Besiktas med tilbud: Vil have Erik Sviatchenko | Tipsbladet.dk\nPremier League Kenneth Jensen 26. Juli. 2017 kl. 15:00\nBesiktas med tilbud: Vil have Erik Sviatchenko\nCeltic-spilleren Erik Sviatchenko er interessant for Besiktas, der håber på at få danskeren til Tyrkiet på en lejeaftale. Sviatchenko afventer dog engelsk interesse.\nAf Kenneth Jensen 26. Juli. 2017 kl. 15:00\nOpdateret kl. 15.21 med informationer om Celtics syn på en lejeaftale.\nFor lidt mere end et år siden skrev The Scotsman, at den danske stopper Erik Sviatchenko, 25 år, var den bedste forsvarsspiller i hele Skotland. Siden er fulgt en sæson, der er gået lidt op lidt ned for den tidligere FC Midtjylland-spiller.\nSviatchenko var i foråret ikke længere et sikkert kort i startopstillingen hos Celtic og måtte se manager Brendan Rodgers tro mere på andre forsvarsspillere som Dedryck Boyata og Jozo Simunovic. Og denne sommer kan derfor bringe et klubskifte med sig for danskeren. Dels fordi Celtic meget vel accepterer et skifte, dels fordi Erik Sviatchenko selv vil videre for at få fast spilletid.\nHeldigvis kan han glæde sig over, at der står aftagere klar i kulissen.\nIfølge tipsbladet.dk's oplysninger ligger der nemlig et konkret tilbud på bordet til Erik Sviatchenko. Tilbuddet er fra tyrkiske Besiktas.\nBesiktas vandt i sidste sæson den nationale liga og er derfor med i Champions League-gruppespillet, der indledes om halvanden måneds tid. Klubben har tidligere på sommeren hentet portugisiske Pepe og er altså interesseret i at gøre Erik Sviatchenko til den tidligere Real Madrid-spillers makker i forsvaret.\nTipsbladet.dk forstår, at tilbuddet fra Besiktas er en lejeaftale gældende for resten af denne sæson, og at klubben har en købsoption med i en aftale, så Erik Sviatchenko kan skifte til Besiktas på en permanent aftale om et år. Hvis Sviatchenko vælger at takke ja til tilbuddet fra Besiktas, skal den tyrkiske klub dog stadig overbevise Celtic om, at det er en god idé at sende ham på en lejeaftale. Klubben vil helst sælge, men kan blive tvunget til at sende danskeren til Tyrkiet, hvis han skruer bissen på over for toppen i Celtic. Celtic vil så absolut heller ikke have noget imod at beholde Sviatchenko i truppen.\n- Der er noget interesse fra Tyrkiet, og der er noget interesse fra England, men jeg vil ikke sige, hvilke klubber det drejer sig om, siger Erik Sviatchenkos rådgiver og agent, Allan Bak Jensen fra Elite Consulting, til tipsbladet.dk.\n- Der kan meget vel komme til at ske noget med Erik. Han var tæt på at blive solgt i vinter, og så har han godt nok været lidt inde og ude af holdet i Celtic, men han spiller jo nu.\nNår Besiktas-aftalen stadig ligger på bordet og venter på en signatur fra den tidligere FC Midtjylland-spiller, handler det i høj grad om, at han hele sit liv har drømt om at spille i Premier League, og at han med lidt over en måned igen af transfervinduet afventer og håber på interesse fra en klub i den bedste engelske række. Tilbuddet fra Besiktas har været på bordet i en uges tid.\nIndtil videre har der ifølge tipsbladet.dk's oplysninger også været interesse fra den næstbedste række i England - the Championship - men det har ikke været noget, der har fået den 25-årige med fem landskampe på cv'et til at slå til.\nHvor længe Besiktas-aftalen bliver på bordet, er ikke til at sige, men det er nok ikke længe, for klubben kigger naturligt nok også på andre emner, skulle Sviatchenko vælge at takke nej eller ikke komme med et svar inden for en overskuelig fremtid.\nBesiktas vandt som tidligere nævnt den tyrkiske række i sidste sæson, og denne sommer har man solgt den centrale forsvarsspiller Marcelo til Lyon, ligesom Rhodolfo har forladt klubben, og den kroatiske forsvarsspiller Matej Mitrovic kan meget vel også ende med at blive solgt efter kun et halvt år i klubben. Marcelo er blevet erstattet af Pepe, og så er Sviatchenko tiltænkt at blive erstatning for Rhodolfo. Og Mitrovic, skulle han blive solgt.\nDanskeren skiftede til Celtic i januar 2016 og har siden spillet 42 kampe i den bedste række i Skotland, seks kampe i Champions League-gruppespillet for klubben og seks kampe i den skotske pokalturnering.\nAlle fans af Celtic husker naturligt nok Sviatchenkos kasse mod Rangers i pokalsemifinalen for lidt over et år siden. Selv om danskeren kom på tavlen, endte det med et nederlag til Celtic efter straffeskonkurrence.\nErik Sviatchenko har fortsat tre år igen af sin aftale med Celtic, der senere onsdag møder Rosenborg i kvalifikationen til Champions League. Det første af to opgør spilles 20.45 i Glasgow, Skotland, og Sviatchenko er formentlig ikke med, for han døjer aktuelt med en mindre skade.


Dét, der startede som en løvepark i 1969, er i dag en stor safaripark med omkring 50 forskellige dyrearter. I Givskud Zoo lever flere dyrearter sammen i store anlæg, hvor de kan være sig selv. For eksempel finder du ikke bare næsehorn i næsehornssavannen, men også gnuer, sorte hesteantiloper og kafferbøfler. En tredjedel af dyrearterne, du kan se i haven, er truede i naturen. Derfor indgår Givskud Zoo i et international avlssamarbejde mellem zoologiske haver fra hele verden.\nGivskud Zoos formål er at formidle viden og at tilbyde sine gæster et rekreativt miljø. Og det er de dygtige til. I mere end 40 år har de formidlet viden til både børn og voksne samt ydet en altid spændende dyreoplevelse for alle. I dag er Givskud Zoo blandt de seks statsanerkendte zoologiske haver i Danmark.\nGivskud Zoo er ikke en helt almindelig zoologisk have, hvor man går fra et bur til et andet. Her har dyrene rigtig god plads og mange lever sammen i inddelte zoner. Du skal derfor køre i bil mellem disse zoner, inde blandt dyrene. På den måde kommer du helt tæt på dyrene. Du får altså to forskellige oplevelser, når du besøger Givskud Zoo, for det er ikke bare et klassisk zoobesøg, men også en fantastisk safarioplevelse! Zonerne er inddelt i Syd- og Nordamerika, de afrikanske savanner og løvernes territorium.\nDer er stop mellem zonerne, hvor du blandt andet, som det eneste sted i Danmark, kan se gorillaer og kæmpeoddere. Her er det også oplagt at spise en medbragt frokost eller nyde noget fra Givskud Zoos ”Safari Grillen”, ”Pit Stop” eller ”Zooasen”. Der er også opsat en overdækket gasgrill, som er gratis at anvende.\nSom nævnt begyndte Givskud Zoo som en løvepark. Der er i dag stadig et stort anlæg, hvor løverne trives blandt hinanden. De er vant til, at biler kører blandt dem, så de kommer gerne tæt på – men lad vær’ med at forsøge at age dem. Det er besøget værd bare at opleve de flotte løver på så tæt hold.\nGivskud Zoos sæson begynder oftest i marts og slutter i oktober. Åbningstiderne varierer. Du kan se et opdateret overblik over åbningstider og priser på givskudzoo.dk.\nTil fods kan man gå rundt ad deres ca. seks km lange stisystem. På denne tur kommer du til at opleve dyr som elefanter, kameler, ulve og gorillaer. Vi anbefaler dog, at man besøger med en bil, hvis det er muligt! Det koster nemlig ikke ekstra, og du får en lang safaritur blandt dyrene. Har du ikke mulighed for at tage en bil med, kan du få en guidet tur i safaribussen til DKK 40 ekstra.\nHotel ved Givskud Zoo\nOvernat på et prisvenligt hotel i Billund. Vores hotel ligger tæt på Givskud Zoo og alle de store attraktioner i Billund.


Forside > Politik > Politikker og planer > Temaplaner > Helhedsplan for Odden havn, Havnebyen\n7. juni 2017 - 15.06 -- bjafo\nHelhedsplanen for Odden Havn er gennemført med henblik på, at sikre en hensigtsmæssig udnyttelse og videreudvikling af havnen.\nHelhedsplanen er udarbejdet på baggrund af interviews med repræsentanter for samtlige foreninger og brugergrupper på Odden Havn og angiver retningen for, hvordan kommunale investeringer i forbedrede rekreative faciliteter, parkeringsforhold og vejadgang kan etableres fremover. Helhedsplanen har kørt sideløbende med omdannelsen af havnens Auktionshal.\nHovedgrebet for den udfærdigede helhedsplan er en sammenbindende forbindelse, en ny promenade, der skaber en naturlig sammenhæng på langs af havnen og en tydeligere sammenhæng mellem havnebyen og markante klintelandskab. Langs promenaden er der opkoblet 6 delområder med forskellige aktiviteter, der både imødeser en udvikling af turisterhvervet på havnen og sikrer rum og øgede muligheder for friluftslivet. Samtidig berøres fiskeriets muligheder for at drive virksomheden ikke.\nProcessen blev startet op i 2013 med interviews af samtlige repræsentanter for foreninger og brugergrupper på havnen. Midt i 2015 blev arbejdet genoptaget, med en opdatering af videns grundlaget. 3 ekstra interviews blev gennemført og der blev afholdt workshop. Workshoppen blev afholdt i forsamlingshuset på Odden og der mødte ca. 50 borgere op. På den baggrund foreligger nu en interviewbog og et udkast til en helhedsplan.\nHelhedsplanen har været i offentlig høring i frem til den 12. september 2016 og i den forbindelse været udstillet i Auktionshallen på havnen.\nDer er kommet en indsigelse, som omhandler stejlepladsen øst for havnen og vejforbindelsen der hen. Indsiger beklager at dette område ikke er inddraget i helhedsplanen og finder, at der i høj grad kunne være udviklingsmuligheder her. Området rummer væsentlige potentialer. Det væsentlige i forbindelse med udarbejdelsen af helhedsplanen har været selve havnen og arealer på og umiddelbart omkring havnen, derfor er stejlepladsen ikke medtaget. Det kan dog bemærkes, at Hovedgrebet med promenaden som beskrevet ovenfor, fint kan udstrækkes så stejlepladsen, og en fremtid benyttelse af denne bliver et ekstra led på promenaden, når dette bliver relevant. Stejlepladsen inddrages i det videre arbejde med heldhedsplanen.\nhelhedsplan_odden_havneby_2.pdf  25.01 MB


Hanerne åbnes: Vandforsyning runder 125 år | Faaborg-Midtfyn | fyens.dk\nHanerne åbnes: Vandforsyning runder 125 år\nPubliceret 06. september 2018 kl. 19:16\nVandforsyningens direktør, Bjarne Nebel, ved vandkunsten fra 100-års jubilæet i 1993. Foto: Uffe Tønning\nFredag holder Midtfyns Vandforsyning åbent hus for at markere sit jubilæum.\nRinge: Når direktør Bjarne Nebel ser tilbage på vandforsyningens historie i Ringe, så glæder han sig nok i sit stille sind over, at han ikke er ansat på de vilkår som den første bestyrer blev budt i 1903. Fabrikant Adam Bachmann fik ganske vist fribolig og have ud over årslønnen på 1000 kroner, men til gengæld skulle han selv bekoste alle udgifter og reparationer på vandværket.\nDet fremgår af det lille jubilæumsskrift, som Midtfyns Vandforsyning udgiver i anledning 125-års jubilæet.\nEgentlig blev interessentselskabet Ringe Vandværk stiftet i april 1893, men første gang, at forbrugerne kunne åbne hanerne og få vand fra værket, var i december samme, og bestyrelsen har så valgt at markere jubilæet ved at holde åbent hus på Lombjergevej 22 i Ringe fredag 7. september. Det kan også blive en anledning for mange af vandforsyningens kunder til at se det nye hovedsæde, der blev bygget i 2017. Det foregår mellem klokken 12 og 17. Mellem klokken 13 og 16 er der mulighed for at deltage i en bustur i forsyningsområdet, der strækker sig fra Havndrup og Sdr. Nærå i nord til Øster Hæsinge og Sandholts Lyndelse i syd.\nUdvidelsen uden for Ringes byområde begynder i 1964, da Sødinge bliver tilsluttet ledningsnettet. I 1978 omdannes interessentselskabet til et forbrugerejet andelsselskab, og i 2006 skiftede selskabet navn fra Ringe Vandværk til Midtfyns Vandforsyning.\nVand af en god kvalitet til en billig pris døgnet rundt har i 125 år været den primære målsætning, og det er da lykkedes at opfylde den det meste af tiden. Der var lige den vinter i 1939-40, da dele af hovedledningen frøs til, og i nyere tid vil nogle formentlig kunne huske en tre timer lang afbrydelse af vandforsyningen i 1991. Det skete, da en hovedledning blev gravet over i forbindelse med reparation af Fruerlundsbroen over hovedvej 9. Der fossede 1000 kubikmeter vand ud i timen og omdannede vejen til en mindre flod.\nFredag er det andre haner, der får lov at løbe. Der bydes på fadøl - eller vand, naturligvis - og jubilæumsgæsterne kan stille sulten ved en pølsevogn.


