Vejrtrækning - RehabiliteringsCenter for Muskelsvind\nTil forsidenHjem / Diagnoser / ALS – amyotrofisk lateral sclerose / At leve med ALS / Vejrtrækning\nVejrtrækningsevnen eller lungefunktionen kan være betydelig nedsat, uden at det medfører væsentlige symptomer.\nSelv om tydelige symptomer på nedsat vejrtrækning i de ﬂeste tilfælde først opstår sent i forløbet, er det vigtigt fra sygdommens start at få vurderet lungefunktionen.\nPersoner med ALS bør tidligt tilbydes henvisning til et af landets tre respirationscentre, hvis de ønsker en udførlig vejledning i behandling af vejrtrækningsbesvær.\nDet vil være en fordel at tage stilling til egentlige respirationshjælpemidler på et tidligt tidspunkt i forløbet.\nNedsat kraft i vejrtrækningsmusklerne vil på et tidspunkt give problemer i form af nedsat hostekraft og nedsat luftskifte. Hos de ﬂeste vil der først opstå vejrtrækningsproblemer langt henne i sygdomsforløbet, men hos nogle ganske få kan det være et af de første symptomer på sygdommen.\nBehandlingen dækker over et bredt spektrum af muligheder fra øvelsesbehandling over forebyggelse af komplikationer, antibiotisk behandling og behandling med respirator til lindrende behandling af ubehaget ved utilstrækkelig vejrtrækning.\nDen normale vejrtrækning\nMan trækker vejret for at skaffe ilt til den forbrænding, der er nødvendig for kroppens muskler og organer.\nI lungerne optager blodet ilt fra luften, og ilten transporteres rundt i kroppen, hvor forbrændingen foregår. Nogle af affaldsstofferne fra forbrændingen transporteres med blodet tilbage til lungerne og udskilles med udåndingsluften i form af kultveilte eller CO2.\nÅndedrættet reguleres fra åndedrætscentret, som ligger i hjernestammen, og som påvirkes af, hvor meget kultveilte, der er i blodet. Arbejdet med at trække vejret udføres af vejrtrækningsmusklerne, som omfatter den store mellemgulvsmuskel (diafragma) og musklerne mellem ribbenene. I hvile foregår indåndingen ved, at musklerne trækkes sammen, hvorved ribbenene løfter sig. Det medfører et undertryk i brysthulen, hvorved luften suges ind i lungerne.\nLuften strømmer ud, når musklerne slapper af. Udåndingen er passiv og kræver ingen muskelkraft. Ved kraftig fysisk aktivitet bliver udåndingen også aktiv ved hjælp af mavemusklerne og musklerne som sænker ribbenene. Indåndingen øges ved hjælp af de accessoriske respirationsmuskler, som er en række muskler omkring hals, bryst og skuldre.\nVejrtrækning hos personer med ALS\nLungevævet hos personer med ALS fejler normalt ikke noget, men lungefunktionen påvirkes, når vejrtrækningsmusklerne svækkes. Der kan være betydelige lammelser i vejrtrækningsmusklerne, før der opstår symptomer, idet kroppen automatisk kompenserer ved at øge antallet af vejrtrækninger og aktivere de accessoriske, dvs. hjælpevejrtrækningsmuskler.\nDen svækkede muskulatur bevirker også, at hostefunktionen bliver mindre effektiv, så det kan være svært at hoste slim op fra lungerne.\nEn forkølelse kan vare længere med udtrættende perioder af ineffektiv hoste, og den kan derfor udvikle sig til en lungebetændelse.\nLammelserne kan blive så udtalte, at selv en mindre belastning ud over hvilevejrtrækningen vil give åndenød.\nDen liggende stilling øger muskelarbejdet ved vejrtrækning, og det er derfor som regel om natten at vejrtrækningsproblemerne først viser sig. Det skyldes, at tyngdekraften ikke (som i lodret stilling) hjælper med at sænke bugorganerne (leveren, tarme osv.) og dermed letter mellemgulvets arbejde. Desuden skal der mere kraft til at folde lungerne ud, når kroppens tyngde på madrassen skal overvindes.\nBliver muskelkraften meget svag, kan den luftmængde, der kommer ned i lungerne, selv i siddende stilling, være for lille til at fjerne kultveilte og skaffe ilt nok til blodet.\nKronisk nedsat luftskifte\nVejrtrækningsmusklerne kan være blandt de første muskelgrupper, der påvirkes af sygdommen. Det medfører, at personen med ALS godt kan være fysisk aktiv, men begrænses af vejrtrækningsproblemer (stakåndethed). Selvom vedkommende i forhold til andre vil have en relativt god lungefunktion, kan han alligevel have behov for respirationshjælpemidler for fortsat at kunne være fysisk aktiv.\nPersonen med ALS bliver stakåndet som tegn på, at organismen forsøger at hindre mængden af kultveilte i at stige. Hos mange udvikler tilstanden sig gradvist over måneder eller år til kronisk nedsat luftskifte (respirationsinsufﬁciens).\nEt af de første symptomer på utilstrækkelig vejrtrækning kan være, at personen foretrækker at sidde delvist op og sove, dvs. anvende flere hovedpuder og/eller elevere hovedgærdet mere end vanligt. Et andet symptom kan være, at søvnen ændrer karakter med hyppig opvågning og dagtræthed.\nUtilstrækkelig natlig vejrtrækning kan vise sig ved forekomst af ﬂere af nedenstående symptomer samtidig:\nForstyrret søvn med mareridt, hyppige opvågninger og svedeture\nUdtalt dagtræthed, nedsat koncentrationsevne og tendens til at falde i søvn om dagen\nLufthunger (uprovokeret kvælningsfornemmelse)\nSvag stemme, få ord mellem vejrtrækningerne\nProblemer med at finde hvile, både i siddende og liggende stilling\nKvalme og opkastninger i forbindelse med sondeernæring\nØget trang til vandladning\nAkut nedsat luftskifte\nHvis lungefunktionen er meget forringet, vil kroppen ikke være i stand til at kompensere yderligere i forbindelse med en lungebetændelse eller sammenfald af lungevæv. Der kan meget hurtigt ske det, at blodets indhold af ilt falder yderligere, og at indholdet af kuldioxid stiger. Der vil således opstå en kuldioxidforgiftning. Den pågældende får stærk hovedpine, bliver blussende og rød på kroppen og meget stakåndet. Tilstanden kan udvikle sig fra let fjernhed til dyb bevidstløshed og vil uden behandling være dødelig.