende ejer Frank Bjergø. Han havde en idé om, at det måtte være muligt at lave et system, der kunne lette administrationen i sportsklubber. Medlemstallet er nu 330.000 spillere, og dertil kommer omkring 1.000 klubber og 48.000 hold.\nI dag tilbyder Holdsport sine tjenester i otte lande. Senest har selskabet lanceret en platform på det enorme amerikanske marked. I udlandet går tjenesten under navnet SportMember\n14.01.19 Mastodonter danner fælles front i Visadankort-krigen\n08.01.19 Matas-chef: Vi må finde lyspunkter i de mørke skyer over detailhandlen\n07.01.19 De mørke skyer trækker sammen om dankortet


Cæsar ville være misundelig på Folketingets måde at regere på – Ekstra Bladet\nTirsdag d. 1. dec. 2015 - kl. 10:22\nCæsar ville være misundelig på Folketingets måde at regere på\nPartihoppere, der taler grimt om hinanden og tænker mere på sig selv end på borgerne. Og som iøvrigt slet ikke spejler befolkningen. Robert synes Folketinget minder om Romerrigets Senat\n- Den engelske historiker Adrian Goldsworthys skildrer Romerrigets overgang fra republik til kejserdømme i 1. århundrede f.Kr i sin bog om Cæsar-\n- Bogen beskriver et råddent folkestyre dømt til undergang, som på væsentlige punkter minder mig om nutidens danske demokrati.\n- Særligt tre forhold fra bogens beskrivelse af datidens romerske senat, får mig til at tænke på det danske folkestyre.\nLigner Folketinget det Romerske Senat?\nSådan skriver Robert H i et indlæg om den måde det danske folkestyre fungerer på pt - og som minder ham om den måde, Roms senatorer regerede på. Robert skriver om partihoppere, der taler grimt om hinanden og tænker mere på sig selv end på borgerne. Og som iøvrigt slet ikke spejler befolkningen. Hans indlæg, som han har givet overskriften ' LIGNER FOLKETINGET DET ROMERSKE SENAT?' fortsætter derfor således:\nDet første forhold er, hvor lidt datidens romerske senatorer afspejlede befolkningssammensætningen.\n- Ikke nok med at samtlige senatorer skulle være mænd. De skulle desuden tilhøre den velhavende og veluddannede ridderstand, som enkelte aristokratiske familier dominerede, og de skulle allerhelst være etniske romere.\n- Kun få var såkaldt 'nye' borgere, med familier der for nylig var blevet tildelt statsborgerskab, på trods af denne befolkningsgruppes reelle størrelse i senrepublikken.\n- Anseelsesforskellen mellem etniske og nye romere illustreres med et eksempel: I 90 f.Kr. anklagedes senatoren Marcus Aemilius Scaurus for modtagelse af bestikkelse. Anklageren var Quintus Varius Severus, der, skønt han var romer, oprindeligt stammede fra byen Sucro i Spanien.\n- Scaurus spurgte retten og den fremmødte menneskemængde: 'Varius Severus fra Sucro påstår, at Aemilius Scaurus, lokket af bestikkelse fra en konge, forrådte det romerske folks imperium; Aemilius Scaurus benægter anklagen. Hvem af dem tror I på?'\n- Som svar buhedes Varius ud af retten, anklagen blev frafaldet.\n- I Danmark gælder samme forhold lige nu, hvor otte ud af ni folketingspartier har en overvægt af mænd, mens kun 37% af det samlede antal folketingsmedlemmer er kvinder, og kun fire folketingsmedlemmer har indvandrerbaggrund.\n- Samtidig udgør højtuddannede DJØFere blot halvanden procent af den danske befolkning, men ca. 50% af folketingsmedlemmerne, næsten dobbelt så mange som for bare tredive år siden.\nDet andet iøjnefaldende forhold er iveren, med hvilken senatorerne kastede sig over nedgørelsen af modstandere i stedet for at fremhæve egne visioner.\n- Skønt samtlige aristokrater ønskede at udmærke sig, var den største frygt, at én skulle overstråle alle rivalerne og dermed vinde en fortrinsstilling, der kunne fremmane monarkiets spøgelse, som var romernes største mareridt. Derfor var det vigtigt konstant at nedgøre modstanderne.\n- Oplagte eksempler er Cato den Yngre, der gennem hele karrieren var en sten i skoen på Cæsar og Marcus Calpurnius Bibulus, der som konsul i vrede over et lovforslags godkendelse trak sig tilbage til sit hus for at skrive smædeskrifter om modstanderne i resten af embedsperioden!\nHæmningsløs eksponering af personfnidder\n- Nutidens politiske debat præges af mediernes hæmningsløse eksponering af personfnidder og -kritik i stedet for politikernes forfølgelse af egne mål.\n- I faget politologisk grundkursus på Statskundskab hørte jeg forleden, at danske partier bruger næsten en tredjedel af tiden i politiske debatter udelukkende på negative kampagnebudskaber om modstanderne.\n- Desuden bestod Socialdemokraternes folketingsvalgkamp i år for mig at se alene af bagvaskelse af Lars Løkke Rasmussen, mens politikere som Zenia Stampe for nylig brugte ligegyldigt krudt på at nedgøre Rasmus Jarlovs åbenbart forkerte definition af begrebet fanatisme.