Moderne hjemstavnsmaler udstiller på Ribe Kunstmuseum | jv.dk\nHjemstavnsmaler Ulrik Møller udstiller på Ribe Kunstmuseum fra lørdag 4. september. Foto: Jan Windszus\nDer er hjemstavnsmalerier fra Fyn og Vadehavet på væggene, når den Berlin-bosatte kunstner Ulrik Møller fra lørdag 4. juli udstiller på Ribe Kunstmuseum.\nRibe: Et maleri skiller sig ud på væggene i den udstilling, Ribe Kunstmuseum åbner med Ulrik Møller lørdag 4. juli.\nDet er fra Vadehavet.\nMotivet er fanget vest for diget i oktober med udsigt mod øst med Ribe Domkirke som et fjernt fikspunkt, og det usædvanlige ved billedet er, at det er utrolig meget himmel.\n- Ja, det er fladt omkring Vadehavet, men for mig er det himlen og himmelrummet, der gør det. Det er også derfor, horisonten er så langt nede, hvilket er usædvanligt for et landskabsmaleri.\nUlrik Møller har tilbragt den seneste uge på Ribe Kunstmuseum med at gøre sin udstilling klar. De sidste skyer i Vadehavsmotivet er først gjort færdige i sidste uge, men billedet er ikke kendetegnende for Ulrik Møllers værker. Han har malet det store maleri særligt til udstillingen i Ribe, for Ulrik Møllers kendetegn er hjemstavnsmalerier fra Sydfyn.\nTitlen på Ulrik Møllers udstilling er Happy Together, og efter at være vist på Ribe Kunstmuseum vises den på Vendsyssel Kunstmuseum og Faaborg Museum.\nUdstillingen består af 26 malerier i både store og små formater, og den kan ses fra lørdag 4. juli til og med søndag 13. september.\nSom følge af regeringens sommerpakke er der halv pris på entré til Ribe Kunstmuseum og andre museer fra 27. juni til 9. august.\nFor ham er det egnen omkring Vester Aaby, som han fotograferer og tager med til sit atelier i Berlin, hvor han har boet og arbejdet de seneste 20 år.\n- Mit liv er spændt ud mellem de to poler, Vester Aaby og Berlin. Jeg maler fynske landskaber, men for mig er det godt at komme på afstand af stoffet. Jeg tager fotografier med til Berlin, hvor jeg kan manipulere, redigere og kombinere malerierne på en måde, jeg ikke kan, hvis det havde været rent fotografi, siger han.\nTalentet fik en chance\nDirektør for Ribe Kunstmuseum, Dagmar Warming, forklarer, hvordan Ulrik Møllers malerier bygger videre på traditionen fra blandt andet de guldaldermalerier, museet har i sin samling.\n- Der er en klar forbindelse, og Ulrik Møller er en af de samtidskunstnere, vi har, der virkelig arbejder videre med traditionerne. Dem findes der ikke mange af, så vi synes det er meget spændende, at han har lyst til at udstille her i Ribe. Også fordi, der i dag ikke er mange, der maler i så store formater, som han gør, siger Dagmar Warming.\nUlrik Møllers maleri "Parti fra Vadehavet" er et af de billeder, der udstilles på Ribe Kunstmuseum fra 4. juli i udstillingen Happy Together. Foto: Ulrik Møller\nUlrik Møller er oprindelig uddannet maskiningeniør. Det var det, han som ung havde begreb om, fordi hans far også var det, men han var god til at tegne. Han var den i Vester Aaby, alle kom til, hvis der skulle bruges tegninger, laves design eller designforslag, og han blev senere opfordret til at gøre noget ved kunsten. Derfor besluttede han sig for at give talentet en chance med fire måneder på Holbæk Kunsthøjskole.\n- Det var det helt rigtige. Det gav med det samme mening for mig at kommunikere gennem malerier, og det gav mig friheden til at arbejde med de ting, jeg havde lyst til at kaste mig over, siger Ulrik Møller, der efter et kort ophold i København rykkede videre til Berlin, hvorfra han flere gange har udstillet på danske kunstmuseer.