\nSekretproblemer og risiko for lungebetændelse\nI nogle tilfælde ses problemer med store mængder sejt sekret i svælget og luftvejene. Hvis hostefunktionen samtidig er nedsat, kan dette give en del ubehag og gener, som kommer til at tage en stor del af opmærksomheden fra personen med ALS.\nPersoner med ALS med svag vejrtrækning og nedsat hostekraft har stor risiko for sammenfald af lungevæv og for ophobning af slim i lungerne, som kan føre til lungebetændelser. Har man samtidig tendens til fejlsynkning, øges risikoen yderligere.\nUdførlig udspørgning om symptomer på nedsat vejrtrækning\nVed de ambulante kontroller vil lægen og sygeplejerske spørge ind til symptomer på nedsat vejrtrækning og på baggrund af svarerne vil lægen evt. gå videre med undersøgelser eller henvise til et af de tre respirationscentre i Danmark. Der vil også typisk spørges ind til fejlsynkning eller udtalt rømning under måltiderne samt når personen drikker, da det kan være det første symptom på fejlsynkning og dermed øges risikoen for at få mad og drikke i lungerne med kemisk lungebetændelse til følge.\nUndersøgelse af lungefunktionen – måling af lungekapaciteten og peakflow\nFor at have det bedste grundlag for behandling kan lungefunktionen hos personen med ALS undersøges. Formålet er at vurdere, hvor meget sygdommen påvirker vejrtrækningsmusklerne og risikoen for komplikationer samt at få kendskab til eventuelle andre lungelidelser, som bør behandles.\nEn vurdering af lungefunktionen indgår som regel i hospitalskontrollerne, og i tilfælde af markante symptomer tilbydes henvisning til et af landets tre respirationscentre i Århus/Skejby, Odense og Glostrup/København. Her har man specialviden om vejrtrækningsproblemer og behandlingsmuligheder.\nEn af de vigtigste metoder til vurdering af lungefunktionen er måling af vitalkapaciteten, som er den mængde luft, man maksimalt kan puste ud efter først at have taget en dyb indånding. Undersøgelsen udføres stående/siddende og liggende på ryggen. Målingen foregår ved at man puster i et paprør, som er forbundet til et måleinstrument. Der kan være problemer med at lukke læberne omkring paprøret, så der skal bruges et specielt mundstykke, og det kan også være nødvendigt med næseklemme for at undgå, at luften slipper den vej ud. Der kan evt. bruges en maske der dækker både næse og mund, men i sådanne tilfælde er målingen mere usikker. Vitalkapaciteten udtrykkes i procent af det forventelige svarende til personens alder, højde og køn. Vitalkapacitetsprocenten kan variere meget fra person til person og kan først siges at være nedsat, hvis den er under 80 %. Hvis mellemgulvsmusklen ikke fungerer optimalt, er målingen betydelig lavere i liggende end i stående/siddende stilling.\nPersonens evne til at puste en stor luftmængde hurtig ud, dvs. et kraftigt pust, kan også måles og betegnes peakflow. Dette kan i nogle tilfælde bruges som det bedste mål for personens hostekraft.\nDet undersøges, om den pågældende har andre lungesygdomme, som kan behandles, for eksempel astma og bronkitis. Endelig vurderes det, ud fra personens oplysninger, om han tit oplever at få noget i den gale hals. Om han kan hoste det op, og om han har haft ﬂere lungeinfektioner, samt hvor længe de i givet fald har varet.\nBehandling bør startes tidligt og vil bestå af fysioterapi, en række praktiske forholdsregler, medicin samt behandling, som direkte forbedrer luftskiftet. Formålet med behandlingen er at imødegå symptomer, som følge af lammelser i vejrtrækningsmusklerne, og hjælpe personen gennem akutte forværringer af lungefunktionen.\nEr der nedsat kraft i mavemusklerne, kan hostekraften forbedres ved, at personen med ALS presser armene ind over maven og bøjer sig frem, idet han hoster ud.\nSamme effekt kan opnås ved, at en hjælper med begge hænder presser på personens mave lige under ribbenskanten, samtidig med at han hoster ud. Hjælperen kan også stå bag ved den pågældende, tage rundt om ham og trykke ind på hans mave, idet han hoster ud. En fysioterapeut kan instruere i korrekt hostestøtte.\nDet kan gøres ved, at stolens ryg og eventuelt også sæde tippes bagud. Kan han gå eller stå, men har svært ved at komme op, kan en sædehejs medvirke til at det bliver lettere, og at han gør det oftere.\nDen siddende, let tilbagelænede stilling giver i reglen de bedste betingelser for mellemgulvets funktion.\nVendinger er forebyggende\nFor dem, som kan ligge ned og sove, er det vigtigt at få mulighed for at skifte stilling ﬂere gange i løbet af natten. De dele af lungevævet, der ligger ned mod madrassen, bliver på grund af tyngdekraften forsynet med relativt mindre luft. Det øger risikoen for, at lungevæv falder sammen, at der samles slim i lungerne (sekretophobning), og at udveksling af kuldioxid og ilt mellem blod og luft bliver for lille (underventilation).