\n- Tænk, hvis politikere og medier sluttede med at hakke på hinanden.\nDet tredje forhold er, hvordan magthaverne satte egen ære og popularitet over republikken.\n- Mod republikkens slutning var det almindeligt at sigte efter hæder og ære først og Roms bedste derefter. 1. århundrede f.Kr. plagedes af borgerkrige og mænd, der gik imod styret for egen vindings skyld, herunder særligt Cæsars slægtninge Lucius Cornelius Sulla og Gajus Marius, samt Cæsar selv. Desuden sås ofte politikere, der vendte på en tallerken i forhold til bestemte sager, hvis vinden begyndte at blæse i en anden retning.\n- Dette var tilfældet i 62 f.Kr., da senatet skulle diskutere en passende straf i forræderisagen mod Catilina. Cicero indledte debatten og plæderede for dødsstraf, hvad næsten samtlige senatorer støttede.\n- Men da Cæsar herefter foreslog fængselsstraf, vendte stemningen 180 grader, flere senatorer så fordele i at støtte den dengang voldsomt ambitiøse politiske komet, der fremadrettet kunne vise sig som en værdifuld allieret, selvom de grundlæggende var uenige i hans synspunkt.\n- Det er bekymrende, når politiske partier og deres repræsentanter giver indtryk af, at de hellere vil fiske stemmer, end de vil arbejde for det, de oprigtigt mener, er i befolkningens interesse.\n- Sidste år kaldte Dansk Folkeparti DONG-salget for en 'fast aftale', hvor staten har 'fat i den lange ende', men få måneder senere stemte partiet imod selvsamme aftale. De fornemmede, hvilken retning folkestemningen blæste.\n- Dansk Folkeparti valgte desuden efter folketingsvalget ikke at gå i regering, skønt det måske havde givet større mulighed for at gennemføre den politik, de gik til valg på.\nPartihoppere redder deres eget skind\n- Det allergrelleste eksempel på manglen på integritet er dog politikere som Astrid Krag, Ida Auken, Jesper Petersen og Uffe Elbæk, der uden skrupler forlader deres partier midt i en folketingsperiode.\n- I Auken og Elbæks tilfælde til fordel for partier med markant anderledes synspunkter, og begge for at redde skindet i omstændigheder hvor henholdsvis Socialistisk Folkeparti og Radikale Venstre var i uvejr.\n- Skønt republikkens fald i første omgang skyldtes Cæsars indtagelse af Rom, bidrog de tre forhold indirekte til den generelle udvikling mod diktaturet.\n- Republikken havde mistet sin folkelige legitimitet og prægedes af interne magtkampe og visionsløse levebrødssenatorer, der konsekvent satte sig selv før Rom.\n- Republikken styrtedes til sidst af Cæsar, der dermed indledte en blodig borgerkrig og et tyrannisk kejserdømme, der skulle regere og undertrykke befolkningen i århundreder.\n- Hvad mon følgerne bliver for Danmark, slutter Robert, men hvad tænker du?\nGår det Danmark som det gik Romerriget?


Dengang » Aabenraa – før prøjserne\nMan følte sig tilsidesat i Aabenraa. Flensborg fik alt. Endelig kom der en forbindelse til Flensborg. Skulle man til Løgumkloster måtte man spørge om vej 15 gange. Og så skulle jernbanen gå uden om Aabenraa. Man fik ugentlig to forbindelser til Tønder. Så var det godt man havde søfarten. Skibsværfterne måtte flytte for at udvide havnen. Der var masser af store købmænd i byen. Og 22 teglværker i omegnen.\nHelt frem til 1850erne lå Aabenraa borte fra færdselsåren til lands. De høje skovklædte bakker gjorde det vanskeligt at etablere ordentlige forbindelser. Først efter 1920 fører moderne veje tværes gennem alle hindringer mod vest. Men til vands havde Aabenraa særdeles gode vilkår. Og det har byen benyttet sig af. Der er i tidens løb diskuteret kanalprojekter, hvor også Aabenraa indgik, men Nord – Østersøkanalen kom først.\nEn dyb fjord\nAabenraa Fjord med sine 38 meter hører til blandt de dybeste. Allerede 250 meter ude er vi på 10 meter. Ikke så sært at byen udviklede sig til en søfartsby. Rent trafikmæssigt var det let at komme til og fra Løjt. Men også herfra måtte bønderne ned til Aabenraa Havn for at hente varer.\nEt lille amt\nLøgum Kloster havde allerede i 1257 toldfrihed i Aabenraa. Og man skal lige huske, at indtil 1850 omfattede Aabenraa Amt foruden Varnæs Birk kun Sønder Rangstrup og Rise Herreder – nord og vest for byen.\nIndtil jernbanen lagde sine spor var Sønderjylland præget af middelalderligt vejnet. På havet dominerede stadig sejlskibe. Der var ikke mange dampskibe i regionen i 1851. Krigen\nvar næppe forbi, før der fra 1851 begyndte en periode med voldsom økonomisk fremgang, afbrudt af kortvarige kriser. Denne periode varede cirka til midt i 1870erne.