Kontrolstrategi for Lægemiddelstyrelsen - PDF\nDownload "Kontrolstrategi for Lægemiddelstyrelsen"\n1 låst Kontrolstrategi for Lægemiddelstyrelsen DECEMBER\n3 Indhold 1 Introduktion 4 2 Kontrolstrategi Afgrænsning 6 3 De strategiske udfordringer Stigende kompleksitet kræver effektiv ressourceudnyttelse og rettidig omhu Kontrollen foregår i et internationalt samarbejde, som skal udnyttes bedst muligt Reglerne er komplekse, så vi skal kommunikere om vores kontrol med læring for øje Nye markeder og nye salgskanaler Kontrolarbejdet indbringer vigtig viden, som skal udnyttes af en samlet Lægemiddelstyrelse 9 4 Overordnet leveranceplan 9 Kontrolstrategi for Lægemiddelstyrelsen 3\n4 1 Introduktion Lægemiddelstyrelsens mission er at fremme effektive, sikre og tilgængelige lægemidler og sikkert medicinsk udstyr til gavn for samfundet. Lægemiddelstyrelsens vision er at bringe Lægemiddelstyrelsen i europæisk topklasse. Dette betyder Aktiv dialog og samarbejde værdi for borgerne Kvalitet og leverancer til tiden Faglighed og engagement en fantastisk arbejdsplads! Bidrag til Danmark som førende life science nation Drivkraft i det europæiske samarbejde og en stærk international position Vores samlede strategi for beskriver vejen til europæisk topklasse. Faglige og tværgående strategier udfolder og konkretiserer arbejdet mod europæisk topklasse. Der er udarbejdet konkrete fagstrategier for Godkendelse, Overvågning, Tilgængelighed, Kontrol og Medicinsk Udstyr. Dertil kommer tværgående strategier for Kompetence, Kvalitet, IT og Kommunikation. De første år i strategiperioden vil vi først og fremmest fokusere på at konsolidere os med et skarpt fokus på den daglige drift. Vi vil dog parallelt hermed tage de nødvendige skridt mod at realisere visionen om europæisk topklasse. Kontrolstrategien bidrager til dette arbejde. 2 Kontrolstrategi Lægemiddelkontrol omfatter kontrol af en lang række områder. Vi foretager kontrol af lægemidler og lægemiddeludvikling hos mange forskellige virksomhedstyper. For eksempel hos: fremstillere af lægemidler grossister, apoteker og detailforhandlere internetforhandlere indehavere af markedsføringstilladelser sponsorer/investigatorer af kliniske forsøg. Kontrollen omfatter bl.a. vurdering af deres dataintegritet, deres systemer og dokumentation, og kvaliteten af de lægemidler, de sender på markedet. Vi kontrollerer primært i den legale Kontrolstrategi for Lægemiddelstyrelsen 4\n5 kæde både nationalt og internationalt, men selvsagt også ulovlig forhandling og privates indførsel. Vi kontrollerer lægemidlers kvalitet gennem analytisk kontrol og kontrol af virksomhedernes fremstillingsmetoder og dokumentation (for blandt andet egne analyser og analysemetoder). Kontrollen omfatter hele lægemidlet, herunder emballagen, indlægssedlen og mærkningen og dets life cycle. Kontrollen dækker ikke anvendelsen af lægemidlerne hos patienten og i klinikken, bortset fra når vi inspicerer kliniske forsøg. Grundlaget for vores kontrol er mangfoldigt og baseret på lovregler, guidelines, ansøgte og/eller udstedte tilladelser, farmakopémonografier, standarder m.m. Lægemiddelstyrelsens Laboratorium og Inspektionsenhed er akkrediteret i henhold til ISO 17025:2005 og 17020:2012. Borgernes tillid til lægemidler er afgørende. En del af denne tillid bygger på forventningen om en handlekraftig, proaktiv, relevant og rettidig kontrol, som sikrer lægemidlernes kvalitet og skærmer borgerne mod fejlbehæftede, ulovlige og forfalskede lægemidler. Lægemiddelstyrelsen udfører kontrolarbejdet håndfast og vedholdende med et krav om, at alle regler skal efterleves, helt fra den tidlige udvikling af et lægemiddel, og indtil lægemidlet gives til en borger. Det er os yderst magtpåliggende, at lægemidlernes sikkerhed, effekt og kvalitet ikke kompromitteres, og at der ikke forefindes ulovlige eller forfalskede lægemidler i den legale kæde. Vi agerer på relevante informationer, som antyder risiko for borgernes sikkerhed og brud på den legale kæde. Vi har stort fokus på kliniske forsøg, bioækvivalensforsøg i tredjelande, selve fremstillingen af lægemidlerne, samt kravene til distributørerne om at have et nøje kendskab til dem, de handler med, for på den måde at beskytte den legale kæde. Det har betydet, at der hidtil har været meget få tilfælde af forfalskede lægemidler eller lægemidler med alvorlige kvalitetsfejl i den legale kæde, og vi vil gennem vores kontrol gøre alt, hvad vi kan, for at borgerne fortsat kan være trygge ved lægemidler fra den legale kæde. De, der kontrolleres, har den berettigede forventning, at de udsættes for en fair, rimelig og forståelig kontrol. Rammerne for kontrollen skal være kommunikerede, klare og ensartede på tværs af EU. Desuden forventes det, at vi udviser forretningsforståelse og er lydhøre. Vores udgangspunkt i kontrolarbejdet er, at vi samarbejder med forskere og virksomheder m.m. for at opnå den størst mulige patientsikkerhed. Vi arbejder aktivt for at opnå forståelse for de vilkår, den kontrollerede part er underlagt, og vi vejleder om vores regler og praksisser for at opnå god regelefterlevelse. Vi vil fortsætte denne kurs, men vi tøver ikke med at sanktionere, når der ikke rettes ind. Lægemiddelstyrelsens kontrol udføres på et solidt og kvalitetsmæssigt højt niveau. Kvaliteten vurderes løbende via DANAK-akkrediteringerne og gennem de fælleseuropæiske auditprogrammer, Mutuel Joint Audits (MJA), der dækker laboratorieområdet, Joint Audit Programme (JAP), der dækker inspektionsområdet, og BEMA, der dækker hele vores myndighedsvaretagelse. Her er bedømmelsen hver gang, at vores kontrol gennemføres med høj faglighed og god kvalitet. Vores leverancer i forhold til virksomhedsgodkendelser og certifikater følges nøje, og vores sagsbehandlingstider overholdes i langt de fleste tilfælde. Udfordringen for vores kontrolarbejde har gennem de senere år været gentagne indskrænkninger i ressourcerne, hvilket har ført til, at omfanget af kontrolindsatsen har nået et niveau, hvor vi ud fra en risikobetragtning ikke udfører en tilstrækkelig omfattende og tilstrækkelig detaljeret kontrol, ligesom nogle af vores kontrolområder ikke er robust nok bemandet. Lægemiddelkontrollen indgår i det internationale samarbejde på både inspektions- og laboratorieområdet. Også her er vores indsats påskønnet og velanskrevet. Men ligesom for den nationale kontrol har vi ikke kunnet deltage i det internationale arbejde i et tilstrækkeligt omfang til at kunne hævde, at vi er drivende i samarbejdet. Kvaliteten af vores internationale indsats Kontrolstrategi for Lægemiddelstyrelsen 5\n6 har hidtil været i topklasse, hvilket er bevist både ved det seneste BEMA-besøg og ved vores position i proficiency testing scheme, men vi ønsker at være drivende på flere områder. Forudsat at der er en positiv udvikling i ressourcerne til udførelse af kontrolarbejdet, vil vi derfor i 2017 og 2018 primært arbejde på at konsolidere kontrollen, opbygge en fornyet robusthed, udvide omfanget og den faglige dybde i de enkelte kontroller samt gennemgå vores risikomodeller, så vi igen kan være trygge ved kontrolarbejdet. I samme periode vil vi selvfølgelig være aktive i det internationale samarbejde, som minimum på samme niveau som nu, men på visse områder også med øget aktivitet. Efter konsolideringsperioden vil vi øge aktiviteterne i forhold til et endnu mere omfattende internationalt arbejde, endnu mere kommunikation med læring for øje, endnu tættere samarbejde med interessenter, endnu bedre dataudnyttelse og endnu mere målrettet kontrol, så vi vil kunne hævde at være en lægemiddelkontrol i topklasse. 2.1 Afgrænsning Kontrolstrategien vil ikke adskille sig hvad angår medicinsk udstyr, men dette område har sin egen strategi. 3 De strategiske udfordringer 3.1 Stigende kompleksitet kræver effektiv ressourceudnyttelse og rettidig omhu Myndighedskontrol af lægemiddelområdet er vigtig i forhold til at kunne sikre kvaliteten af virksomhedernes arbejde og kvaliteten af selve lægemidlerne og lægemiddeludviklingen. Det er vigtigt, at kontrollen har det rigtige fokus, der hvor risiko for kvalitetsbrist er størst, og at kontrollen tjener et formål, hvor der til stadighed afdækkes kritisable forhold, som skal rettes op. I vores myndighedsudøvelse anvender vi mange forskellige virkemidler for at få bedre regelefterlevelse. I langt de fleste tilfælde hvor virksomhederne eller forskerne både kan og vil arbejde efter reglerne, er vores rolle primært rådgivende og samarbejdende, men vi tøver ikke med at slå håndfast ned og sanktionere der, hvor virksomheder eller forskere ikke har den fornødne vilje eller de fornødne kompetencer. Vi sætter patientsikkerheden over alt andet. Det er et vilkår, at vores kontrol er risikobaseret, da ikke alt kan kontrolleres. Vi vil til stadighed målrette vores kontrol mod de områder, hvor vi ser de største risici for patientsikkerheden, og hvor vi mistænker kritiske forhold. Vi har længe arbejdet risikobaseret, men risikomodellerne bør regelmæssigt valideres og revideres, og nye modeller opbygges, så nye risikofaktorer kan indgå svarende til områdernes udvikling. Vi har en stor mængde af data til rådighed, men de er ikke altid fuldt tilgængelige og strukturerede. Vi skal sørge for effektiv udnyttelse af tilgængelige data interne såvel som eksterne Kontrolstrategi for Lægemiddelstyrelsen 6\n7 med henblik på en robust risikoudvælgelse til kontrol og en sikring af rettidig kontrol. Vi vil udbygge poolen af data og herfra udvælge dem, som kan bidrage til vores risikostyring og risikoudvælgelse. Vi vil også i stigende omfang opsøge og anvende postmarketinginformationer, fx reklamationer over lægemidler, som relevante input til fremtidige godkendelser af lægemidler og kontrollen heraf. I den forbindelse skal det også afklares, hvilke data der er til rådighed, men som ikke skal indgå i vores arbejde. For at samfundet kan have tillid til lægemidler, forskere og virksomheder, skal kontrollen fortsat justeres og følge med udviklingen i industri, forskningsmiljøer og lægemidler. Det vil have betydning for fx: Variationen og bredden i vores kontroller, så vi både arbejder med planlagte kontroller, men også løbende foretager skæve kontroller, fx for at opdage bevidst snyd. Vores samarbejde med andre myndigheder i ind- og udland, der udbygges. Vores samarbejdsmuligheder med andre myndigheder udbygges, fx Fødevarestyrelsen og Styrelsen for Patientsikkerhed, som har snitflader til vores kontrolopgaver. Vores interaktioner med brancherne, hvor vi vil udbygge vores samarbejde med diverse interessenter, fx brancheforeninger, i planlægningen af vores kontrolarbejde. Vores regeludvikling, hvor vi vil udnytte vores forretningskendskab til at øve indflydelse, når nye regelsæt udarbejdes, ligesom vi vil søge hjemler til forbedring af vores kontrolarbejde, der hvor de måtte mangle. 3.2 Kontrollen foregår i et internationalt samarbejde, som skal udnyttes bedst muligt Vi skal udnytte, at vi er en del af et europæisk fællesskab, som sammen kan arbejde med kontrolarbejde, og vi skal aktivt arbejde for bedst mulig ressourceudnyttelse. Det kan ske fx via relevante arbejdsgrupper i EMA, via deltagelse i samarbejdet Working Group of Enforcement Officers og via samarbejdet mellem de europæiske myndighedslaboratorier (OMCL). Lovgivningen om lægemidler er i høj grad europæisk, og fælleseuropæiske procedurer for kontrol er en vigtig del i den samlede europæiske kontrol, hvor vi gensidigt anerkender resultater på tværs af alle EU-lande og sikrer, at firmaer, der arbejder på tværs af grænser, kontrolleres. Vi skal arbejde aktivt for at være meningsdannere inden for udvikling af fælleseuropæiske regler og efterfølgende fortolkninger, fx gennem deltagelse i kontroller udført i fællesskab med andre landes myndigheder. Dette både for at opretholde et højt fagligt niveau, at have fokus på lægemidlers kvalitet, når nye regler udarbejdes, og for at sikre ensartede forhold for den europæiske industri. Vi vil udover at deltage i relevante arbejdsgrupper også øge vores engagement ved selv at stille auditorer til rådighed for JAP, MJA og eventuelt også BEMA. Uden at gå på kompromis med sikkerheden for borgerne skal vi via et solidt forretningskendskab til de kontrollerede parters forhold arbejde for, at tilpasning af gældende regler og indførsel af nye regler sker med blik for industriens og forskernes vilkår gerne også proaktivt, så lovgivningen kan følge udviklingen. Det må dog aldrig gå ud over patientsikkerheden. En voksende del af lægemidlerne i EU er enten centralt godkendte, decentralt godkendte eller bygger på en gensidig anerkendelsesprocedure. Vi skal derfor i høj grad arbejde på at levere et kontrolarbejde, der er tilpasset en fælles EU-kontrolplan. Vi skal arbejde aktivt for at få skabt et fælles EU-overblik, og vi skal sørge for, at vores kompetencer passer dels i en national kontekst, dels i en EU-kontekst. Specielt for laboratoriet gælder det, at i erkendelse af, at vi ikke kan opretholde førende ekspertise på alle områder inden for laboratoriekontrol, skal Kontrolstrategi for Lægemiddelstyrelsen 7\n8 vores ekspertiser og metodeberedskab oparbejdes og vedligeholdes i en bredere kontekst, og således at andre myndigheders analytiske kompetencer tænkes ind i vores metodeberedskab. Laboratoriets specialisering skal som nævnt være overvejet i en europæisk kontekst, men ud over det også afspejle vores særlige forpligtelser. Det betyder, at laboratoriets fokus og tilhørende kompetencer skal afspejle den danske industris produktion, der hvor vi har påtaget os rollerne som enten rapportør eller referenceland i forbindelse med godkendelse, eller hvor det ud fra andre overordnede betragtninger vil være en fordel for samfundet, at vi oppebærer en særlig ekspertise. På tværs af EU s myndigheder ligger der særlige kontrolforpligtelser for det land, hvor produktionen eller frigivelsen sker, men også når produktionen af et lægemiddel sker i tredjeland, ligger der en særlig forpligtelse hos rapportør eller referenceland. I det omfang Lægemiddelstyrelsen har påtaget sig rollen som enten rapportør eller referenceland, følger der en særlig kontrolforpligtelse for disse lægemidler. Det gør sig fx gældende i sager om kvalitetsfejl eller forsyningsvanskeligheder for lægemidler. Disse forskellige roller, som går på tværs af roller som myndighed for indehavere af markedsføringstilladelser og myndighed for lægemiddelaktører, kræver et overordnet og paneuropæisk overblik over roller og ansvar. Det overblik vil vi arbejde for at opnå, så ingen kontrolforpligtelse falder mellem to stole. Ud over arbejdet på EU-plan prioriterer vi også myndighedssamarbejdet på globalt plan. Vi arbejder bilateralt med fx Kina, der hvor det giver mening i forhold til at fremme patientsikkerhed i en større kontekst. Med dette sigte deltager vi også aktivt i internationale fora, så som WHO, OECD, Farmakopéen under Europarådet, PIC/S m.m. Vi udfører også inspektioner i tredjelande i rent danske teams, men også i internationale teams, herunder WHO-teams. I forbindelse med disse inspektioner forsøger vi også at afdække forskelle i praksisser/handlemåder med læring for øje dels for den udenlandske myndighed, dels for os selv. 3.3 Reglerne er komplekse, så vi skal kommunikere om vores kontrol med læring for øje Ligesom vi løbende skal udvikle vores måder at informere og vejlede om vores regler på, skal vi også løbende forbedre, målrette og i et vist omfang øge vores kommunikation både om kontrolkampagner, indsatser og om resultaterne af kontrolarbejdet. Vores kommunikation skal være rettet til brancherne, forskerne, borgerne og andre relevante modtagere. Vi vil kommunikere med læring for øje for at gøre det endnu lettere for modtagerne at efterleve reglerne, og for at styrke borgernes tillid til de lægemidler, de køber i den legale kæde. For at vores vejledning hjælper forskerne og virksomhederne til en bred og overordnet forståelse for de gældende regler, skal vi også understøtte med overordnede informationer om gældende regler, så vi understøtter Danmark som et godt sted at etablere og drive life sciencevirksomhed. 3.4 Nye markeder og nye salgskanaler Med muligheden for handel via internettet forhandles lægemidler gennem et stigende antal kanaler. Vi vil derfor have fokus på ulovlig forhandling, især ulovlig internethandel. Positive effekter i form af øget tilgængelighed af lægemidler skal fremmes, samtidig med at risici ved indkøb via ulovlige kanaler og af ulovlige/forfalskede lægemidler skal inddæmmes. Kontrolstrategi for Lægemiddelstyrelsen 8\n9 Derfor vil vi arbejde på flere fronter. Vi skal først og fremmest arbejde for, at det er nemt for borgerne at handle sikkert på nettet via apoteker eller andre legale forhandlere. Vi skal kommunikere løbende og målrettet til borgerne om muligheder og især faldgruber ved handel på nettet. Vi skal indhente viden om borgernes nethandel, som gør det muligt at rette kampagner til borgerne via forskellige medier. Samtidig skal vi arbejde for, via overvågning af den ulovlige forhandling på internettet og via andre kanaler, både at skærme borgerne mod illegale forhandlere samt beskytte den legale kæde mod ulovlige eller forfalskede produkter. Vi vil anmelde illegale forhandlere, og vi vil kontrollere produkter, der mistænkes for at være ulovlige eller forfalskede lægemidler. Sidst vil vi advare borgerne om ulovlige produkter og/eller illegale forhandlere. Vi vil fortsat opsamle viden fra vores kontrol og overvågning af dette område til at følge udviklingen i, hvilke lægemidler der efterspørges ved nethandel, og herefter udnytte det fremadrettet i kontrollen. Vi vil til stadighed afsøge nye muligheder for at skærme borgerne fra ulovlige eller fejlbehæftede lægemidler. 3.5 Kontrolarbejdet indbringer vigtig viden, som skal udnyttes af en samlet Lægemiddelstyrelse Stigende kompleksitet pga. udvikling i regulering, teknologi, branchestruktur og marked m.v. er en udfordring for Lægemiddelstyrelsens kontrolarbejde, fordi det bliver vanskeligere og vanskeligere fx at rekvirere materiale til kontrol, at bevare overblikket over kontrolområdets samlede risiko, og dermed hvilken risikoprofil vi skal sætte på det enkelte område. Den øgede kompleksitet gør det svært selv for virksomhederne at bevare overblikket over deres egen organisering, kontraktforhold, ansvarsfordeling og forsyningskæde. For kontrollen er det derfor meget vigtigt at have klarlagt strukturer i videst muligt omfang for at kunne gennemføre en kontrol, der så præcist som muligt afspejler de risici, der eksisterer. I vores kontrolarbejde møder og afdækker vi derfor ofte som de første udfordringer i kompleksiteten, fx gennem arbejdet med tilladelser, inspektioner og laboratoriekontroller, og har herefter en forpligtelse såvel internt som eksternt til at formidle denne viden videre. Vi vil arbejde for, at denne kommunikation kan ske nøjagtigt og rettidigt ved at være en drivkraft i den tværfaglige og tværorganisatoriske vidensdeling, fx gennem kompetenceteams. Dette for at afstemme forventninger mellem enheder, fastlægge rimelig praksis og sikre, at vi fremstår som en samlet styrelse. 4 Overordnet leveranceplan I år 2021 spiller vi en endnu mere betydende rolle inden for det fælleseuropæiske kontrolarbejde, og vi har arbejdet aktivt på, at ressourcerne udnyttes bedst muligt på tværs i EU. I år 2021 anvender vi optimalt alle tilgængelige og relevante data til at udvælge kontrolelementer. Det opnår vi ved systematiske og gentagne eftersyn af vores risikomodeller. I år 2021 informerer vi relevant og målrettet om vores kontrolresultater på en måde, så det bliver lettere for modtagerne at forstå og overholde reglerne. Kontrolstrategi for Lægemiddelstyrelsen 9\n10 I år 2021 har vi udbygget vores samarbejde med diverse interessenter, fx brancheforeninger, i planlægningen af vores kontrolarbejde. I år 2021 har vi intensiveret vores arbejde med ulovlig forhandling af lægemidler med fokus på brugbar kommunikation til borgerne om fælderne ved køb af lægemidler via internettet. Kontrolstrategi for Lægemiddelstyrelsen 10


Hawker Hunter /\n47-404 / E-404 (47-404)\nFLV: 47-404 / E-404\n47-404 flytter sammen med Eskadrille 724 på Flyvestation Skrydstrup.\n47-404 Havde første flyvning.\n47-404 ankom til Flyvestation Ålborg.\n47-404 tildelt Eskadrille 724 på Flyvestation Ålborg.\nTildelt Træningskommandoen (TRK) på Flyvestation Værløse.\n47-404 kommer tilbage Eskadrille 724 på Flyvestation Ålborg.\nUnder anflyvning til Flyvestation Ålborg havde 41-404 en kollision med en Gloster Meteor NF.11.\n47-404 (Callsign Bardin 22) udførte simulerede nødlandinger, og efter en overskydning drejede han og ville foretage en anflyvning fra sydvest. Inden piloten begyndte at dreje ind over IP’en, kaldte han tårnet for at rapportere IP, hvorefter han hørte et andet fly kalde IP. Mere eller mindre samtidig med dette kolliderede 41-404 med det andet fly Gloster Meteor NF. 11 51-514. Piloten valgte at forsøge at lande, hvilket forløb uden problemer. Piloterne i begge fly slap uskadte for episoden.\n47-404 fik store skader på den yderste del af højre vinge.\nIP eller "Initial Point". Ved militære flyvepladser har man et defineret og publiceret punkt, som man flyver over før man flyver mod flyvepladsen.\n47-404 flytter sammen med Eskadrille 724 på Flyvestation Karup.\n47-404 omregistreres til E-404.\nE-404 udfører en slæbemålsmission over skydeområdet ved Rømø, for to Hunter-formationer. Efter kontrakt med første formation, var E-404 nødt til at returnere til Flyvestation Skrydstrup på grund af fejl på slæbemålet.\nFlyvestation Skrydstrup modtager kort herefter et opkald fra politiet, med en anmeldelse af et flystyrt nær Simmerstedholm. Det viste sig senere at være E-404. Piloten ejectede, men omkom på grund af en teknisk fejl i katapultsædet.\nÅrsag: Resterne af E-404s ene droptank blev fundet ca. 1,5 km før havaristedet. Tanken var eksploderet, og lå spredt over et større område.\nØjenvidner havde set en eksplosion i luften nær Simmerstedholm. Vejrforholdene under tilbageflyvningen har været af en sådan art, at muligheden for at et lynnedslag kan have resulteret i at droptanken eksploderede.\nPiloten omkom, da styreskærmen på katapultsædet ikke fungerede.