\nJævnlige vendinger, når personen med ALS ligger ned, er med til at forebygge sammenfald af lungevæv, sekretophobning og underventilation.\nEn person med lammelser i svælget kan i en periode få for lidt mad og væske. En dårlig ernæringstilstand nedsætter mellemgulvets arbejdsevne, og for lidt væske (dehydrering) forøger sekretproblemer, da slimet bliver sejt og vanskeligt at hoste op. En PEG-sonde, som sikrer at den på gældende får tilstrækkelig væske og mad, kan medvirke til at udsætte vejr træknings- og sekretproblemerne. (Se kapitel 9: Spise- og synkeproblemer).\nMange er plaget af forstoppelse, fordi de ikke kan bevæge sig, får for lidt mad og væske og skal have hjælp til at komme på toilettet. Forstoppelse nedsætter mellemgulvets funktion og kan dermed hæmme vejrtrækningen. Det er derfor vigtigt, at forstoppelse behandles hurtigt og så vidt muligt forebygges.\nVed lammelser i mund og svælg kan et sug, der fjerner spyt, slim og madrester i mundhulen, nedsætte risikoen for fejlsynkning og hosteanfald. Det er muligt at suge i mundhulen og øverst i svælget. Suges dybere, vil der være risiko for øget sekretdannelse og risiko for opkastning, hvilket kan være yderst risikofyldt. Instruktion i brug af suget gives som regel på hospitalet, hvor suget udleveres, eller af hjemmesygeplejen\nPersoner med ALS med egentlige lungesygdomme kan, når deres vitalkapacitet reduceres på grund af de svage vejrtrækningsmuskler, have brug for iltbehandling. Lufthunger, som alene skyldes nedsat muskelkraft i forbindelse med ALS, kan normalt ikke behandles med ilt, fordi det ikke afhjælper problemet med at komme af med kuldioxiden.\nI den terminale fase kan en person med ALS, som ikke ønsker aktiv hjælp til vejrtrækningen, have glæde af iltbehandling til at nedsætte den angst og uro, som følger af iltmangel og kuldioxidophobning\nHos en person med kronisk respirationsinsufﬁciens, som gennem lang tid har levet med for højt kuldioxidniveau i blodet, har åndedrætscentret indstillet sig på kun at reagere, når iltindholdet i blodet bliver for lavt. Stiger iltindholdet pludselig, kan vejrtrækningen sætte helt ud.\nCPAP (Continuous Positive Airway Pressure) bruges til at forebygge stivhed i brystkasse og lungevæv, forebygge og behandle sammenfald af lungevæv samt løsne og flytte slim i lungerne, så det bliver lettere at hoste op.\nBehandlingen, som varer cirka fem minutter, foregår ved, at man trækker vejret gennem en maske, som er forbundet til en lille kompressor, der blæser luft ind i masken. Når man trækker vejret ind, vil lufttrykket bevirke, at man får mere luft i lungerne end ellers. Masken er forsynet med en modstandsventil, som giver modstand på udåndingen. Derved er der overtryk i luftvejene under hele vejrtrækningen, og lungevævet spiles mere ud end normalt. CPAP-apparatet udlånes fra hospitalet, hvor personalet instruerer i, hvordan det skal bruges.\nGode råd om CPAP-behandling\nBrug af CPAP-behandling fem minutter morgen og aften er nok til at bevare lungevævets elasticitet. Nedsat elasticitet af lungevævet øger det arbejde, der kræves af vejrtrækningsmusklerne.\nDet er en fordel at vænne sig til at bruge CPAP tidligt i sygdomsforløbet, f.eks. når lungefunktionen/vitalkapaciteten er mindre end 70%. Så snart man oplever nedsat hostekraft, er det relevant at bruge CPAP. På den måde kan man reducere lange og udtrættende hosteanfald, som ikke effektivt får fjernet slim fra lungerne.\nEr man forkølet eller meget plaget af slim i forbindelse med svælglammelser, kan det være nødvendigt at bruge CPAP ﬂere gange i løbet af døgnet. Dermed kan man undgå, at slimet sætter sig fast i lungerne og udvikler en lungebetændelse. CPAP-behandlingen må i mange tilfælde suppleres med hostehjælp fra en hostemaskine.\nHos personer med en meget svag lungefunktion kan det være nødvendigt at bruge CPAP en til to gange i løbet af natten for at forebygge lungebetændelse og sammenfald af lungevæv. Har personen fået lungebetændelse eller sammenfald af lungevæv, må der behandles mange gange i løbet af døgnet med CPAP og hostehjælp, både i liggende og siddende stilling.\nHar personen med ALS lungesygdomme som astma og bronkitis, skal han behandles med medicin. Brug af antibiotika er aktuelt ved lungebetændelse. Det er vigtigt at starte behandlingen så hurtigt som muligt.\nDer findes flere former for medicinsk behandling, der evt. kan afhjælpe eller reducere sekretproblematikken, både i form af dråber, tabletter og plaster. Behandlingen sættes oftest i værk i samarbejde med lægen fra ALS-teamet.\nEr der meget sejt og trådtrækkende sekret kan Mucolysin eller lign. gøre sekretet mindre sejt. Hostedæmpende medicin frarådes, idet en dæmpning af åndedrætscentret vil hæmme vejrtrækningen. Sovemedicin og anden muskelafspændende medicin kan forringe vejrtrækningen ved at nedsætte aktiviteten i vejrtrækningsmusklerne.\nBedøvelse i forbindelse med hospitalsindlæggelse\nI forbindelse med bedøvelse/narkose skal der udvises speciel agtpågivenhed over for personen med nedsat vejrtrækningsevne, f.eks. i forbindelse med anlæggelse af PEG-sonde. Narkoselægen skal have erfaring med, hvilke bedøvelsesmidler der må anvendes, og specielt være opmærksom i efterforløbet, hvor det kan være nødvendigt med længerevarende understøttende vejrtrækningshjælp som f.eks. maskerespirator eller respirator\nVed væsentligt nedsat lungefunktion kan en person med ALS tilbydes at blive henvist til et af landets tre respirationscentre: Respirationscenter Syd på Odense Sygehus, Respirationscenter Vest på Skejby Sygehus i Århus og Respirationscenter Øst på Glostrup Hospital i København.