\nDe engelske toldnedsættelser og guldhandelen satte gang i økonomien overalt. Herhjemme satte man også toldtaksten ned. Og en anden væsentlig ting var, at man flyttede toldgrænsen først i 1850 til Ejderen og dernæst i 1853 videre ned til Elben. Også befolkningsmæssigt steg tallet i Aabenraa:\nI 1850 bestod købstaden kun af selve byanlægget på by-bakken og ikke andet. Slotsgade hørte til Amtet. Og det oppe ved Kolstrup tilhørte Aabenraa Landsogn.\nProblemet med Slotsgade\nProblemet med Slotsgade førte til mange klager. Pludselig skulle man forholde sig helt anderledes til øvrighed, skatteforhold og lovgivning, såfremt man flyttede hertil. Allerede i 1723 talte man om at forene Slotsgade med byen Aabenraa. Efterhånden samarbejde man da også på en række områder som kirke -, skole -fattigvæsen, politi, vejvæsen, brandvæsen og jordemodervæsen.\nVed tronskiftet i 1839 talte man igen om det. Resultatet blev dog også en kongelig resolution af 1. april 1843, der fulgte byens anmodning og befalede, at indlemmelsen skulle forberedes og fastsatte en dato til den 1. januar 1863.\nBeboerne ville ikke være med\nMen Slotsgades beboere havde med alle stemmer mod to udtalt sig imod en indlemmelse ud fra frygten for at skattebyrden ville vokse. Nu var det heller ikke så lige til at finde ud af, hvad\nbeboerne i Slotsgade egentlig skulle betale i skat.\nMan bidrog til den store kasse\nFor Aabenraas politikere dengang, var det vigtigt, at finde ud af, hvor meget Slotsgades beboere bidrog med til den store kasse. Og tal fra 1851 afslører følgende:\nBidrag til jordemødre 6 rd. 32 sk.\nBidrag til vejomkostninger 6 rd. 20 sk.\nBidrag til gadelygter 9 rd. 44 sk.\nBidrag til politiudgifter 78 rd. 11 sk.\nBeboerne tilsluttede sig\nVed et møde i december 1847 tilsluttede beboerne sig i Slotsgade til en indlemmelses – plan. Man havde fundet ud af, at man sparede penge ved sådan en indlemmelse. Den 7. november 1860 faldt afgørelsen. Byen fik ret m.h.t. Slotsgade og Landsognet (Kolstrup) skulle betale 1/10 af de fælles udgifter. Haverne uden for Sønderport (syd for Mølleåen) blev bebygget, skønt grundene ikke egnede sig til bebyggelse grundet mangel på drikkevand.\nAabenraas skønne huse blev bygget i det 18. århundrede. Her kom gavlhuse med karnapper og pyntelige døre med jerntal, bogstaver og nydelige indskriftstavler på muren. Det var den idylliske småborgerlighed.\nInddelt i fire kvarterer\nI de officielle papirer fra dengang, blev der aldrig nævnt gadenavne. Her nævnte man byens fire kvarterer. Men bebyggelsen uden for Sønderport havde ikke fået noget navn endnu. Første og Anden kvarter omfattede byen øst for hoved-strøget, begyndende med Hotel Danmark og endte ved Sønderport. Tredje kvarter nr. 1 var Vejrmøllen. Og fjerde kvarter afsluttede kredsen ved Nørreport.\nErhvervslivet – dengang\nDengang i 1855 kan vi se på statistikken, hvordan erhvervene var fordelt:\nHåndværk 51,3 pct.\nHandel 14,5 pct.\nDaglejere og arbejdsmænd 13,8 pct.\nSøfart 7,5 pct.\nAmisse-nydende 1,9 pct.\nJordbrug 1,9 pct.\nSpurgte om vej – 15 gange\nLandevejene dengang var miserable. Der var ingen skilte. Således måtte en landmand på vej fra Aabenraa til Løgumkloster spørge om vej hele 15 gange. I 1846 – 47 kom chausseen til Flensborg. I 1852 fortsatte vejen nord på. Og i 1853 var den færdigbygget til Haderslev. På denne vej færdes diligencerne. Fra 1834 var der kommet en forbindelse fra Hamborg til Årøsund.\nTo gange ugentlig til Tønder\nDengang fandtes der vognmandsruter fra Aabenraa til Tønder to gange ugentlig. Desuden var der to gange ugentlig forbindelser til Haderslev, Flensborg og Løgumkloster. Vigtigere\ndengang var postruterne. En særlig postrute afgik søndag og onsdag til Jylland og mandag og torsdag til Flensborg.\nFrimærker i 1850\nAllerede i 1850 havde Slesvig – Holsten indført frimærker. Det øvrige Danmark fulgte først efter i 1851. Postemesteren formaner folk i Aabenraa til at lægge deres post i den ved Postdøren i Vinduet anbragte Brevkasse og ikke andetsteds. Men i 1854 slog denne kasse ikke mere til. Der blev placeret yderligere tre postkasser, nemlig på hjørnet af Søndergade og Sønderport., hjørnet af Nybro og Vestergade, og hjørnet af Vollesgyde og Klinkbjerg.\nFra 1852 oprettede man et brevsamlingssted og fra 1860 begyndte faste landpost – ruter. I 1853 etableres telegraf – linjen København – Hamborg. I 1856 udlejer byen vederlagsfrit to værelser på rådhuset til telegrafstation.