Specifikationer for Garmin Forerunner 945 LTE\nMål på enhed (LxBxH i mm.): 44,4 x 44,4 x 13,9 mm Passer til håndled på 128-218 mm i omkreds\nDisplaymål (LxB i mm.): 1,2″ (30,4 mm)\nVægt i gram: 49 g\nBatteritid m. GPS - op til (timer): 35\nBatteritid u. GPS - op til (timer): 2 weeks\nBatteritid m. GPS + musik- op til (timer): 12\nHukommelse: 200 hrs activity\nFuld beskrivelse af Garmin Forerunner 945 LTE\nGarmin Forerunner 945 LTE er et multisportsur i forbedret udgave med de nyeste teknologier og funktioner.\nGarmin Forerunner 945 er designet til den drevne og dedikerede løber eller triatlet, der ikke vil gå på kompromis med design og funktioner.\nOg nu er det kommet i LTE-udgaven, hvor du kan modtage og sende beskeder, uden at du har tilkoblet din telefon.\nGarmin Forerunner 945 er en forbedret udgave af det populære Forerunner 935 triatlonur.\nSe listen over de nye funktioner i 945 her:\nLoad Focus - kategorisering af træningsbelastning baseret på aktivitetsstruktur og intensitet\nFordi denne udgave er LTE, kan uret også sende besked om hjælp til dine nødstilfælde-kontakter eller til Garmins alarmcentral. Derudover kan din familie eller venner sende dig beskeder, mens du løber, uden at du behøves at medbringe en telefon. Derudover kan du også slå en livetracking-funktion til, så de kan følge dig præcist, når du er i konkurrence. Uret er også blevet 2mm mindre.\nPå baggrund af træninghistorik og præstationsindikatorer fortæller Forerunner 945 ligeledes om du træner produktivt, topper eller overanstrenger kroppen.\nGPS-tilstand m. musik: Op til 12 timer\nGPS-tilstand u. musik: Op til 35 timer\nGPS med musik og LTE LiveTrack slået til 7 timer\nHvis du vil bruge LTE-funktionerne kræver det abonnement hos Garmin. Det koster fra 55 kr.


Højskole ved Porto den 16.-23. maj 2020 UDSOLGT – Kristeligt Dagblad Læserklub\nForside Rejser og højskoleophold Højskole ved Porto den 16.-23. maj 2020 UDSOLGT\nHøjskole ved Porto den 16.-23. maj 2020 UDSOLGT\nOmkring 25 km nord for Porto ligger den charmerende kystby Vila do Conde, der skal være vores base hele ugen. Her bor vi på et dejligt hotel i den historiske bydel tæt på kirken og Ave floden.\nI Vila do Conde bor danske Rasmus Forman med sin portugisiske kone og deres to børn. Rasmus Forma...\nI Vila do Conde bor danske Rasmus Forman med sin portugisiske kone og deres to børn. Rasmus Forman er vært på højskoleugen og har et indgående kendskab til portugisiske forhold.\nDagen starter normalt med morgensang og et introducerende foredrag til dagens tema. Resten af dagen er afsat til fælles oplevelser både i byerne og i naturen. Undervejs bliver der naturligvis også lejlighed til i fællesskab at nyde de gode lokale retter og smage den lokale vin.\nDen første hele dag på rejsen er afsat til at få en dybere forståelse af Nordportugals spændende forhistorie. Her har levet keltere, romere, visigotere og tidlige kristne. Vi oplever et spændende foredrag, som giver indblik i historien, inden turen går mod nord til kystbyen Viana do Castelo. Her ligger resterne af en jernalderboplads, og byen har også et interessant museum samt en charmerende bymidte.\nDer er afsat hele to dage til at opleve byen Porto, der er på UNESCO´s liste over verdens kulturarv. I første omgang gælder det området omkring Douro-floden med portvinshusene og det helt særlige havnemiljø.\nDet følgende besøg i Porto har fokus på den moderne by. Vi besøger musikhuset Casa da Música fra 2005 samt kunstmuseet Serralves, Nordportugals største museum for moderne kunst. Portugals storhedstid omkring opdagelserne skal også belyses. Her tager vi afsæt i Vila do Conde, der har et spændende skibsbyggermuseum. Som en del af museet ligger ved kajen en ”karavel”, som er en tro kopi af de skibe, portugiserne brugte på deres opdagelsesrejser.\nDer bliver tid til at opleve den smukke grønne natur på en dagsudflugt til egnene omkring Minho floden, der danner grænse mellem Portugal og Spanien. Undervejs besøger vi en vingård, hvor de fremstiller den særlige Vinho Verde (”den grønne vin”). Endelig rummer programmet en kulturaften med fado samt portugisisk sprog og omgangsformer.\nVelkommen til en spændende højskoleuge, hvor man kommer tættere på Nordportugals kultur, historie og natur. Og portugiserne. Velkommen – bem vindo!\nDag 1.: Med fly fra Kastrup/Billund til Porto. Intro og fælles aftensmad.\nDag 2.: Fokus på forhistorien og udflugt til kystbyen Viana do Castelo.\nDag 3.: Udflugt til Porto med portvinssmagning og sejlads på floden.\nDag 5.: Dagsudflugt til det grønne grænseland tæt på Spanien. Vinsmagning.\nDag 6.: Fokus på det moderne Portugal. Kunstmuseet og musikhuset.\nDag 8.: Afrejse fra lufthavnen i Porto og med fly til Kastrup/Billund.\nLæserrejsen finder sted den 16.-23. maj 2020 og koster 9.830 kr. pr. person ved indkvartering i dobbeltværelse inklusiv transport og halvpension med drikkevarer. Tillæg for enkeltværelse. De i programmet beskrevne udflugter og entreer er ligeledes med i prisen. Yderligere oplysninger og tilmelding hos Granada Kulturrejser på tlf. 8689 3191 eller www.granada.dk. Her kan også tegnes en syge- og afbestillingsforsikring.


CLAAS - | SHREDLAGE®\nSHREDLAGE® er en metode til forarbejdning af ensilagemajs, der i vid udstrækning allerede praktiseres i USA. Majsen snittes med lange snitlængder på 26 til 30 millimeter. Det afgørende er den efterfølgende forarbejdning med SHREDLAGE® CORN CRACKER teknologien. CORN CRACKER valserne har en modsatrettet spiralnot, der findeler kolbestykkerne fuldstændigt og knuser kernerne, så de opløses helt. Desuden rives stængelmaterialet også effektivt itu i længderetningen, og den særlige valsestruktur skræller barken af. Den specielle forarbejning opnås kun med originale SHREDLAGE® corn-cracker-valser. CLAAS har fået licens på den patentbeskyttede teknologi, der er kendt i hele verden under mærket SHREDLAGE®. Ligesom de velkendte valser med savtakket profil produceres SHREDLAGE® corn-cracker-valserne af CLAAS Industrietechnik i Paderborn.\nDen intensive forarbejdning af materialet gør materialets overflade meget større, så den bakterielle fermentering ved ensileringen og frem for alt ved fordøjelsen i koens mave forbedres markant.\nForsøg, der i 2012 blev gennemført på universitetet i Wisconsin, USA, viser, at SHREDLAGE® forbedrer majsensilagens strukturvirkning i maven markant, samtidig med at stivelsen, der findes i alle plantedelene, bliver mere tilgængelig. Dermed steg de undersøgte besætningers daglige mælkeydelse med op til 2 liter pr. ko. Desuden havde ensilagens mavevenlige struktur en positiv effekt på besætningens sundhed.\nUd over den øgede mælkeydelse og den forbedrede dyresundhed giver SHREDLAGE® mælkeproducenterne yderligere fordele. Den optimale forarbejdning af stivelsen betyder nemlig, at mængden af kraftfoder kan reduceres, samtidig med at mælkeydelsen stiger. Tilsætningen af strukturrige komponenter som halm kan reduceres eller endda udelades helt, hvilket udgør et potentiale for yderligere besparelser.\nOpfinderne af SHREDLAGE® forarbejdningsmetoden er Ross Dale og Roger Olsen. De arbejder begge som foderkonsulenter for malkekvægsbedrifter i USA.\nI kraft af deres arbejde konstaterede de allerede for nogle år siden fordelene ved majsensilage med længere snitlængder og iturevne planter. Tidligere var forderrådgiverne i flere år fortalere for korte snitlængder, velvidende at kortere snitlængder ikke lever optimalt op til de fysiologiske krav, som kvægets mave stiller. Dannelsen af foderbollen besværliggøres, hvilket reducerer aktiviteten i maven. Derfor skal andelen af majsensilage i foderet begrænses.\nI 2008 udviklede Roger Olsen i samarbejde med sin far og Ross Dale den første prototype på en ny SHREDLAGE® CORN CRACKER. Dermed blev målet om intensiv forarbejdning af planter og kerner ved meget lange snitlængder nået. Inden for kort tid blev der bygget et funktionsdygtigt eksemplar, der blev fulgt op af fem forskellige modeller til praktiske forsøg. Til sidst valgte Dale og Olsen den mest effektive CORN CRACKER og udstyrede 25 CLAAS JAGUAR finsnittere med den. Det var starten på en succeshistorie.\nSHREDLAGE® kommer til Europa.\nRoger Olsen og Ross Dale vil arbejde sammen med CLAAS omkring lanceringen i Europa og videreudviklingen af produktet. Derfor vil de også være til stede ved forskellige arrangementer.


Souschef søges til ny institution i Tirsbæk Bakker, Tirsbæk Bakker | Ofir.dk\nSouschef søges til ny institution i Tirsbæk Bakker\nDer søges en faglig kompetent souschef til en ny institution i Bredballe beliggende i Tirsbæk Bakker. Institutionen er under opførsel og forventes færdig i marts 2021. Der oprettes en satellit afdeling indtil institutionen åbner. Denne afdeling vil bestå af en børnehave gruppe og en vuggestue gruppe. Beliggenheden for denne afdeling er endnu uvis. Souschefen vil blive en del af denne afdeling.\nSammen med institutionslederen og de på det tidspunkt ansatte pædagoger skal souschefen sætte og implementere den pædagogiske retning, udarbejde læreplaner og deltage i indrettelse af intuitionen.\nSouschefen vil foruden ledelsesopgaver blive AKT vejleder i institutionen. Derfor er det vigtigt, at have stor interesse for både det administrative og det nære relations arbejde ved børnene. Det er souschefens opgave at bidrage med sparring og helhedstænkning. Souschefen skal i et tæt samarbejde med institutionslederen sikre kvalitet, faglighed, udvikling og trivsel i institutionen.\nDu vil som souschef blive en del, af et helt nyt team, så det er vigtigt, at du brænder for at skabe en god arbejdsplads med fokus på det gode børneliv.\nTiltrædelse den 1. januar 2021 (evt. før). Ansættelsessamtalerne finder sted 28. oktober 2020. Stillingen er på 37 timer ugentligt.\n• At du er faglig velfunderet og har en pædagogisk uddannelse samt praksis erfaring inden for dagtilbud\n• At du har fokus på kerneopgaven: at skabe trivsel og udvikling for børnene\n• At du er tydelig, anerkendende og åben\n• At du er involverende og bidrager med motivation og engagement\n• At du er udviklingsorienteret, visionær og innovativ\n• At du er struktureret og har gode organisatoriske evner\n• At du er sparingspartner for institutionslederen og overtager dennes funktioner ved fravær\n• At du har flair for IT og skriftlige opgaver\n• At du har et godt overblik og er handlingsorienteret\n• At du er robust og kan stå i det uvisse\n• At du har interesse for og gerne erfaring med AKT arbejdet\n• En ny og spændende arbejdsplads under opbygning og udvikling\n• Et ansvar for at være med til at sætte og implementere den pædagogiske retning\n• En arbejdsplads med barnet i centrum\n• En organisation med fokus på faglighed og udvikling\n• En arbejdsplads med en god omgangstone hvor trivsel prioriteres højt\n• En alsidig hverdag hvor der er mulighed for personlig og faglig udvikling\n• Høj grad af frihed under ansvar\n• En leder der værdsætter nye initiativer og sparring\n• Fantastiske omgivelser i et meget natur smukt område\n• Gode fysiske rammer både inde og ude bygget efter de sidste nye pædagogiske tanker\nInstitutionen er beliggende i et villakvarter i Bredballe, Tirsbæk Bakker. Det er et nybyggerkvarter med mange børnefamilier. Området er omkranset af skov og marker med meget dyreliv bl.a. vildheste.\nInstitutionen bygges til ca. 125 børn, der vil dog i opstartsfasen ikke være nær så mange børn.\nFlere oplysninger kan fås ved henvendelse til institutionsleder Marianne Højberg på telefon 40 49 00 26.