\nDen praktiserende læge, neurolog i ALS-teamet, eller læge fra anden hospitalsafdeling, f.eks. RehabiliteringsCenter for Muskelsvind, kan henvise til respirationscentrene. Efter henvisning indkaldes personen til en respiratorisk udredning, enten ambulant eller via en kort indlæggelse, som blandt andet omfatter måling af vejrtrækningen om natten. En af de første gange personen med ALS kommer på respirationscentret, får han en grundig information om mulighederne for respirationsunderstøttende behandling, herunder fordele og ulemper ved de forskellige behandlinger.\nStørstedelen af de personer med ALS, som får kontakt med respirationscentrene, er henvist af en læge fra et ALS-team. Forud for henvisningen har de derfor i reglen drøftet muligheden for livsforlængende behandling med ALS-teamet.\nEr lungefunktionen betydeligt nedsat, vil dagligdagen for personen med ALS og de pårørende blive påvirket af følgerne af det dårlige luftskifte. For at få den bedst mulige hjælp i den situation skal personen med ALS selv tage stilling til, hvilken behandling han ønsker. Beslutningen tages i samråd med respirationscentrets læge eller ALS-teamet. Det anbefales, at de nærmeste pårørende er med på respirationscentret og til kontroller hos ALS-teamet, hvor spørgsmålet om respirationsunderstøttende behandling og sygdomsforløbet drøftes.\nMed nedsat luftskifte er der stor risiko for at få lungebetændelse, som kræver akut indlæggelse og behandling. Det er derfor vigtigt, at personen med ALS forinden har taget stilling til, om han i den situation vil behandles med respirator, som han, når lungebetændelsen er overstået, kan blive afhængig af.\nFor mange synes livet med sygdommen så besværligt og hæmmende for deres livsudfoldelse, at de kun ønsker lindrende eller pallierende behandling af symptomerne på utilstrækkelig vejrtrækning. Det kan for eksempel være behandling af smerter og angst.\nAndre er ikke i tvivl om, at de ønsker at fortsætte livet på trods af de besværligheder, som sygdommen medfører, herunder afhængighed af respirationshjælpemidler og et hjælperhold, der er tilstede 24 timer i døgnet.\nEndelig kan det for mange være et stort dilemma både for dem selv og deres nærmeste pårørende at tage stilling til et fortsat liv med sygdommen. For den gruppe er det meget vigtigt, at både personen med ALS og dennes ægtefælle/samlever kender så meget som muligt til sygdommen, behandlingsmulighederne og de muligheder og begrænsninger, det medfører i deres dagligdag.\nHar man svært ved at forestille sig, hvordan man kan leve med respirator og hjælp i døgnets 24 timer, kan man gennem Respirationscentret, ALS-konsulenten eller ALS-teamet komme i kontakt med en respiratorbruger.\nHjælp til sanering af luftvejene\nHvis personen med ALS bliver akut indlagt med lungebetændelse på et lokalt sygehus behandles med penicillin, lungefysioterapi, sugning og CPAP. En dobbeltsidig lungebetændelse er en alvorlig tilstand hos en svækket person, hvorfor det er vigtigt at man har taget stilling til om man ønsker respiratorbehandling i den akutte fase, idet det kan medføre, at man ikke kan komme af med respiratoren, selv når lungebetændelsen er behandlet.\nHostemaskine eller Cough Assist\nNår man ikke selv i tilstrækkelig grad kan hoste slim op fra lungerne, kan man have gavn af en Cough Assist, populært kaldet en hostemaskine. Maskinen hjælper til at fremkalde et kunstigt host og anvendes ved hjælp af maske, der dækker næse og mund. Det kunstige host opnås ved gradvist at påføre luftvejene et positivt tryk og derefter hurtigt at skifte til negativt tryk. Maskinen udleveres fra et af de tre respirationscentre, hvis behovet er til stede og kræver instruktion for de personer, der skal bruge den.\nMaskerespirator, BiPAP eller NIV\nMaskerespiratorer en simpel form for respirator, også kaldet NIV-behandling (Non Invasiv Ventilation). Den forstærker patientens egen vejrtrækning via en maske som dækker næse og mund og medvirker til et bedre luftskifte, dvs. primært udlufte den ophobede kuldioxid. Maskerespiratoren bruges i starten kun om natten og letter vejrtrækningsmusklernes arbejde, så man får en bedre søvn, en bedre vejrtrækning og dermed mere energi om dagen. Der er stor forskel på, hvor mange timer man skal bruge maskerespiratoren, og hvor lang en periode den kan forebygge symptomer på dårlig vejrtrækning om dagen. Efter en periode kan det blive nødvendigt at bruge maskerespiratoren ﬂere gange i løbet af dagen. Bliver det nødvendigt at bruge maskerespiratoren mere end 14-16 timer dagligt, skal det overvejes om respiratorbehandling via trakeostomi (hul foran på halsen ind til luftrøret, som luften kommer ind igennem), er mere optimal.\nAnvendelse af maskerespiratoren – specielt påsætning og aftagning af masken – kræver en god arm- og håndfunktion, og hvis man ikke besidder dette, skal der være en anden person tilstede hele den tid, maskerespiratoren anvendes. Ofte vil dette medføre, at der kommer en hjælpeordning på banen, der skal overvåge personen og kan træde til ved akut brug for at få masken fjernet. Oplæring af hjælperne og indstilling af maskerespiratoren kræver, at man er indlagt på respirationscenteret ca. tre dage.