\nAlt til Flensborg\nI Aabenraa håbede man, at en jernbane ville bringe byen ud af en trafikmæssig isolation. Allerede i 1837 havde man i Flensborg diskuteret muligheden at forbinde Flensborg med Husum og Tønning ved hjælp af en jernbane. I Aabenraa følte man sig forbigået under devisen Alt til Flensborg. Fra Aabenraas rejste man flere gange til København for at få jernbanen til byen. Men det var ikke let. Terrænvanskeligheder gjorde dette umuligt. Endelig i 1860 syntes planerne at tage fast form. Firmaet Peto, Brassey og Betts skrev under på anlæggelse af en nordslesvigsk bane.\nI de første planer var der slet ikke tænkt på Haderslev og Aabenraa. Der blev foreslået en linje over Uge med sidebaner til Tønder, Rødekro og Vojens.\nTogforbindelse til Flensborg\nMen den 15. april 1864 åbnedes strækningen Flensborg – Rødekro, og den 12. september 1868 kørte det første tog ned til Aabenraa.\nEt vigtigt Vejanliggende\nDer var mange planer dengang. Og den 24. maj 1851 indeholdt Freia en stor leder med titlen:\nEt vigtigt Veianliggende\nEn Chaussee fra Aabenraa til Ribe fremstiller sig som et Foretagende, der mere end noget andet vil fremme vor By’s Flor. Vi see allerede, at Samfærdselen fra Ribe o.s.v. Til Trods for de usle Biveie, der maa passeres, gaaer hertil for at naa videre Syd paa. Naar en Kunstvei er anlagt, vil efterhaanden Alt, hvad der direkte fra England indføres i vort Hertugdømme og de nærmeste Øer, tage denne Vei, der er nærmere og mindre bekostelig end Omveien over Hamborg og Kiel. Snart ville nye Dampskibrouter blive kaldte i Live, thi ikke blot Varer og Posteffekter, ogsaa de Reisende, der agter sig til Øerne, Sverige, Rusland kunne ikke finde en lettere og bedre Befordring end ad denne Vei…..\nHvilken Virksomhed, hvilket nyt Liv en saadan Conflux vil fremkalde, behøve vi sikkerligen ikke at fortælle.\nForbindelse Ballum – Lovesoft\nVed vestkysten var der i mellemtiden etableret en rute mellem Lovesoft og Ballum/Hjerting. Herfra gik damperen en gang om ugen.\nMed Zephyr til København\nDet gik ikke helt, som man havde håbet. Men en trøst var det dog, at den kendte københavnske reder, H.P. Prior etablerede en ugentlig damp – forbindelse med et dampskib Zephyr fra Aabenraa til København. Sejlmager Cornett overtog agenturet i Aabenraa.\nForbindelse Ribe – København\nOg sandelig, så etablerede vognmand Th. Puggaard, Ribe en ugevogn mellem Ribe og Aabenraa med tilslutning til damperen. Prisen for en rejse fra Ribe til København var dermed sænket til 8 – 9 rigsdaler.\nDa Zephyr for anden gang anløb Aabenraa var der ikke mindre end 22 passagerer med, mens over 40 tog med damperen til København.\nForbindelse til Kiel\nDamperen Christian den Ottende fik også betydning for Aabenraa. Under krigen var den brugt som troppetransport – skib. Men det kom dog velbeholden tilbage til Aabenraa. Fra den 18. juli 1851 blev det sat i ugentlig rutefart mellem Kiel og Aabenraa. Året efter blev det til tre gange Kiel og en gange Flensborg om ugen. Men ak, konkurrencen var for hård. Ruten måtte nedlægges. Det var mere økonomi i, at små skibe medtog nogle få passagerer til København, så kunne man returnere med specialiteter som Islandske klipfisk og Amager Hvidkål.\nEn havnelampe – kun tændt om vinteren\nHavnen havde stor betydning for byen. Som leder af administrationen var der ansat en brofoged eller havneinspektør. Indtil 1851 var stillingen besat af Chr. Ottzen. Han blev afløst af C.C. Fischer, der havde hvervet indtil 1864.\nI 1850 var forholdene ved havnen ret primitive. Således havde man i dette år for første gang en havnelampe. Den var kun tændt om vinteren og kun til klokken 1 om natten.\nKilen blev udtørret\nI tiden mellem krigene blev forholdene bedre. Kilen blev udtørret på havnens regning. Det gamle træ – bolværk blev erstattet af et nyt sten – bolværk. En ny stenbro blev etableret på Søndre Skibsbro. I 1859/60 var man nået til Nørre Skibsbro.\nProblemer med skibsværfter\nMen der var et problem, for det meste af havnen var optaget af skibsværfterne. For enden af havnen lå Niels Jacobsens (Tidligere Mads Michelsen) og Skifter Andersens værfter. Reimers Værft lå yderst på havnens nordside, og en ny mand, Gustav Raben havde ansøgt om et egnet sted til et nyt værft.\nSkulle der skaffes plads til flere skibe i havnen, måtte værfterne flyttes. Man fandt en løsning ved at udvide Søndre Skibsbro. Dens sydside blev opfyldt. Her kunne skibsværfterne efterhånden flytte hen. I efteråret 1862 kunne de nye pladser anvises. Og i 1863 var man næsten færdige med planerne.\nSkifter Andersen havde på grund af sygdom fået udsættelse, men senere blev det etableret ved siden af Rabens værft.\nDengang foregik der masser af eksport fra havnen. Således var der i 1853 i tolddistriktet hele 22 teglværker, der beskæftigede 177 arbejdere. Deres betydelige produktion blev ført af søvejen.Eksport af brød, kød og flæsk var ligeledes betydelig.