Erindringer fra tiden 1939 - 1945 :: Krigsvidenskab.dk\nErindringer fra tiden 1939 - 1945\nDenne artikel er skrevet af kommandør Jens Elving.\nJeg blev udnævnt til Søløjtnant af anden grad den 1. september 1939 og straks sendt til søs i sikringsstyrken, som næstkommanderende i minestrygeren Havørnen, en tidligere torpedobåd, der ligesom jeg var fra 1917. Den var kulfyret og havde petroleumslamper i messerne og på banjeme. Fra november 39 bevogtede vi de danske minespærringer i Lillebælt, og blev medio januar 40 forlagt til Sundet til bevogtning af Københavns minespærringer. Den 9. april lå vi indefrosset på Holmen, ude af stand til at foretage os noget. Det var uden større entusiasme at vi unge gik til opgaverne i besættelsesårene. Jeg var med en af de nye minestrygere af Søløven-klassen og senere som chef for en 2,15-båd (0-klassen) på minestrygning på Storebæltsoverfarten og på ruten mellem Aarhus og Kallundborg. Trafikken mellem landsdelene skulle sikres, og regeringen havde bestemt, at opgaven skulle løses af den danske marine, og så strøg vi loyalt de tværgående ruter i farvandene. I somrene 1942 og 43 var jeg udkommanderet med kadetøvelsesskibet Hvidbj ørnen og fik den 29. august 43 en svømmetur i Storebælt, mens Hvidbjømen lagde sig på bunden af Bæltet udfor Vengerancegrunden. Besætningen blev interneret og efter nogen tid overført til København, hvor jeg blev interneret på Søofficersskolen på Holmen. I slutningen af oktober blev de sidste officerer frigivet, og jeg rejste kort efter illegalt til Sverige, efter opfordring fra Marineministeriet med henblik på at indgå i den danske brigade, som man på det tidspunkt havde planer om at etablere. Jeg blev indkaldt til brigaden i januar 44 og meldte mig sammen med 20 - 25 andre yngre søofficerer i Sofielundlejren i Småland, som vi gik i gang med at bygge. Omkring midten af marts var arbejdet med bygning af lejren så vidt fremskredet, at vi blev fordelt til kompagnierne, jeg kom til det tunge kompagni. Forinden var der imidlertid sket noget, chefen havde kaldt alle søofficerer til møde og meddelt, at et mindre antal søofficerer ville kunne komme til England, med henblik på at gøre tjeneste i den engelske flåde! Han bad os overveje dette tilbud, og næste dag lade ham vide, om vi var vilhge til at modtage det. Vi syntes egenthg, at det var overflødigt med de 24 timer, vi havde jo ikke tænkt på ret meget andet, og den næste da svarede da også alle ja med glæde, håb og forventning. De næste otte dage gik vi alle spændte og forventningfulde omkring og prøvede på at tænke på noget andet. Den 21. marts udløstes spændingen: 6 søløjtnanter, deriblandt jeg selv fik besked om så diskret som muligt at aflevere vores udrustning og den 23. rejse til Stockholm og melde os hos orlogskaptajn Mørch, med henblik på videre transport til England. Den foregik natten mellem den 29. og 30. marts 1944 i 2 mørklagte Dakota transportfly i stor højde og isnende kulde, billetten var udstedt af British Airways, men landingen foregik på en militær flyvestation, Leucars Airfield i Scotland, hvor vi blev modtaget af nogle kvindehge flyvere, WAAFs, som ved hjælp af flere liter "hot sweet tea" fik tøet os op, og bragt til køjs. Næste nat gik turen med The Flying Scotsman til London under politieskorte og så fulgte 14 dages ophold i en gennemgangslejr i Londons udkant, hvor alle udlændinge blev undersøgt inden de blev sluppet ud i det fri eller sendte til Isle of Wight "for the duration of the war". Vi kedede os bravt mens vi sad der og fordrev tiden med at slikke solskin på en bænk med udsigt til London og alle spærreballonerne, eller med at spille klink med hinanden, men vi trøstede os med, at vi da nu var havnet på den rigtige side. Vi blev sluppet ud lørdag den 15. april og kørt til Royal Naval College (RNC) i Greenwich og udnævnt til Lieutenants Royal Naval Reserve (Lt. RNR) pr. 16. april 1944. Straks ved ankomsten til RNC lå der besked til os om at ringe til Christmas Møller, som inviterede os til drinks i sit hjem søndag eftermiddag. Her mødte vi foruden husets frue den danske marineattache, kommandørkaptajn Lembcke og den danske gesandt fra Island, der var strandet i London, da al trafik ud af England var stoppet, på grund af den forestående invasion. Christmas Møller og frue bød også på middag på deres yndlingsrestaurant, Scots, så vi fik et overordenthg godt indtryk af London allerede fra det første øjeblik. De næste 4 uger var vi elever på RNC for at lære "the English way of doing it", og vi gik til arbejdet med Hv og lyst. Vi fik kontakt til det danske gesandtskab og til Det Danske Råd og blev medlemmer af "Frie Danske i Storbritanien og Nordirland". På vagtsfrie dage tog vi toget til London (20 min.) og med Charing Cross Station som udgangspunkt gik vi på opdagelse i storbyen. Krigen havde sat sine tydehge spor i form af store øde pladser (bomb-sites) hist og her i byen, især i området omkring Set. Paul. På undergrundsstationeme stod lange rækker af etagekøjer, hvor mange mennesker stadig tilbragte natten. Ca. 75% af de mennesker, der færdedes på gaden, var uniformeret og netop i de dage, vi kom til London, var forlystelseslivet domineret af de mange amerikanske militærpersoner, som var samlet i England forud for invasionen, og som var betydelig bedre aflønnet end englænderne.\nNu er krig jo en langsommelig affære, meget tid går med at vente og med at være klar til at være klar. Den 13. maj var vi klar fra RNC, den 28 maj blev 4 af os tilkommanderet mineetablissementet HMS Lochinvar i Scotland lige udenfor Edinburgh. Nyt kursus, denne gang i minestrygning på engelsk og i flyfjemkending. D-dag, den 6. juni ventede vi stadig, med stigende utålmodighed, endelig den 28. juni skete der noget. Allerede i marts 1944 var to "Motor-Mineswepers" MMS 36 og MMS 83 blevet bemandet med danske besætninger, og ved en overdragelsesceremoni i den skotske fiskerihavn Granton udenfor Edinburgh, der tjente som base for minestrygere under HMS Lochinvar, var det danske orlogsflag blevet hejst side om side med det britske White Ensign. Nu føjedes yderhgere to enheder til, MMS 263 og MMS 307 og den 137. minestrygerflotille formeredes med hjemmebase i Granton. Af de 4 skibschefer var de 3 styrmænd fra handelsflåden, mens den fjerde var kaptajnløjtnant i den danske marine. Vi 4 søløjtnanter var næstkommanderender, jeg var i MMS 307 hos kaptajnløjtnant Garde. Alle 8 officerer havde rang af Lt. RNR.Den øvrige besætning var fortrinsvis sammensat af søfolk fra handelsflåden og fiskere, der enten var strandet udenfor Danmark i 1940, eller senere "var kommet til" at gå til engelsk eller skotsk fiskerihavn, der var også smuttet en bankassistent fra Esbjerg med. Skibene var bemandet som følger\nChef Lt. RNR\nNæstkommanderende - Lt.RNR.\nBådsmand - Pettyofficer\n6 menige af dæksbesætningen\n1 minestrygningselektriker, (wire-man\n2 maskinister Petty-officers.\n1 kok og 1 messegast\nIalt 18 mand.\nBortset fra de 5 danske søofficerer havde alle gennemgået den indledende militære uddannelse i den britiske marine,og de var som følge deraf ukendte med de rent maritimfaghge udtryk på dansk. Da det daghge omgangssprog naturUgvis var dansk, blev "kommandosproget" en forunderlig blanding af engelsk og dansk,som vakte en ikke ringe opsigt, da flotillen efter befrielsen kom til at operere i Danmark. Skibene var alle af samme type, den lille MMS, bygget af træ i krigens første år, på forskellige værfter i Storbritanien, MMS 307 var et smukt lille skib,bygget på et af Scotlands mest ansete yachtværfter i Fraserburgh, mens onde tunger ville vide, at 83 var bygget hos en karetmager. Minestrygningsgrejet mod magnetminer bestod af et svært elektrisk dobbelt flydekabel ca. 600 yards langt, det såkaldte "Dobbelt L grej", der blev trukket gennem vandet og dannede et kraftigt magnetfelt, når strømmen, 3.000ampere, blev sluttet. Mod akustiske miner anvendtes en hammerbox,der enten førtes på en Aramme i stævnen,eller bugseredes i en wire under skibet almindeligvis kaldt "den towede box". Til selvforsvar var skibene armeret med 2 stk 20 mm maskinkanoner og 2 dobbelte 303 (8mm) maskingeværer. Alle fire skibe havde tidligere været udrustet med engelske besætniner. Den daglige rutine fulgte naturhgvis Royal Navy's regulativer. Det eneste ydre tegn på, at skibene var dansk bemandede, var flagføringen, som vel nok må betegnes som enestående med to orlogsflag side om side på flagspillet agter. Indtil ultimo januar 45 lå flotillen i Granton og udførte rutinemæssig minestrygning på Firth of Forth uden nogensinde at bringe en mine til detonation.Det var ret så kedeligt og trivielt, og det kunne fra tid til anden være vanskehgt at holde humøret oppe hos besætningerne, som for fleres vedkommende følte sig lokket bort fra mere spændende jobs i britiske enheder for at bemande den danske flotille. Den omstændighed, at man på landlovsdage kunne tage en sporvogn fra Granton, og i løbet af en halv times tid stå midt på Princes Street i Edinburgh med mulighed for at kaste sig ud i byens forlystelsesliv, var nok medvirkende til, at vi holdt ud. I slutningen af januar fik vi et meget velkomment besøg af orlogskaptajn Mørch fra Stockholm ledsaget af kaptajnløjtnant Ramberg, der var blevet tilknyttet "The Danish Military Mission to SHAEF". Vi klagede vor nød til Mørch, som på det tidspunkt vist allerede havde talt med Admiralty, og henledt de høje herrers opmærksomhed på, at den 137. godt ville have en mere spændende opgave. Den 1. februar af gik flotillen fra Granton for fra den 8. at blive stationeret i Ostende. Ostende var basehavn dels for britiske minestrygere og dels for britiske motorkanon- og motortorpedobåde, ligesom den var transithavn for en del af personeltransporteme til den britiske 21. Army-group, Montgomery's hære. Materielforsyningeme kom med de daglige konvojer over Kanalen og gik til An twerpen på Schelde.\nVores opgave var at stryge dels i hovedruten ind på Scheiden, dels på sideruten til Ostende. I havneindløbet til Ostende lå et skibsvrag, som man stadig arbejdede på at få fjernet helt, så derfor var al trafik forbudt mellem kl. 0600 og 1500. Det medførte, at vi hver morgen stod ud af havnen inden kl. 6 i buldermørke og ankrede på reden indtil daggry, hvor vi tog fat på dagens strygeopgave. På dage med klart vejr kunne vi fra ankerpladsen lige før solopgang undertiden se nogle røgstriber, der steg tilvejrs i nordlig retning. Det var V-2 raketter, der blev sendt op fra øerne nord for Walcheren. Når de nåede så højt op, at solen skinnede på dem, kunne vi sommetider se dem glimte, når de fladdede ud i banen og satte kurs mod London. Hovedruten var kantet af mange vrag, som var mere eller mindre vel afmærkede. Når dagens konvoj ankom anført af en fregat eller destroyer, der pingede med sin Asdic, skete det ikke sjældent, at vi så den hejse "Large Black Pendant" og gå til angreb på et af vragene. Det så pudsigt ud, men det havde jo den begrundelse, at vragene kunne skabe ly for en af de tyske en-mandsundervandsbåde, som lejlighedsvis sneg sig med strønmien ned i området fra de frisiske øer. En dag oplevede vi at se, at en tanker blev ramt af en eksplosion midt i ruten, antagelig fra en torpedo affyret fra en sådan ubåd. Det var et uhyggeligt syn, at se røg og flammer stige til vejrs, mens små mørke silhouetter løb frem mod stævnen for at undslippe flanmieme. Vi lå for langt væk, til at kunne yde nogen hjælp, men det forlød at langt de fleste af besætningen var blevet reddet. Nogle gange var vores strygeopgaver lagt således, at vi løb ind til Temeuzen på Schelde for natten og fortsatte derfra næste morgen. På disse ture passerede vi en af vore forgængere, som havde bragt en mine til detonation med skibet og i løbet af ganske kort tid lagt sig på bunden. Heldigvis var det det midterste af 3 skibe på frontorden, så de 2 fløjmænd var gået på siden og havde bjærget besætningen, i mere eller mindre god behold, men vraget lå der stadig med de 600 yard strygekabel, som den regelmæssigt skiftende tidevandsstrøm havde kvajlet op i en formidabel fuglerede. Vi kunne ikke lade være at skæve lidt, når vi passerede stedet. Den 3. marts, da vi i stille vejr strøg vor daglige "lap" i hovedruten, hørte vi pludsehg braget og mærkede skibet ryste. Grejet havde virket, og vi havde fået vor første mine! Det havde en helt fantastisk virkning på besætningen, endelig så de, at det ikke var spild af tid at sHde med at "streame og recovere sweepet" som det hed i daghgt lingo. Der var virkelig en mening med det hele, og vi havde vist at vi kunne. De store strømstød på 3.000 ampere, som grejet krævede, opnåedes ved at koble generatoren til et stort akkumulatorbatteri. Batteriet, som passedes af wiremanden, kunne kun tåle en begrænset belastning, hvilket udmøntedes i, at den daglige strygetid ikke måtte overstige 6 timer, og det betød, at vi normalt søgte havn ved 15-16 tiden og kunne give landlov hver aften til de vagtfrie af besætningen. I Temeuzen var der ikke meget at gå i land efter, men i Ostende var der etableret NAAFI-klubber for såvel officerer som other ranks, og der var ofte ENSA-shows. Vi fire strygere var ikke de eneste danske i Ostende. I en af motortorpedobådsflotilleme var der to danske Lt. RNR, og en aften fik vi besøg af endnu en dansk søofficer, der var uddannet som dykker i den danske marine, og som var på gennemrejse fra Antwerpen, hvor han med Salvage-Department havde været travlt beskæftiget med at rydde op i havneområdet, i perioder under bombardement af tyske V-1 våben. Den 14. april bragte MMS 307 påny en mine til detonation og et par dage senere, da vi mødte en britisk flotille på modgående kurs i hovedruten, sprang der en mine midt imellem os, den måtte vi dele. Det var for os alle en stor tilfredsstillelse at se at grejet virkede, og at der virkelig var behov for vores indsats, selvom det måske nok blev overvurderet af en konvoj commodore, som en dag besvarede vort signal om at konvojen kunne passere på vor bagbord side, med et: "I prefere to take advantage of your protection" og slog konvojens fart ned til vore beskedne 6-8 knob. Den 20. april blev flotillen inspiceret af kommandørkaptajn E.M. Dahl, der var blevet tilknyttet SHAEF og udset til at lede minestrygningen i danske farvande efter krigen. Det blev mere og mere klart, at det lakkede mod enden, og den 26. april afgik den 137. til hjemmebasen i Granton for at gøre klar til at gå til Danmark, så snart fjendthghedeme ophørte. Mens skibene var til eftersyn blev, der givet orlov til mandskabet, 5 dage til hver. Jeg rejste til London den 3. maj om aftenen og oplevede således ikke at fejre VE-dag med den øvrige bestning og sammen med dem at "Splice the Mainbrace", det vil sige at fejre sejren ved at udgive dobbelt ration rom til mandskabet, en skik, der går tilbage til sejlskibstiden. Jeg oplevede til gengld såvel Danmarks befrielse som VE-dag i London, som gæst i den danske gesandt, greve Reventlows hus, og det var en uforglemmelig oplevelse. Der tilgik nu flotillen yderligere tre enheder, og den 18. maj afgik fire af flotillens enheder i en konvoj, der også rummede to flotiller bevogtningsfartøj er og deres moderskib, der havde konvojcommodoren om bord, fra Granton og satte kurs mod Danmark. Onsdag den 23. maj 1945 fortøjede den 137. minestrygerflotille ved torpedobådsbroeme på Holmen og blev hilst velkommen hjem af kolleger og venner.\nVi gik straks igang med at stryge ruterne i danske farvande, de mest mineinficerede i hele verden, under britisk kommando, indtil den 7. august, da flotillens enheder blev overdraget til den danske marine, ved en højtidehghed på Holmen. De engelske besætninger blev afmønstret og rejste "hjem til England" for at bhve hjemsendt, mens de danske søofficerer udskiftede ærmedistinktioner og hueemblem og fortsatte med at stryge ruterne med danske besætninger. Hvad havde vi så ud af at gøre tjeneste i Royal Navy i 16 måneder? Først og fremmest kunne vi konstatere, at den uddannelse, vi havde fået i Danmark, var fuldt på højde med det, der krævedes af tilsvarende grader i R.N. Nu hører minestrygning ikke just til den mest gloriøse del af søkrigsførelsen. Minen er et djævelsk våben, der aldrig sover, og at bekæmpe den kræver en engleagtig tålmodighed parret med en høj navigatorisk professionalisme. En engelsk søofficer, der har beskæftiget sig med minestrygning under hele krigen og i de første efterkrigsår, da den endelige oprydning fandt sted, har i en af de bøger, han har skrevet om enmet, udtalt: "It requires the mentality of an intelligent ploughman". Det kan derfor ikke undre, at det ikke tiltrak toppen af R.N., og i den 137. kom vi da heller ikke i forbindelse med kredse eller personer, som kunne give os noget af værdi for vor senere tjenste. Det personlige udbytte af krigsdeltagelsen bestod nok mest i en personlig tilfredsstillelse ved at vide, at man havde været med, havde prøvet at yde en indsats; et forhold som nok på længere sigt har forlenet den enkelte med større personlig sikkerhed. På det mere ydmyge plan bestod det rent kontante udbytte i, at vi efter gammel skik fik udbetalt vor andel af Royal Navy's Prize Money, for mit vedkommende beløb det sig til 264,-kr.(1950), og at vi fik tildelt de obligate krigsmedaljer: "1939-45 Star", "France & Germany Star" og "War-Medal". I det daglige betød det ikke noget, i Danmark har man jo ikke i dette århundrede haft nogen tradition for krigsmedaljer, men i selskab med vore alherede indenfor NATO har det nok i årenes løb haft en gavnhg virkning. Da jeg i 1971 tiltrådte som dansk NMR ved SHAPE, kunne jeg notere, at seks af mine NMR-kolleger bar de samme britiske "Ribbons" som jeg.\n2. verdenskrig Erindringer Anden Verdenskrig 1995 Årgang 1995