\nNogle personer med ALS har ikke gavn af eller vanskeligt ved at bruge maskerespiratoren – dette gælder personer med udtalt tale- og synkebesvær, hvor muskulaturen i mund og svælg er slappe. Personer med meget sekret, enten spyt eller sekret i luftvejene, vil også have vanskeligt ved at bruge maskinen, da sekretet ”pustes” den forkerte vej.\nUtilstrækkelig vejrtrækning kan behandles effektivt med respirator via trakeostomi. (Foto: Søren Holm/Chili)\nVed utilstrækkelig vejrtrækning (respirationsinsufﬁciens) kan symptomerne effektivt behandles med respirator via trakeostomi. Ved den behandling overtager respiratoren vejrtrækningen. Respiratoren kan sluttes til efter behov. Nogle kan nøjes med at bruge den om natten og udvide brugen i takt med, at sygdommen udvikler sig, andre er fra starten afhængige af respiratoren døgnet rundt. De fleste personer med ALS er allerede på det tidspunkt afhængige af at bevæge sig rundt i kørestol. Respiratoren monteres da i en kasse bag på kørestolen, hvilket kan gøres, mens man er indlagt på respirationscentret. Har man tidligere selv kunnet gå omkring inden døre, bliver man som regel afhængig af kørestolen for at have respiratoren med sig.\nEn person, som gennem længere tid er fulgt på et af respirationscentrene, kan sammen med respirationscentrets læger planlægge, hvornår det vil være nødvendigt at iværksætte respiratorbehandling. Respiratorbehandling kræver imidlertid, at der 24 timer i døgnet er en hjælper til stede, som er oplært i at hjælpe respiratorbrugeren og vedligeholde apparaturet. Har det ikke været nødvendigt med døgnhjælp inden, vil personen med ALS derfor nu skulle ansætte hjælperne, så de kan oplæres samtidig med den aftalte indlæggelse. Indlæggelsen varer oftest 4-5 uger.\nVed udskrivning får man altid to respiratorer med hjem. Den ene monteres på kørestolen, den anden på et lille rullebord. Der er behov for vågen nattevagt, det er derfor nødvendigt med vagtskifte mindst to gange i døgnet.\nHvis vejrtrækningsproblemerne opstår meget tidligt i sygdomsforløbet eller i forbindelse med en lungebetændelse, kan det være nødvendigt med akut respiratorbehandling for at overleve. Det er derfor vigtigt, at man så tidligt som muligt i sygdomsforløbet har taget stilling til, om man ønsker livsforlængende respiratorbehandling eller lindrende behandling som alternativ.\nI de akutte tilfælde foretages trakeostomien på intensiv afdelingen på det lokale sygehus. Her informeres personen om muligheder og konsekvenser i forbindelse med permanent respiratorbrug, og derefter tager han stilling til, om han ønsker at fortsætte behandlingen eller i stedet ønsker støtte til at afslutte livet.\nØnsker respiratorbrugeren at fortsætte livet, vil han efter akut behandling blive overflyttet til respirationscenteret, når et hjælperhold (6-7 personer) er ansat, og der er plads på respirationscentret – dette kan meget vel tage 4-5 uger. Oplæringen af hjælperholdet foretages under indlæggelse på respirationscenteret og tager ca. 4 uger.\nSociale konsekvenser af maske- og respiratorbehandling i hjemmet\nRespiratorbehandling kræver, at der 24 timer i døgnet er en hjælper til stede, som er oplært i at hjælpe respiratorbrugeren og vedligeholde apparaturet. Kirsten Bak Jakobsen skifter ventil på sin mand Roger Ivarssons respirator. (Foto: Søren Holm/Chili)\nAt blive behandlet med NIV eller respirator i hjemmet kan blive en stor omvæltning for hele familien. Hjemmet bliver endnu mere en 24-timers arbejdsplads, hvor flere personer får deres gang. Respirationshjælperne skal være inden for syns- og hørevidde i den tid vejrtrækningshjælpemidlet anvendes og ofte sker der udskiftning af hjælpere, dvs at nye skal oplæres i brugen af maskineriet. Hvis man fortsat ønsker lidt privatliv, skal hjælperen have et værelse, hvor vedkommende kan være.\nOverordnet set medfører brugen af NIV og respirator, at hjemmet ikke blot er ’dit/jeres’ hjem, men også en døgnbemandet arbejdsplads, hvor hjælpernes behov for et godt fysisk og psykisk arbejdsmiljø skal tilgodeses.\nAfslutning af maske- og respiratorbehandling\nRespiratorbehandling sidestilles med al anden lægelig behandling. Personen med ALS kan således vælge at modtage eller afslå behandlingen, ligesom påbegyndt behandling kan afsluttes. En person, som vælger respiratorbehandling, vil blive bedt om at tage stilling til, under hvilke omstændigheder han vil ønske at afslutte behandlingen. Alle aftaler skrives i journalen og bekræftes af den pågældende, som også senere kan ændre aftalerne. Respiratorbehandlingen kan altså afsluttes på et næsten hvilket som helst tidspunkt, hvis respiratorbrugeren ønsker det, og i den sammenhæng vil lægen give angst- og smertedæmpende medicin, indtil person er lindret så meget, dvs. sover dybt, at behandlingen kan afbrydes, uden at personen mærker noget. Afslutning af respiratorbehandlingen vil typisk skulle finde sted på et af respirationscentrene.\nNogle er som Roger Ivarsson ikke i tvivl om, at de ønsker at fortsætte livet på trods af de besværligheder, som sygdommen medfører, herunder afhængighed af respirator. For de fleste er det et vanskeligt dilemma, og der er mange, som fravælger respirator. (Foto: Søren Holm/Chili)\nTidlige symptomer på svage vejrtrækningsmuskler er træthed og generel uoplagthed. En sådan tilstand bør føre til overvejelser om begyndende vejrtrækningsproblemer.