\nEn stor mand – Jørgen Lorentzen\nBlandt dem, der havde gavn af handelen på Aabenraa Havn var 37 købmænd, 4 tømmerhandlere, 3 høkere og 25 gæstgivere. Den store handelsmand dengang i Aabenraa var Jørgen Lorentzen. I 1862 udbragte han under et festmåltid en skål for kongen. Men efter 1864 svingede han ret hurtig over på tysk side. Hans to døtre var blevet gift med preussiske officerer.\nHan tjente sine penge ved handel med træ og stangjern. Ved siden af, havde han rederivirksomhed. Han ejede også huse i Aabenraa.\nAndre store mænd\nEn anden af de store dengang, var J. Ahlmann. Han handlede navnlig med kolonialvarer. På hjørnet af Skolevej og Ramsherred boede købmand Ditlev Damm. Han var en af byens danske\nstøtter, konsul og medlem af magistraten. Ja så var han gift med en datter til en af en af de store, murermester P. Callesen. Denne handlede med jern og støbegods.\nI Damms forretning\nI Damms forretning var der tre lærlinge og to butikssvende. Her kom bønderne fra oplandet. De spændte fra i gården og skulle lige have en enkelt i forretningens beværtning. Varerne fik man hovedsagelig fra Hamborg og Mellem-Tyskland. De engelske varer kom over Hamborg og førtes til Aabenraa via sejlskib.\nMarkederne havde betydning\nDe vigtigste kunder kom fra Løjt. Et mindre antal kom syd og vest fra. Men dengang havde markederne også en stor betydning for Aabenraas handelsliv. En annonce i Freia giver et godt indtryk af, hvordan dette foregik. Således kunne man til Sommermarkedet 1852 læse følgende:\nTobias Selig, der udstiller manufakturvarer hos P. Paulsen paa Torvet.\nCarl Witte fra Gera med Isenkram og Galanterivarer i det store Telt paa Torvet uden for Købmand Paulsens Hus.\nGravør Guttmann fra Altona, der logerer hos gæstgiver Krause i Vestergade\nI.F Riechel fra København udstiller Skotøj hos Hoffgaard\nOg til efterårsmarkedet mødte vi bl.a.:\nJacob Meier med Manufakturvarer, bor hos Gæstgiver de Voss paa Torvet\nM. Bærens fra København udstiller Herreklæder hos N. Sørensen\nCarl Witte fra Slesvig med Legetøj, bor hos hr. Richelsen\nI Apoteker Karbergs Porthus fremvises levende Gems og en Stenhøne\nEfterhånden gik det tilbage for disse salgsmesser. I 1855 kunne Freia konstatere, at der er:\nblevne hovedsaligen forvandlede til Forlystelsesdage begribeligt nok, da den Trang, der har givet Markederne deres Oprindelse, nemlig Umuligheden til enhver Tid at kunne erholde\ntil Kjøbs paa Stedet de Varer, som faldbydes paa Markedet, for længst er ophørt.\nI 1863 havde Aabenraa den største flåde i Slesvig\nDet er påfaldende, at Aabenraa i 1863 havde Slesvigs største flåde, endda større end Flensborg. Dampskibene blev hovedsagelig brugt til passagertransport. Og i 1850erne nåede sejlskibene deres højdepunkt med de sagnomspundne clippere. Da fragtdamperne begyndte at kunne fragte meget mere end et sejlskib begyndte damperne, at slå sejlskibene ud. Aabenraa – flådens blomstringstid falder sammen med sejlskibsfartens bedste år. Og skibene blev overvejende bygget i Aabenraa.\nOgså besætningen fra skibsdreng til kaptajn var fra byen eller nærmeste opland.\nSlået ud af jernskibene\nFørst da de store jernskibe kom, måtte Aabenraa melde pas. De krævede langt større opbud af kapital og teknik end træskibene. Det gjorde det nødvendigt at koncentrere bygningen af disse på få steder. Igen kan finde værdifuldt materiale i Freia. For i 1852 kan vi konstatere, at\n29 Aabenraa – skibe ankom til Sydamerikanske havne\n7 Aabenraa – skibe ankom til kinesiske havne\n12 Aabenraa – skibe ankom til andre oversøiske havne\nDe samme tal for 1859:\n9 Aabenraa – skibe ankom til Sydamerikanske havne\n38 Aabenraa – skibe ankom til kinesiske havne\n24 Aabenraa – skibe ankom til andre oversøiske havne.\nHvad fik sømændene i løn?\nRederne fra Aabenraa tjente gode penge. Men det gjorde kaptajnen også. På de store fragtskibe var lønnen typisk:\n1. styrmanden: 40 rl\n2. styrmanden: 25 rl.\nTømmermanden: 30 rl.\nKokken 12 – 25 rl.\nMatroserne: 20 rl\nLetmatroserne: 15 rl.\nJungmænd: 12 rl.\nSkibsdrenge: 5 – 6 rl.\nPå de små skibe var lønnen dog væsentlig mindre.\nDeserterede – ville søge Guld\nOmbord blev man ikke behandlet godt. Der blev nødvendig at indføre regler i hyrekontrakten. Således var der mange der deserterede, når man anløb San Francisco. Man ville ud til guldminerne.\nKosten ombord på Aabenraa – skibene var heller ikke bedre. Ugentlig var det 1 pund kaffe pr. 4 mand og 1 pund the pr. 10 mand. Smør; de første 6 måneder 1 pund pr. mand senere ½ pund pr. mand samt ½ pund sukker eller melasse. Hver mand fik daglig 1 pund kød eller ¾ pund flæsk. Brød, ærter, mel eller lignende gives ubegrænsede.