⇒ Bestil Bloomingville legetøjsbil (lilla bøgetræ) – 119 kr.\nBloomingville legetøjsbil (lilla bøgetræ)\nNavn: Bloomingville legetøjsbil (lilla bøgetræ)\nMasser af internet shops frembyder på nuværende tidspunkt diverse leveringsudgaver. En af de mest almindelige er p.t. pakkeshoppen, fordi det giver dig fuld fleksibilitet til at hente din pakke når du har tid. Fragttypen er nemlig ret så uproblematisk, og tit også den mindst kostelige leveringsmåde ved køb af Bloomingville legetøjsbil (lilla bøgetræ).\nDu burde ydermere overveje at bestille levering til din private bopæl eller ud på din arbejdsplads. Leveringsmetoden bliver typisk en tand mere bekostelig, men omvendt særligt uproblematisk. Den billigste fragtmetode er unægtelig at hente pakken selv, hvilket kræver at du opholder dig nærved online forhandlerens lager.\nAntal dages levering på Hjem og have – Legetøj – Børn – Legetøj er naturligvis ret så vital såfremt vi har brug for din pakke om kort tid, så derfor er det forholdsvis passende at man finder den anslåede leveringstid for det relevante produkt.\nTemmelig mange forhandlere på nettet tilbyder levering på blot en enkelt hverdag på en lang række varenumre, eksempelvis Bloomingville legetøjsbil (lilla bøgetræ), men vær påpasselig da det nødvendiggør at handlen gemmenføres tidligere end et aftalt tidspunkt, således at de sandsynligvis kan nå at få ordren betjent inden logistikpersonalet har fyraften.\nEn hel del webshops tilbyder fragt uden gebyr, men typisk kræves det at du handler for en konkret sum. Derudover kan du udse dig den prisbilligste leveringsmanér, der tit – uafhængig om man bor i Viborg, Nykøbing Falster eller Brande – er at få dem til at levere din pakke til et udleveringssted.\nDet har vist sig at være yderst smertefrit for købere at finde de laveste priser på diverse e-shops, og til gengæld har utallige Bloomingville outlets på nettet fundet det nødvendigt at nedbringe salgspriserne på mange af deres produkter – til drenge og piger, men ligeledes til damer og herrer – kolossalt, og endda nogle gange garantere fragt uden betaling.\nDet kan alligevel være rentabelt at inspicere enkelte firmaer på nettet efter rabat på Bloomingville legetøjsbil (lilla bøgetræ) inden du gennemfører din bestilling, således at du er velinformeret til at få fat i den mest attraktive pris.\nMan skal dog være opmærksom på, at hvis en butik markedsfører bedst i test varer for en pris som kan virke ekstraordinært beskeden, bør det ofte være et karakteristika der viser en bedragerisk e-shop. Kortkøb er på den anden side omsluttet af en lov, der dækker folk overfor falske online virksomheder.\nVi tilråder bestillinger med betalingskort eller mobilbetaling. Som alternativ burde du drage fordel af en afbetalingsløsning som fx ViaBill, hvis du agter at godtgøre betalingen ude i fremtiden.\nForinden folk shopper hos en Bloomingville internet webshop burde man i princippet få overblik over netshoppens handelsbetingelser, dog er det naturligvis ikke super spændende.\nEn anden valgmulighed kunne derfor være at finde ud af hvorvidt internet firmaet er e-mærket medlem, siden det længe har været et signal om at internet butikken efterfølger de opstillede regler, foruden at e-forretningen regelmæssigt monitoreres af eksperter som kender til de gældende bestemmelser. Dette er desuden en god anledning til støtte, hvis du oplever problemer som følge af dit køb.\nDesuden er det at foretrække at køberen er omhyggelig omkring de vigtigste retningslinjer der indvirker på transaktionen, fx den returret e-butikken kører med. Derfor er det også afgørende, at man når som helst bevarer ens kvittering, således man senere kan dokumentere bestillingen af Bloomingville legetøjsbil (lilla bøgetræ), uafhængig om man skal købe til en voksen eller et barn.\nTrustpilot tilbyder dig ultra hensigtsmæssige genveje til at gennemsøge adskillige nuværende køberes bedømmelser og derfor er det klogt, at du bliver klogere på online webshoppens anmeldelser af Bloomingville legetøjsbil (lilla bøgetræ) forinden du køber.\nFacebook resulterer i tillige immervæk belejlige løsninger til at få kendskab til netbutikkens pålidelighed. Her møder vi en række online forhandlere som tilbyder kunderne at registrere en kritik af virksomhedens service, som ligeledes kan drages fordel af til at danne dig et indtryk af hvor glade kunderne er.\nDenne side er annoncefinansieret. Vi har tætte samarbejder med adskillige forhandlere på nettet hvor vi annoncerer firmaernes varer, og får kommission hvis en af de besøgende på vores hjemmeside realiserer en ordre.\nViden vedrørende varer og firmaer på nettet understøttes løbende, men vi påtager os ikke ansvaret for justeringer der er blevet realiseret efter sidste opdatering af de viste data.