\nPersonen med ALS bør altid tilbydes at blive henvist til et af landets tre respirationscentre, hvis han har symptomer på nedsat vejrtrækningsevne, og hvis personen ønsker mere information end det lokale ALS-team kan give.\nPersonen med ALS og dennes familie opfordres til, før akutte vejrtrækningsproblemer opstår, at tage stilling til livsforlængende maske- eller respiratorbehandling eller som alternativ lindrende behandling.\nPersonen, der ønsker livsforlængende respiratorbehandling, skal informeres om de fordele og ulemper der følger med et sådan valg eller fravalg\nNår behandling med maskerespirator bliver utilstrækkelig, og personen med ALS ønsker respiratorbehandling, er det vigtigt, at forløbet planlægges, så hjælpemidler, boligindretning og ansættelse af hjælpere er i orden, når indgrebet foretages.\nHvis personen med ALS får alvorlige vejrtrækningsproblemer og ikke ønsker respiratorbehandling, kan man tilbyde ham indlæggelse, hvor han får svagt ilttilskud, angstdæmpende medicin og væske. Han får da mulighed for at sove stille ind. Samme behandling kan gives i hjemmet, hvis vedkommende ønsker at dø der.\nEt sådant fravalg af behandling er i fuld overensstemmelse med dansk lovgivning\nSymptomer på dårlig vejrtrækning kan forveksles med depression. Hvis personen med ALS behandles med psykofarmaka, som nedsætter muskelspændingen, kan tilstanden yderligere forværres.\nSymptomer på luftmangel kan forveksles med symptomer på andre sygdomme, som skal behandles anderledes. For eksempel kan behandling med sovemedicin i forbindelse med hyppige opvågninger forværre tilstanden betydeligt.\nPersoner med ALS kan have megen angst og uro i den sidste tid. Hvis de ønsker at dø i hjemmet er der behov for en god palliativ/lindrende plan og gerne i samarbejde med den praktiserende læge, hospice eller lign.\nRegler for hjælperordning i forbindelse med respiratorbehandling: Servicelovens § 95 og 96\nRegler for plejevederlag: Servicelovens § 119\nMere uddybende beskrivelse af behandlingsmuligheder og respirationshjælpemidler kan med fordel læses på flg. link eller findes på RCfM’s webside, hvor der også er udarbejdet nogle typiske patienthistorier\nALS og vejrtrækning – hjælpemidler og behandlingsmuligheder\nALS og vejrtrækning – respirator\nLink til historier\nTre forskellige ALS-forløb med respirator


Billige Træpiller | Djurs Brændesalg\n1.800,00 DKK Kurv\nVi har flere forskellige kvaliteter af træpiller i både 6 og 8 mm. Vi sælger billige træpiller med høj brændværdi, og nu leverer vi ikke længere kun i Århus / Djursland / Østjylland – men til hele Jylland.\nVi kommer med en mobiltruck, så dine paller kan blive kørt på plads, og ikke bare sat ved kantstenen. Har du spørgsmål om levering, er du velkommen til at ringe eller sende en mail. Så Djurs brændesalg er billig Træpiller leveret til Århus, Skanderborg, Horsens, Vejle, Fredericia, Kolding, Ikast, Herning, Holstebro, Viborg, Hobro, Randers og mange flere jyske byer.\nSå klik på de træpiller du vil vide mere om, og se mængde rabatter.\nTræpiller løst indblæst\nGerman Pellets 6-8mm 990kg/pl\nFra: 2.099,00 DKK\nBarlinek 6-8mm 15kg 990kg/pl\nFra: 2.125,00 DKK\nLava 6-8mm 975kg/pl\nRW 6-8mm 960kg/pl\nFra: 2.245,00 DKK\nStora Enso 6mm 832kg\nOlimp 6-8mm 975kg/pl\nHeatlets 6-8mm 900kg/pl\nFra: 2.075,00 DKK\nTILBUD FRA ANNONCE Fågelfors 6-8mm 832kg/pl\nFågelfors Træbriketter 960 kg/palle 96 pakker.\nFra: 2.125,00 DKK Læs mere\nOvntørret blandet løv i tårn 1,8 rm.\nFra: 1.849,00 DKK Tilføj til kurv\nFra: 1.800,00 DKK Tilføj til kurv\nRUF Træbriketter 960 kg\nFra: 1.899,00 DKK Tilføj til kurv\nOventørret bøg klar til brug 1,8 rm\nFra: 2.149,00 DKK Læs mere\nLuft tørret ask 1,8 rm, klar til brug Vinteren 2021.\nFra: 2.099,00 DKK Tilføj til kurv\nOvntørret birk klar til brug 1,8 rm\nFra: 1.899,00 DKK Læs mere\nFra: 2.099,00 DKK Vælg muligheder\nDjurs Brændesalg ApS ligger i dag i Hornslet, og ejes af Thomas Kramer, som har solgt brænde, træpiller og træbriketter de sidste 10 år. Vi har gennem årene kun leveret til lokalområdet. Men som noget nyt leverer vi nu til hele Jylland, og vi har fået lavet en ny shop på vores hjemmeside hvorfra du kan bestille og købe det, du mangler. Vi lægger stor vægt på personlig betjening, så derfor er du altid velkommen til at ringe, sms’e eller sende en mail, hvis du har spørgsmål til vores produkter.\nDjurs Brændesalg har tilknyttet en ekstern vognmand, som leverer alle vores vare ud. Alt levering forgår med mobiltruck, som lastbilen har med rundt til kunderne. For at du kan få stillet dine paller, der hvor du ønsker det, kræver det 2,5 meter i højden og 2,5 meter i bredden. Lastbilen kræver 4 meter i højden og 3 meter i bredden.\nLeveringstiden kan være fra 2-10 arbejdsdage, dog kan der forekomme længere leveringstid i højsæsonen. Derfor, bestil altid din varer i god tid. Har du en grusvej ind til din ejendom, hvor lastbilen ikke kan komme ind, kører vi oftest bare med mobiltrucken ind til din ejendom. Er du i tvivl om, der kan leveres til dig, er du velkommen til at ringe på 4060 1045 eller skrive en mail. djursbraendesalg@gmail.com\nDjurs Brændesalg ApS\nTel: +45 4060 1045\nTelefon mandag til fredag: 7:30 – 17:00\n© Djurs brændesalg – 2021