\nBrændevin kan gives efter kaptajnens forgodtbefindende. Nu skal det dertil nævnes, at ikke alle fik tildelt kødrationer eller brød – rationer.\nKaptajnen var fra Løjt\nKaptajnerne kom nødvendigvis ikke fra Aabenraa men fra Løjt. De tjente gode penge og tilhørte den solide middelstand. I 1853 var der således 72, der betalte skipperskat. De 23 var fra Aabenraa, 40 var fra Løjt og 9 andre steder fra.\nwww-dengang.dk diverse artikler\nOm Aabenraas og Løjts Søfart\nBriggen Chico fra Aabenraa og mange flere\nOm Aabenraas erhvervsliv – dengang:\nBarkmøllegade i Aabenraa (b) og mange flere\nOm andre stikord i artiklen:\nEn jernbanestrækning i Sydslesvig (under Sønderjylland)\nÆ Kleinbahn i Aabenraa Amt og mange flere


Fjerdegenerations-Helmuth på Reumertpodiet – Ekstra Bladet\n17 minutter siden Ekstreme mængder regn: Risiko for oversvømmelser 1 time siden Eksperternes økonomi-råd: Sådan bliver du pensions-vinder 5 timer siden WHO i dyster coronavirus-advarsel 1 time siden Afslører rystende oplysninger 21 minutter siden Løn-fest: Mangemillionær i Barcelona 17 minutter siden Ekstreme mængder regn: Risiko for oversvømmelser\nFredag d. 10. jun. 2016 - kl. 06:46\nFjerdegenerations-Helmuth på Reumertpodiet\nOsvald Helmuths oldebarn, Frits Helmuths barnebarn og Mikael Helmuths søn, Kristoffer, får en Reumert Talentpris\nKristoffer Helmuth får en Reumert Talent-pris på søndag. Foto: Philip Davali\nNormalt er ordene ’arveligt belastet’ negativt ladede, men lige i tilfældet Kristoffer Helmuth ser verden lidt anderledes ud. Den unge skuespiller fra Teaterskolen i Odense er fjerde-generations-talent på skuespilscenen, og det har i særklasse betydet, at Kristoffer Helmuth har et meget realistisk forhold til det fag, han har valgt. Men Reumerts Talentpris, som han får på søndag i Operaen, fylder han alligevel med stor glæde.\n27-årige Kristoffer Helmuth er den første af alle Helmuth'erne, der kommer på Reumert-podiet. Foto: Philip Davali\nSe også: Frits Helmuth: Jeg er ingen spreder\n- Al virakken uden om det at udføre mit arbejde som skuespiller, bekymrer mig faktisk ikke ret meget. Jeg er jo vokset op med det. Så om man lige pt. er populær eller ej, fylder ikke. Man skal bare gøre sit job. Alt det andet er en del af gamet. Men naturligvis bliver jeg da glad for det skulderklap, som Reumerts Talentpris er, og de 35.000 kr., som følger med, er bestemt heller ikke at foragte, griner Kristoffer Helmuth.\nFrits Helmuths afskedsforestilling på Privatteatret, var en far/søn-forestillingen, hvor Teaterlederen og instruktøren, Mikael Helmuth spillede Osvald-tekster sammen med sin far.\nFar/søn-delen er netop gentaget under Cph Stage Festivalen på Teatret ved Sorte Hest, hvor Kristoffer og hans far Mikael spillede ny dansk dramatik med titlen ’Anonyme Sexister’ sammen.\n- Jeg tænker ikke rigtigt over min arv som skuespiller. Det er jo bare i familien på samme måde som et håndværkerfirma, som i generationer har gået i arv fra far til søn. Jeg er 27 år, og selv om jeg da har set ’Harry og kammertjeneren’ og et par andre ting, så har jeg jo aldrig kendt min oldefar. Og jeg var kun 14 år, da min farfar døde, så meget af det, jeg ved, er ikke selvoplevet, fortæller stortalentet.\nSelv om Osvald Helmuth var Ridder af Dannebrog og fik sin kontrafej på frimærke, så fik han ingen Reumert-priser - af gode grunde, for prisen eksisterede ikke den gang. Men heller ikke sønnen Frits, som ellers havde rigeligt med Robert- og Bodil-priser, en Teaterpokal og en Lauritsen-Pris fik en Reumert. Det sammen kan man sige om Mikael Helmuth, så Kristoffer er altså den første i dynastiet, der kan stige op på Reumert-podiet.\nSe også: Sådan blev Frits og Pusle genforenet


Tegneserie sexet dame - readingthebookers.com\nVigtigste > Sexet > Tegneserie sexet dame\nHvis du vil købe eller engros høj talje sexet nederdel plisseret nederdel mode cartoon cute vandmelon LÆS OGSÅ Italien vil forære dig et helt slot gratis - men der følger bestemte forpligtelser med.\nApple-tilbehør iPhone-etuier Etuier til iPhone 6 Del. LÆS OGSÅ Denne årig fyr er en sindssygt dygtig tatovør — se hans gudesmukke arbejde her. Tip Ekstra Bladet - E-mail eb. Her er nemlig tale om en hvid racist, der forvandler sig til en sort superhelt, når han siger ordene 'Black Power! Den stakkels sekretær er først forfærdet, men finder siden ud af, at hun selv er lesbisk, hvorefter hun forelsker sig i piraternes rødhårede leder, The Captain.