: At bemærke mange crawlfejl i Google Search Console for sider, der aldrig eksisterede på vores websted\n10 Taishan live version af vilde børn (dyr opdrættet af børn)\nJeg begyndte for nylig at arbejde på et eksisterende Wordpress-websted, der blev grundigt moderniseret for 3 måneder siden. https://thedoctorwithin.com. Jeg er lidt ny i Wordpress, så jeg tænkte, at jeg skulle nå ud til nogle af eksperterne i samfundet.\nNår jeg kontrollerer 'Ikke fundet' Crawlfejl i Google Search Console, bemærker jeg mange irrelevante links, der ikke findes på hjemmesiden eller databasen, så tæt som jeg kan fortælle. Når jeg kontrollerer kilden til disse irrelevante links, bemærker jeg, at de alle er genereret fra forskellige sider på webstedet såvel som ikke-eksisterende sider, angiveligt på webstedet, selvom disse fejlagtige sider aldrig har eksisteret. For nylig foretog en grundig søgning og udskiftning og konverterede alle de gamle links på webstedet til det nuværende, for det meste flade hierarki.\nHer er et eksempel på det link underlige jeg ser:\n-https: //thedoctorwithin.com/category/seminars/newsletters/page/7/newsletters/page/3/feedback-and-testimonials/ angiveligt linket fra: - https://thedoctorwithin.com/category/seminars/newsletters/ side / 7 / nyhedsbreve / side / 3 / (findes ikke)\nI andre tilfælde rapporteres disse tåbelige webadresser at være linket til fra vores sitemap. BTW - alle webadresser i sitemap er gyldige webadresser.\nI øjeblikket har webstedet en flad struktur. Næsten alt indholdet er kun URL / indhold / uden yderligere opdeling (eller underkataloger). Tidligere webstedsversioner havde en mere varieret sideorganisering, men det jeg ser ser ikke ud til at afspejle den aktuelle sideorganisation eller den tidligere sidestruktur.\nHavde et lignende problem kommet op i forbindelse med brug af Divis søgefunktion. Endte med nogle ret dybe ikke-eksisterende links forgrenet af / søg /, såsom:\nhttps://thedoctorwithin.com/search/newsletters/page/2/feedback-and-testimonials/feedback-and-testimonials/online-continuing-education/consultations/ (aldrig eksisteret) angiveligt linket fra:\nhttps://thedoctorwithin.com/search/newsletters/page/2/feedback-and-testimonials/feedback-and-testimonials/online-continuing-education/ (findes ikke).\nJeg blokerede / søgningen / filialerne via robots.txt. Intet reelt tab, da hverken / search / eller nogen af dets underkataloger er gyldige.\nDer er adskillige allerede eksisterende kategorier og tags på webstedet. Kategorierne og tags bruges ikke som sider. Jeg formoder, at Google (og andre motorer) muligvis opretter vilkårlige stier ud fra disse kombineret med andre ældre links og kategorier. Når jeg kigger gennem webstedets 404-fejl, ser jeg også lignende opførsel fra Bing, Moz og andre edderkopper.\nJeg formoder, at jeg kunne bruge Search Console til at fjerne URL / kategori / og URL / tag /. Jeg formoder, at jeg kunne gøre det samme med hensyn til andre legitime edderkopper / søgemaskiner. Måske ville det være bedre at bruge Mod Rewrite til at føre edderkopper til sider, der faktisk findes.\nKunne denne mærkelige spidering-opførsel indikere, at der skal rettes noget på webstedet?\nJeg glæder mig over forslag til bedste praksis til håndtering af disse vildfarne søgninger. Som nævnt ovenfor har jeg markeret dem alle rettet, men de vender tilbage.\nJeg glæder mig over yderligere viden om, hvorfor disse mærkelige links forekommer.\nBTW - Jeg har sjældent lagt ud på Stack Exchange. Jeg glæder mig over ethvert forslag til, hvordan jeg kan forbedre mit indlæg her i fremtiden.\nNå, er ikke dette specielt. Darkweb flyttede derovre. OK, hvis du er en hvid hatter, kan du oprette en php-fil med samme navn og bruge php til at hacke og skære darkweb-serveren og den tilsluttende klient.\nja jeg ville være bekymret over dette. Hvis du får statistik til filer, bibliotekstruktur og ikke på hostingdrevet, kopierede nogen den private nøgle og hostede en version af dit websted på din url.\nDette er det første tegn på darkweb-aktivitet.\nTing, du skal gøre:\nførst skal du finde ud af, om båndbredden er ude af kontrol, du vil se en overdreven brug af båndbredde fra en ip-adresse, spore den tilbage, det vil sandsynligvis afsløre en vpn-forbindelse, der maskerer piratens server (fordi de stjæler din båndbredde til at betjene deres webserver på dit websted).\nBloker denne person !!\nkontrollere, om xml-rpc-modulet er deaktiveret. Hvis det er aktiveret, skal du deaktivere det: https://wordpress.org/plugins/disable-xml-rpc/ Sørg for, at ingen kan katalogsurfe. (tilføj: Indstillinger-indekser til .htaccess-filen)\nudskift servercertifikat. Slet den eksisterende, og brug den aldrig igen.\nMed "darkweb" mener du, at webstedet er hacket og bruges til andre formål?\nHvad er fordelene, hvis nogen, ved at omdirigere en blog / produktkategoriside til en statisk side?\nSkal jeg bruge Photoshop til at designe mine websteder? [lukket]\nKan jeg bruge JSON-LD til produkter, mens jeg bruger MICRODATA til anmeldelser?\ngenerelle spørgsmål om link spam\nTragtvisualisering vs omvendt målsti\nkonverter htaccess til nginx [lukket]\nKan jeg inkludere en Ghost-blog som en iframe eller lignende på mit websted?\nstore / store eksempler på databaser. SQL-filer til download på internettet?\nKan jeg eksportere et WordPress-websted til html?\nSådan får du parametre til at se mere attraktive ud\nOmkring samme tid hver aften hænger mit websted. Andre gange indlæses det normalt. Hjælp!\nHvordan kan jeg pege mit websted fra mit domæne til en anden vært?


Røgalarmer pjecer - Varefakta\nVælg altid en alarm med VAREFAKTA-logo. Det viser, at alarmen er afprøvet og kontrolleret efter Varefaktas regler, så du får en sikker og stabil alarm.\nRøgalarmen indeholder radioaktivt stof 40 kBq, AM 241, der ikke frembyder nogen sundhedsfare, hvis brugsanvisningen følges. Godkendt af Sundhedsstyrelsen.\nAlarmen (alarmerne) sættes bedst op mellem soveværelse(r) og stue(r)/køkken. De fleste brande opstår i stuen eller køkkenet om natten, når vi sover.\n6. Når brandvæsnet kommer: Fortæl om\nhvad og hvor det brænder\npersoner, som ikke er bragt i sikkerhed.\nVælg alarmer med Varefakta på. Læs og følg brugsanvisningen.Flyt din røgalarm til et andet sted, hvis den tit udløses, uden at der er brand.\nAlarmerne afprøves på et neutralt prøvningsinstitut efter Varefaktas regler.


Bliver fem gange så dyrt at administrere landbrugets fonde\nOmkostningerne til administration vil stige betydeligt, når NaturErhvervstyrelsen overtager kontrollen med landbrugets fonde.\nDer er udsigt til, at omkostningerne til administration i landbrugets fonde kommer til at stige betragteligt, hvis det lovforslag, som fødevareminister Dan Jørgensen (S) forventes at fremsætte i næste måned, bliver vedtaget.\nHelt præcist vil omkostningerne stige op til over fem gange det niveau, som de er på i dag.\nSom det er i dag, så ligger fondenes sekretariat hos Landbrug & Fødevarer, men fødevareministeren vil have flyttet sekretariatet over under sit eget ministerium i NaturErhvervstyrelsen.\nI udkastet til lovforslaget kan man læse, at NaturErhvervstyrelsen skal have mulighed for at trække op til tre procent af fondsmidlerne over til sig selv, så man kan få dækket omkostningerne ved sekretariatsfunktionen.\nI 2014 blev der uddelt 264 millioner kroner i de tre af landbrugets fonde, som det drejer sig om. Tre procent af det er lige under otte millioner kroner.\nFra Landbrug & Fødevarer oplyser man, at der i dag er omkostninger på 1,5 million kroner til sekretariatsfunktionen af fondene. Det er dog vel og mærke penge, som ikke bliver taget ud af fondsmidlerne, som der nu er udsigt til i fremtiden.\n- Jeg synes, at det er en rigtig dårlig og ineffektiv måde at anvende de her penge på. I dag sponsorerer Landbrug & Fødevarer sekretariatet, og sætter medarbejdere af til det, siger Lars Hvidtfeldt, viceformand i Landbrug & Fødevarer.\nFra Forbrugerrådets Tænks vicedirektør, Vagn Jelsøe, der også sidder i bestyrelsen i Promilleafgiftsfonden for landbrug, er man dog ikke så bekymret.\n- Vi har i årevis synes, at den nuværende konstruktion er problematisk, siger han.\nLæs mere i torsdagens trykte udgave af Effektivt Landbrug.


Fysioterapeutisk behandling og træning hos dygtige fysioterapeuter\nFysioterapeutiske øvelser og træningsvejledning hos CPH Osteopati\nHos CPH osteopati er alle vores osteopater både færdiguddannede osteopater og har en professions bachelor i fysioterapi. Derfor kan vi tilbyde kompetent og professionel vejledning i genoptræning og supplere vores osteopatiske behandling med videnskabelige funderede træningsøvelser.\nVi bruger ofte fysioterapi til at supplere vores behandlinger, da det i kombination med osteopati giver en langvarrig effekt. Det at kunne tilføje træning som en ekstra dimension giver dig en mulighed for, at tage fuld kontrol over din egen sundhed.\nProblemer i kroppen opstår ofte pga. det miljø vi bevæger os i, hvad end det er hårdt fysisk arbejde eller stillesiddende ved et skrivebord. I takt med at vi bliver ældre, falder vores muskelstyrke og ofte øges vores arbejdspres. Dette kan medføre overbelastningsproblematikker og uhensigtsmæssige eller dårlige bevægemønstre. Som osteopater kan vi korrigere bevægemønstrene, lokalisere årsagerne til problemerne, men uden forebyggelse risikerer du, at dine smerter og problematikker vender tilbage. Derfor er fysioterapi en vigtig del af vores overordende behandlingsstrategi.\nMed korrekt rehabilitering og forebyggelse gennem træning, kan du blive dine skavanker kvit og holde dem væk. Vi er specialiserede i genoptræning, vedligeholdende træning samt styrketræning, så vi kan hjælpe dig tilbage til en smertefri hverdag med varie reultater. Book tid hos en af vores dygtige osteopater/fysioterapeuter her


Frisureidéer til rocket pige -\nhej jesperjeg er meget træt af mit kedelig korte hår og ville gerne have lidt liv i det. Jeg er en lidt rocket pige og vil gerne finde en frisure der passer godt til mig. har du nogle ideer til mig? har kigget rundt og alt muligt men synes det er svært at finde noget. håber du kan hjælpe mig og give mig nogle ideer :)hilsen Charlotte\nDu har rigtig mange muligheder i den længde og med den struktur dit hår har. Hvis det gerne må være rock´n roll, så har jeg masser af ideér der sætter lidt mere kant på. Korte snit der ligger højt og hårdt over kæbelinien vil give dig et super kick. Man kan også arbejde i de helt korte garconne look - whauu.\nKom ind og tag en snak med mig i salonen hvis du er i nærheden.....