Sonny Rollins - Bridge Vinyl / Lp → Køb LP'en billigt her\n"Bridge" er et studiealbum fra den amerikanske jazz-saxofonist, Sonny Rollins. Albummet udkom i 1962.\nEfter den amerikanske jazzlegende, Miles Davis, udnævnte Sonny Rollins som den bedste saxofonist nogensinde, har han opbygget en beundringsværdig karriere i musikbranchen. Efter at have taget en treårig pause udgav Sonny Rollins "Bridge", hvor han har selskab af guitarist Jim Hall, bassist Bob Cranshaw og trommespiller Ben Riley.\nA1: Without a Song\nA2: Where Are You?\nA3: John S.\nB1: The Bridge\nB2: God Bless the Child\nB3: You Do Something to Me\nSikkerheden er kolossal vigtig, når man handler online, og vi vægter naturligvis sikkerheden højt. Vores online betalingsløsning er godkendt af NETS, hvilket fungerer som din garanti for sikkerheden bag din online betaling. Derfor er det at handle og betale hos Gucca altid 100% sikkert.\nNår vi siger 30 dages returret, så mener vi det naturligvis på alle typer produkter. Det betyder ganske enkelt, at hvis du af den ene eller anden årsag alligevel ikke ønsker din vare, kan du uden videre returnere din vare til os, hvorefter dine penge bliver refunderet. Inden du returnerer dit produkt, så har du altid den mulighed at tage kontakt til os, hvis du har spørgsmål eller er i tvivl.\nVi ønsker ikke at du skal vente for længe på din vare, og vi har derfor fokus på at sikre levering på kortest mulig tid. Helt konkret sender vi varen indenfor 1-2 hverdage, såfremt din vare er på lager. Lagerstatus fremgår synligt i webshoppen under hvert produkt. Du har altid mulighed for at ringe eller sende en e-mail til os, såfremt du har spørgsmål til leveringstiden eller lagerstatus.\nNår du handler hos os, tilbyder vi dig at vælge mellem adskillige former for betaling. Du vælger bare den betalingsform, der passer lige til dig. Uanset hvilke af vores betalingsmuligheder du benytter, så kan du altid købe trygt og sikkert hos os. Her kan du finde alle vores betalingsmuligheder. Husk på, at hvis du gør brug af kreditkort, trækkes pengene først den dag vi sender din vare.\nOpstår der problemer når du besøger Gucca.dk, eller har du spørgsmål, er du velkommen til at kontakte os. Vi besvarer e-mails og er ved telefonerne imellem kl. 10-15 alle hverdage, og vi sidder parat til at give dig kompetent hjælp med godt humør og smil på læben.\nHandler du hos os, har du mulighed for at spore forsendelsen hele vejen, fra den sendes fra vores lager, og til den er dig i hænde. Når dit køb er helt fuldendt, kan du efterfølgende besøge din personlige ordreside. På din personlige ordreside vil du have mulighed for at se, hvornår vi afsender din pakke. Og i det øjeblik vi sender dine produkter, får du en mail fra os.\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_vinyl / lp path_vinyl / lp_forside path_vinyl / lp_andreafdelinger path_vinyl / lp_vinyl/lp path_vinyl / lp_jazz path_vinyl / lp_sonnyrollinsbridge


Master of Interaction Design, Tallinn, Estland 2021/2022\nInteraktionsdesign beskæftiger sig med, hvordan vi interagerer med verden omkring os, med fokus på oplevelser, digitale produkter og tjenester. Den igangværende teknologirevolution har øget vores behov for nye oplevelser, systemer og produkter. Interaktionsdesignere sigter mod at skabe fremtiden, der tilføjer værdi til folks liv ved at fokusere på mennesker, deres behov, adfærd og værdier og også tage hensyn til miljøet omkring os. Vi byder studerende fra alle forskellige erhverv, kulturer og baggrunde velkommen. Vi skaber fremtiden De banebrydende fremskridt inden for teknologi har ført til den næste industrielle revolution. For første gang i nyere historie ved ingen, hvordan fremtiden vil se ud. Interaktionsdesignere er i centrum for denne transformation: det er i vores hænder at skabe fremtiden, der er baseret på menneskelige værdier, behov og adfærd. Lær ved at gøre Studierne på IxD.ma er erfaringsbaserede og studiebaserede. Du udvikler din designerintuition, -oplevelse og -portefølje gennem konstant iteration, ledet af mentorer - lidenskabelige branchepraktikere, der bruger deres erfaring til at guide dig gennem udfordrende projekter. Vores tilgang er praktisk. I samarbejde med førende industripartnere - estiske nystartede virksomheder, offentlig sektor, telekommunikation, ngo'er - hvert semester arbejder vi på virkelige livsundersøgelser, virkelige livsproblemer og virkelige mennesker for at opdage skjulte muligheder for innovation og komme med fremadrettede koncepter, der er baseret i virkeligheden. Semester 1Introduktion til menneskecentreret interaktionsdesign Service Design Visuelt interaktionsdesign Design Storytelling DesignantropologiSemester 2Håndgribelige interaktioner Digital produktdesign Emosionelt Design Introduktion til forretningsudvikling Introduktion til programmering og portefølje Designhistorie og teoriSemester 3Design til social innovation Design til nye temaer Immersive oplevelser Prototyping af futures Spekulativt design Psykologi for designereSemester 4Gradsprojekt TASE UdstillingKandidater fra Interaction Design Master's program vil være veludstyrede til at køre komplekse produkt / service udviklingsprojekter og at styre internationale tværfaglige teams. Vi forventer, at vores