\nBikinis Den såkaldte bikinitrusse er mixet mellem en thong og en almindelig trusse — den er smal i siderne og består af lige præcis nok stof bagpå til at sørge for, at du føler dig en smule dækket til. Æg mandlige onani. Tegneserie sexet dame. Langærmede shirts til babyer. Udforsk Redaktionens foretrukne Billeder Videoer Fotografer Kameraer Tilmeld dig Log ind Ofte Stillede Spørgsmål Forum Blog.\nBørn, Glad, Glade Børn, Spille. Sådan foregår det Se dig om i alle designs. Der sker noget når 'Shebi' kommer ud. Kort sagt, når vi ihærdigt forsøger at være vores bedste jeg, men det ender med at være supertræls og sjældent umagen værd. Irsk alfehat Irsk alfehat, grøn med trekløver, spænde og rødt skæg Hør mere.\nI sine striber nailer hun fuldstændig de sjove, irriterende, hårde og mærkelige situationer, som de fleste moderne kvinder kender — men som få taler om. Ja, og så er Jesus, som billedet viser, selvfølgelig også med. Hold dig opdateret Tilmeld dig Costume. Det kan formentlig ikke overraske, at Megan Rose Gedris, som skriver tegneserien, selv er lesbisk. Din internetbrowser er desværre uddateret. Skurken i dette univers er Male Man, som er en slags mandschauvinistisk udgave af Supermand De to kæmper blandt andet mod Hellcorp, der er Satans hovedkvarter på Jorden.\nDenne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. Mest Populære Udsalg Favoritter Nyt Pris.\nThong En såkaldt thong minder til forveksling om en almindelig g-streng, men består af lidt mere stof — især på siderne og bagtil.\nDet er en af de ting, der gør den særligt spændende: På lager varer Aldersgruppe: Zeusparyk Zeusparyk i grå med skæg og øjenbryn. Xxx videoer porno gratis. Sexet Alfe kvinde kostume Fever DKK. Briefs I daglig tale bliver denne type underbukser typisk kaldt trusser, mens varianten på engelsk kaldes briefs.\nBesætningen medlem tegneserie stil Graffiti T-shirts. Tegneserie sexet dame. Firma Info Om MiniInTheBox. Fjer - Pink Kunstige øjenvipper med fjer i pink. Nøgne billeder af ray j. Hvis du vil købe eller engros høj talje sexet plisseret nederdel mode tegneserie nederdel søde vandmelon trykt design kvinder piger feminines nederdel skolepige nederdel fabrikanter, Giv os et kald eller kontakt os online. Medieval Maid Costume Medieval Maid Costume, White, with Dress, Belt and Headpiece, in Display Bag Hør mere.\nDe højtaljede trusser er blevet mere og mere populære på det seneste — og vi forstår godt hvorfor. Efter en ellers meget detaljeret skildring af hendes krop under sexakten både udvendigt og indvendigt fremstilles hendes klimaks som noget ubegribeligt og transcenderende. Gennemsigtig Sort og hvid. Pludselig kan kvindens udklædningsforsøg læses på en anden måde, nemlig som et eksempel på, at køn mere eller mindre er ren overflade i Et Knald Til.\nKasper Kusk bliver i FCK 15 min. LÆS OGSÅ Fint og feminint lingeri. OSS Søg.\nLÆS OGSÅ Denne årig fyr er en sindssygt dygtig tatovør — se hans gudesmukke arbejde her. Villadsen har ikke ligefrem lavet et feministisk manifest, men hun formår at queere westerngenrens stereotype kønsroller og the male gaze ved at udstille kønsproblematikker inden for genrens egne præmisser. Du skal nu følge linket i e-mailen for at bekræfte, at du vil modtage vores nyhedsbrev. Det er blot nogle af de kendisser, du kan møde i den ultrafrække tegneserie The Young Witches, som udspiller sig omkring år Gratis billeder Gratis billeder Gratis vektorgrafiker Gratis illustrationer Gratis videoer.\nHvid mager fyr 233\nBritiske beskidte piger Ved hjælp af et teknisk vidunder bliver præsident Reagan og flere medlemmer af hans regering udstyret med unge superkroppe, hvorefter de nedkæmper USA's fjender - iført tætsiddende dragter i farverne rød, hvid og blå. Umiddelbart ikke den mest sexede type trusse, men ikke desto mindre meget behagelig — og det perfekte hverdagsvalg. Pige, Model, Sød, Portræt, Dame, Kvinde.\nSEX FULD FILM TUBE Tip Ekstra Bladet - E-mail eb. Vis ubesvarede indlæg Vis aktive emner.\nXnxx massage mænd Hovedpersonen, derimod, taler dansk i replikker Villadsen selv har skrevet. Bliv en del af vores familie Registrer dig hos os Download vores mobil-app og optjen ekstra kontantbelønninger Tilmeld dig vores nyhedsbrev og modtag eksklusive fordele Tilmeld Besøg også vores anden hjemmeside:\nSeksuelle overgreb Thong En såkaldt thong minder til forveksling om en almindelig g-streng, men består af lidt mere stof — især på siderne og bagtil. Halskæden fra det danske brand Jukserei er belagt med 24 karat guld og har en værdi af kroner. Underbukser, briefs, undies, trusser — kært barn har mange navne, men har du egentlig styr på de forskellige varianter af underbeklædningen?