Axel Bennich - Wikipedia's Axel Bennich as translated by GramTrans\nWikipedia's Axel Bennich as translated by GramTrans\nNedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Axel Bennich fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2017-05-24 08:00:53. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.\nNils Axel Gustafsson Bennich (udtales [bénnik]), født 31 oktober 1817 på Opphem i Tjärstad socken i Östergötland , død 23 januar 1904 i Stockholm , [1 ] var landshøvding , generaltolddirektør og rigsdagsmand . Han var søn af majoren i Våstgöta regemente Gustaf Bennich og Gustafva Henrietta Sabelfelt og fader af Hjalmar Bennich .\nBennich gennemgik Linköpings skole og blev i 1835 studerende i Uppsala , tog i 1838 hofreteksamen og servicerede derefter inden for adskillige embedsværker i Stockholm. I krigshofretten blev han forfremmet i 1845 til notar og i 1846 til krigsfiskal, i Stockholms rådstuvuræt i 1848 til straffesagfuldmægtig samt i Stockholms handels- og økonomikollegium i 1857 til notar for oppebærelsessager og i 1858 til nogen anden notarer. Ved siden af disse beskæftigelser fik Bennich ved 1840 rigsdagenansættelse som kancellist i bevillningudvalget og kom derigennem at på nært hold følge kampen imellem tilhængerne af de gamle lav- og beskyttelsessystemer samt dem som anbefalede en friere nærings- og handelslovgivning. Bennich selv var tilhænger af en friere lovgivning.\nUnder alle rigsdagene fra 1844 tilde 1860 var han sekretær i bevillningudvalget og arbejdede hele tiden for en friere toldlovgivning. Siden repræsentationen ved rigsdagen 1853-1854 ophævet den hidtil vedrørende forbuddet imod ind- og udførsel af råjern - en længe og stædigt bekæmpet sejr i frihandelretning og et spørgsmål, som betragtedes af særlig stor betydning -, afslogs forslaget ved Kungl. Majen undersøgelse, men kong Oscar I godkendte det alligevel endeligt, hovedsageligt takket være depromemoriaer som Bennich har skrevet og i hvilke protektionisternes bekymringer kritisk blev gransket.\nBennich erfaring og indsigter på tullagstiftningens område begyndte derefter at tages under kontrol af regeringen. Siden de svenske medlemmer af 1855 mellanrikslagkommittéen i grund revideret den svenske toldtakst og Johan August Gripenstedt er blevet finansminister , fik Bennich, som har været kommittéens sekretær, i opgave at forfatte det statsrådsbetænkende, som blev vedlagt propositionen til rigsdagen 1856-1858. Ejendommeligt nok fik Bennich også i opgave at skrive bevillningudvalgets ytring over samme proposition.\nKort efter nyssnæmnda rigsdags slutning blev udpeget Bennich, som også har beskæftiget sig med bankspørgsmål, til medlem af den såkaldte finanskommitté, som havde i opgave at undersøge landets økonomiske og finansielle stilling. 1860 blev Bennich udnævnt til landshøvding i Jämtlands amt og skrev i denne egenskab en udtalelse angående udvidet næringsfrihed - et spørgsmål, som da blev diskuteret intensivt og endeligt blev løst igennem en forordning i 1864. I året 1862 blev Bennich forordnet til bestyrelsesformænd i en kommitté, som skulle undersøge det omstridte spørgsmål om den nordlige stambanes strækning. Året derefter blev han udvalgt til bestyrelsesformænd i den kommitté, som skulle forberede behandlingen af de spørgsmål, hvilke blev løst igennem handels- og søfartstraktaterne imellem Frankrig og Sverige i 1865.\n1864 blev Axel Bennich adlet og kom derigennem til at deltage i den sidste standrigsdags forhandlinger. 1865 udnævntes han til generaltolddirektør, en post fra hvilken han gik af i 1888.\nFra og med repræsentationsreformens realisering til og med 1892 var han medlem af rigsdagens første kammer , 1866-1883 for Jämtlands amt og 1884-1892 for Kalmar amts nordlige del. Under hel denne tid havde han ved hver rigsdag plads i bevillningudvalget, 1869-1882 som vice-ordfører og 1883-1886 som ordfører. Forresten var han medlem af midlertidigt udvalg i 1867 og i 1881 samt af det særlige udvalg ved 1892 urtime rigsdagssamling . 1876 blev han udvalgt til bestyrelsesformænd i en toldkommitté, som, efter den franske handelstraktat er blevet afskediget, skulle revidere den svenske toldtakst. I 1886 toldkommittéen var han også ordfører. I rigsdagen optrådte han, foruden for en friere toldlovgivning, også mod inregistreringafgifterne, anbefalede nedsættelse i den personlige beskyttelsesafgift, kæmpede mod opsigelse af mellanrikslagene, forsvarede frilagerinstitutionen og arbejdede for støtte til den svenske moskulturforening. Han ivrede ligeledes varmt for kommunikationsvæsnets ordnen og deltog livligt i de heftige jernbanekampe i 1870'erne .\nFor sine tiltag for handelsfriheden blev han udvalgt i 1872 til æresmedlem af den engelske Cobden Club . Også i det kommunale liv var Bennich meget virksom, han var 1873-1879 medlem af Stockholms stadsfuldmægtigen og 1877-1879 vice-ordførere såvel der som inden for arbejdsudvalget. Han var bestyrelsesformand for Stockholms Handelsbanks ledelse fra 1874. I Svensk foreningen mod levnedsmiddeltolde var han ligeledes ordførere. 1880 blev han medlem af Lantbruksakademien og i 1882 af det Musikalske akademi .\nJacob Axel Dahlström Landshøvding i Jämtlands amt\nDenne artikel er helt eller delvis baseret på materiale fra Nordisk Familiebog , Bennich, Nils Axel Gustafsson , 1904-1926.\n^ Sveriges dödbok 1901-2009, DVD-ROGN, Version 5.00, Sveriges Släktforskarförbund (2010): Bennich Gustafsson, Nils Aksel (18171031) Milits 9 ?\nRosengren, N.: Axel Bennich i Svenskt biografiskt leksikon (1922)\nOversættelsesdato: 2017-05-24 08:00:53


Her er du: Om AURA Nyheder Nyheder Energiselskab går ind på delebilsmarkedet\nPRESSEMEDDELELSE: Nu kommer der flere delebiler på vejene - og de kører på ren vindmøllestrøm. Det østjyske energiselskab AURA Energi og delebilstjenesten TADAA! har indgået et nyt samarbejde, som skal gøre delebiler mere tilgængelige for blandt andre aarhusianerne.\nEnergiselskabet AURA føjer nu endnu et element til sin portefølje ved at gå ind i det voksende delebilsmarked - i første omgang i Aarhus. Konceptet kommer til at hedde AURA Delebiler.\n”Energivenlige delebiler har et kæmpe potentiale. Vi ser ind i en fremtid, hvor deleøkonomien kommer til at fylde mere og mere. Samtidig har vi i for eksempel Aarhus en udfordring med det stigende antal biler på vejene og mangel på p-pladser. Det er årsagen til, at vi nu gerne vil være med til at udbrede delebilskonceptet, siger Carsten Höegh Christiansen, administrerende direktør i AURA Energi.\nSiden AURA opstod af fusionen af en række mindre lokale energiselskaber, har AURA haft fokus på grøn omstilling og at gøre tingene en lille smule anderledes end andre energiselskaber. AURA tilbyder i forvejen fibernet, el, energirådgivning og installationsydelser til private og erhverv.\nAmbitionen med AURA Delebiler er at give mange flere østjyder nem adgang til en delebil. Delebilsordningen bliver drevet i samarbejde med delebilstjenesten TADAA!, som har alt fra software til service på plads.\nDelebiler på vindmøllestrøm rammer en trend\nMange har ikke brug for en bil til hverdag, fordi de bruger offentlig transport og cykel. Men det kan stadig være rart at have en bil til rådighed engang i mellem. Et koncept som AURA Delebiler kan derfor have stor almennyttig værdi. Det mener Liselotte Lyngsø, Fremtidsforsker og partner i Future Navigator:\n”Der er en helt ny generation af unge – især i de større byer, hvor det at eje materielle goder ikke betyder så meget. I stedet handler det i højere grad om at have adgang til produkter og services, når man lige står og har brug for dem. Det giver en følelse af frihed, og det er et af grundprincipperne bag den boomende deleøkonomi. Det, at bilerne kører på vindmøllestrøm, betyder også, at man kan køre i dem med god samvittighed. I et større perspektiv kan eldrevne delebiler være med til at få sat turbo på den grønne omstilling af vores bilpark”, udtaler Liselotte Lyngsø.\nEn delebil rent praktisk\nAURA Delebiler kører på ren vindstrøm. Via app’en ’AURA Delebil’ booker, åbner og låser man bilen, når man har brug for det. Alle kan downloade og oprette sig som brugere.


Undgå bøvl og frustrationer med oversættelser – DK.dk – Gode råd og guides til danske forbrugere\nUndgå bøvl og frustrationer med oversættelser\nadmin 23. december 2018 2. januar 2019\nNår man skal oversætte forskellige ting i firmaet, kan det være meget tidkrævende, mens det også kan være en svær og frustrerende opgave, hvis ikke man har talt det givne sprog specielt meget. Det er i sådanne situationer nemlig vigtigt, at man har noget kendskab til sproget og det miljø, sproget tales i, da det herved bliver lettere at lave nogle gode oversættelser. Sådanne medarbejdere hænger dog ikke på træerne, og der er måske ikke en stor nok arbejdsbyrde til et fuldtidsjob til dette, hvorfor det kan være en fordel at få hjælp af et professionelt oversættelsesfirma til dette.\nHvilke sprog er der behov for oversættelse fra?\nHer vil det være muligt at få en professionel oversættelse, således man ikke selv skal benytte tid på det, mens man heller ikke skal lede længe efter den rette medarbejder til opgaven. Her er det dog vigtigt at finde et bureau, der kan oversætte til de sprog, man har behov for oversættelse i. Det kan eksempelvis være i tysk, spansk, italiensk, fransk, finsk, norsk osv., og det kan være en fordel at samarbejde med et bureau, der kan lave alle oversættelsesopgaverne. Det er eksempelvis en fordel, hvis én webshop skal oversættes til flere sprog, da den givne oversætter vil være godt inde i den givne opbygning og derved kan lave bedre oversættelser.\nProduktblade og hjemmesider til andre lande skal sidde i skabet\nOversættelse af webshop er en af de klassiske opgaver for en oversætter, men det er også muligt at få oversat produktblade, hjemmesider og lignende, hvis der er behov for dette. Såvel som for webshops er det også gældende for produktblade, hjemmesider og lignende, at oversættelserne sidder lige i skabet, da det sender de bedste signaler. En mangelfuld oversættelse kan derimod give tvivl i forhold til firmaets image, hvormed investering i professionel oversættelse kan være pengene værd.


Forbund sure over sygearbejde - Avisen.dk\nForbund sure over sygearbejde\nIsær unge under 30 tager på job, selvom de er syge. (Foto: Foto: Colourbox)\nHver syvende dansker går på job, selvom de er syge, men det skal de lade være med, og arbejdsgiverne skal hjælpe, mener fagforbund.\n19. januar 2010 11:33\nDet skal være slut med syge, der tager på job af frygt for at blive fyret.\nDet siger landets to største fagforbund 3F og FOA, efter en undersøgelse har vist, at hver syvende dansker indenfor det seneste år er gået syg på arbejde af frygt for at få en fyreseddel.\n"Det er jo sådan nogle signaler, ledelsen meget klart må udsende til medarbejderne, at det altså ikke er ensbetydende med, at man står først i køen til en fyring, hvis man bliver syg," siger Karen Stæhr, der er sektorformand i FOA Social og Sundhed, til Newspaq.\nHun opfordrer til, at arbejdsgivere i stedet for tager en samtale med dem, der har mest sygefravær\n"Det er vigtigt, at man får talt med medarbejderen om, hvad baggrunden er for, at han har de dage spredt ud over en måned eller nogle måneder og så finde ud af, om det har noget at gøre med arbejdsmiljøet," siger Karen Stæhr\nUndersøgelsen, der er lavet af Yougov for Metroxpress viser også, at hver fjerde mellem 18 og 29 år har været syg på jobbet inden for det seneste år. Men det burde de lade være med, for det er ris til egen bagdel," siger Jane Korczak, der er næstformand i 3F, til Newspaq.\n"Der er jo 150.000 syge hver dag, men man skal jo ikke være blind for, at 50.000 af dem er sygemeldt på grund af et dårligt arbejdsmiljø, så hvis man ikke sygemelder sig, så er man med til at maskere problemet og måske medvirkende til, at man ikke får taget de her diskussioner," siger Jane Korczak og langer ud efter ringe eller manglende vikarordninger.\n"Man tager jo også hensyn til kollegaerne, og der er nogle steder, hvor man ikke har vikardækning, så hvis der mangler kollegaer, så er det dem, der er tilbage på arbejde, der får lagt yderligere arbejdsopgaver oveni, og det tror jeg da også spiller ind og får folk til at hutle sig igennem," siger Jane Korczak.\nAnsættelsesretschef i DA, Flemming Dreesen, mener ikke, at arbejdsgiverne ligefrem presser de ansatte til at gå syge på arbejde.\n"Jeg tror ikke, at der er tale om et pres, men det spiller selvfølgelig en rolle, hvordan arbejdsmarkedet generelt er, om man føler, at man sidder sikkert i sadlen, og om der er gode jobmuligheder," siger han til Newspaq.


#ShareYourWarmth – ny kampagne hjælper palæstinensere med at stå imod vinteren - Forenede Nationers\n2.12.2015 – Mens millioner af mennesker verden over forbereder sig på højtiden, må palæstinensiske flygtninge forberede sig på den kommende vinter, samtidig med at de kan bekymre sig om væbnede konflikter, ødelagte hjem og en fortsat usikkerhed.\nFN’s hjælpeorganisation for palæstinensiske flygtninge i Mellemøsten (UNRWA) har igangsat sin årlige vinterkampagne med navnet #shareyourwarmth til støtte for organisationens bestræbelser på at forberede palæstinensiske flygtninge til vinteren i Syrien, Gaza, Vestbredden, Libanon og Jordan. Kampagnen varer fra 1. december til slutningen af februar 2016 og sætter fokus på den alvorlige humanitære situation, som palæstinensiske flygtninge står i, når vinteren rammer – det gælder især de familier, der har mistet deres hjem og er på flugt på grund af konflikt. Kampagnen har som mål at nå to millioner amerikanske dollars i støtte for at hjælpe flygtninge med at reparere deres hjem, så de kan komme ordentligt i læ, og så de kan købe varme måltider, tæpper, madrasser og andre vigtige fornødenheder til vinteren.\nTusinder mangler stadig læ i Gaza, og genopbygningen går stadig langsomt efter konfrontationerne sidste sommer, mens blokaden fortsætter med at ødelægge den lokale økonomi. Over halvdelen af de palæstinensiske flygtninge i Syrien er internt fordrevne, mens utallige andre flygter til nabolandene eller må risikere en farefuld rejse over Middelhavet for at slippe væk fra konflikten, der nu raser på sit femte år.\n“Palæstinensiske flygtninge udviser et bemærkelsesværdigt mod i betragtning af den modgang, de står over. Et eksempel er familien i Gaza, der åbner sine døre for mennesker, som mangler læ, eller nødhjælpsarbejderen, der sætter sit eget liv på spil for at redde andre menneskers liv i Syrien. Men de kan ikke gøre det alene,” siger generalkommissær for UNRWA, Pierre Krähenbühl. ”Vi kommer i dag med en opfordring til det internationale samfund om at vise deres solidaritet med palæstinensiske flygtninge og støtte dette års #shareyourwarmth-kampagne for at hjælpe med at sikre, at ingen bliver efterladt ude i kulden.”\nDu kan støtte på http://www.unrwa.org/donate/shareyourwarmth og blive en del af kampagnen ved at bruge #shareyourwarmth på sociale medier og hjemmesider.