Langsomme trends når de er bedst - Find inspiration på LivingSweetLiving.dk\nLangsomme trends når de er bedst\naf Monica | 18. september 2012\nDet har været lidt af et problem bare at skulle vælge 5 ting fra SLOWFASHIONhouse.com til dagens indlæg. De har mange lækre ting, men i skrivende stund har jeg valgt de 5 nedenstående til at være mine yndlings i en vilkårlig rækkefølge:\n1. Kinto. En lækker og enkel te-si i en flot farve (fås også i en grålig farve). Den er til løse te-blade og tiltænkt når man brygger en enkel kop. Der medfølger en underkop, så man ikke behøver at se sig desperat omkring for at finde et aflægningssted til sien efter endt brug. Designeren bag er TAKUYA HOSHIKO. Pris € 12,-\n2. Saltkar af Toscansk oliventræ. Håndlavet af Andrea Brugi og Samina Langholz. Historien bag dem er at parret havde nogle lignende til deres bryllup og de var så populære blandt gæsterne at ved festen slutning var der ikke flere saltkar tilbage. € 50,-\n3. Jeg har en svaghed for små krukker med låg og svenske Cecilia Forsbergs håndlavede keramikskåle med trælåg er nogle pragteksemplarer! Jeg er vild med farverne og de forskellige træsorter/nuancer. Se Cecilias blog her. € 80,-\n4. Strikkede håndklæder af Margot Barolo. De virker enormt luksuriøse, da de er strikkede og ikke en almindelig Kronborg froté - ikke at der er noget galt med det! € 65,-\n5. Skåle og fade fra Sandra Lindner med hvid yderside og en glaseret neutralfarve indvendigt. De er faktisk ikke en ny opfindelse (produktion startet i 1997), men de holder! De små fade koster € 53,- og de store 59,-


City-stjernen overvejer chok-exit – Ekstra Bladet\n3. maj. 2020 kl. 15:56\nKevin De Bruyne overvejer at forlade Manchester City, hvis klubben ikke får held til at appellere den dom, der udelukker klubben fra europæisk fodbold\nKevin De Bruyne skiftede til Manchester City i 2015 og har kontrakt med klubben til sommeren 2023. (Arkivfoto) Foto: David Klein/Reuters\nDer er naturligvis stor usikkerhed på fodboldens transfermarked i disse tider, og usikkerheden er bestemt ikke mindre hos en af de absolut største aktører på fodboldscenen Manchester City.\nHer truer en toårig udelukkelse fra al europæisk fodbold på grund af brud på reglerne om Financial Fair Play (FFP).\nManchester City har appelleret dommen Den Internationale Sportsdomstol (CAS), men appellen svæver i luften på grund af coronakrisen.\nUsikkerheden har fået en af klubbens største stjerner Kevin De Bruyne til at genoverveje sin fremtid. Det fortæller belgieren til avisen Het Laatste Nieuws ifølge britiske The Independent.\n- Jeg er i venteposition. Klubben har fortalt os, at man vil appellere, og man er næsten 100 procent sikker på, at man får ret. Derfor venter jeg og ser. Jeg stoler på min klub.\n- Når beslutningen er truffet, vil jeg genoverveje det hele. To år er lang tid, men hvis straffen skulle blive et år, vil jeg måske se tiden an, siger en kryptisk Kevin De Bruyne, der altså insinuerer, at en toårig udelukkelse fra europæisk fodbold kan få ham på tanker, han ellers ikke ville overveje.\n- Jeg spiller for et af de bedste hold i verden og i England, som i min optik er den bedste liga, siger den belgiske playmaker om situationen, hvis man fjernede FFP-dommen fra fremtidsligningen.\nKevin De Bruyne har stadig tre år tilbage af sin kontrakt med Manchester City. Den 28-årige kreatør nåede at levere imponerende 17 assists og otte mål i sine 26 Premier League-kampe denne sæson inden coronapausen.\nPremier League-klubberne har sidste måned meldt ud, at man håber at kunne færdigspille sæsonen.