elever repræsenterer en bred vifte af baggrunde. Tidligere erfaring inden for design og softwareudvikling er nyttigt, men på ingen måde nødvendigt. I løbet af programmets første semester hjælper en række indledende kurser eleverne med bekendtskab med design, programmering og iværksætteri. Vi byder alle velkommen, der har en stor interesse i at designe interaktioner, grænseflader og brugeroplevelser. Hvis du vil lære at arbejde som specialist eller teamleder inden for interaktionsdesign, skal du være med i vores familie af internationale studerende! Ansættelsesprofiler for kandidater:Interaktionsdesigner Interface designer Brugeroplevelsesdesigner Service designer Design manager Designteam leder"Jeg ønskede at studere interaktionsdesign på en kunstskole, ikke et universitet. Der er kun meget få kunstskoler i Europa, der tilbyder en kandidatuddannelse inden for dette felt, og Estland syntes at tilbyde en stor arv inden for kunsten som et land, så jeg besluttede mig for EKA. Takket være programmet har jeg fået et meget solidt fundament inden for designtænkning, prototyping og projektbaseret designudførelse. Alle projekterne er praktisk , der er et rigtigt produkt i slutningen, hvilket er meget tilfredsstillende . Selvom de fleste af projekterne sker i samarbejde med industripartnere, kan du stadig levere mere abstrakt og konceptuelt arbejde, og nogle gange for industripartnerne er dette endnu mere inspirerende. Programmet har hjulpet mig med at strukturere mine projekter fra idé til det endelige produkt - i et team og alene. " - Roland Arnoldt, MA Interaction Design '18 Adgangsoplysninger og krævede dokumenter: href = "https://www.artun.ee/en/admissions/masters/admissions/ Programwebsted: href = "https://www.artun.ee/da/curricula/interaction-design\nThe Estonian Academy of Arts, founded in 1914, is the only public university in Estonia offering higher education in fine arts, design, architecture, media, visual studies, art culture, cultural herit ... Læs mere\nThe Estonian Academy of Arts, founded in 1914, is the only public university in Estonia offering higher education in fine arts, design, architecture, media, visual studies, art culture, cultural heritage and conservation. Located in the capital city, Tallinn, it is an active study and research institution and the leading national centre of innovation in visual culture. Studies take place in our new building with an innovative and inspiring environment. Minimer


Støjpartnerskaber Samarbejdsprojekter mellem borgere og kommune - PDF\nDownload "Støjpartnerskaber Samarbejdsprojekter mellem borgere og kommune"\n1 Støjpartnerskaber Samarbejdsprojekter mellem borgere og kommune\n2 Titel: Støjpartnerskaber Samarbejdsprojekter mellem borgere og kommune Udgiver: Miljøstyrelsen Forfattere: Miljøstyrelsen Brian Kristensen, projektleder Helle Pryds Bruun Camilla Damgaard Hanne Lylov Rådgiverteam Jørgen Heiden, projektleder, Grontmij Carl Bro A/S Kenneth Lillelund, Grontmij Carl Bro A/S Christel Ebsen, SBS byfornyelse Lone Misfeldt, Tankegang a/s Layout: Tankegang a/s Forside foto: Collage af Getty Image og Grontmij Carl Bro A/S Tryk: Schultz Grafisk A/S ISBE ISBN Oplag: 2000 stk. Støjpartnerskaber virker 4 Hvad er et støjpartnerskab? 5 Forord Hver fjerde bolig i Danmark er belastet med vejstøj over grænseværdien, og der er behov for at tænke i nye muligheder for at få støjen reduce- Det er vigtigt, at vi hele tiden er kreative og forfiner de teknologiske muligheder for at bekæmpe støjen. Der er store potentialer i mindre støjende Forsøgsprojekterne 7 - Århus 8 - Frederiksberg 10 ret. Derfor har regeringen øremærket 4 mio. kr. til at medfinansiere fem demonstrationsprojekter om støjpartnerskaber, hvor også kommuner og de berørte beboere og ejere deltager. dæk og asfalt. Støjpartnerskaberne er også blevet brugt til at afprøve nogle af de nye virkemidler, for eksempel en såkaldt»lydskodde«, et udvendigt forsatsvindue, som tillader udluftning og støjreduktion samtidig. - Allerød 14 - København 16 - Hørsholm 18 De første erfaringer med partnerskaber til at reducere støj fremgår af denne guide, som jeg synes giver et spændende perspektiv på fremtidens støjbekæmpelse. 500 borgere i 250 boliger har Støjpartnerskaber udvider kommunernes økonomiske råderum til at reducere støjen. Når de berørte borgere eller andre private vil medfinansiere, Troels Lund Poulsen Miljøminister fået bedre boliger og højere livskvalitet. Kommu- rækker de kommunale midler til støjbeskyttelse Mulighederne er mangfoldige 19 Er idéen bæredygtig? 19 Tekniske valg 20 nerne har fået sundere borgere og mere attraktive boligområder. Det er særlig interessant, at de støjramte bor- meget længere. Støjpartnerskaber er derfor en interessant måde at tænke nyt på for at få støjbekæmpelsen op i et højere gear. Samtidig giver partnerskaberne de berørte borgere direkte mu- Hvordan kan du bekæmpe støj fra trafik? 21 Organisatoriske valg 22 Juridiske valg 27 gere i de fem forsøg har været meget interesserede i at være med til at betale regningen for at få mere ro. Samlet set har de private betalt mere end 1/3 af investeringen i de fem projekter. I alle lighed for at være medbestemmende om, hvordan støjdæmpningen sker. Med støjpartnerskaber har vi fået et vigtigt sup- Økonomiske valg 28 fem forsøg vurderer en ejendomsmægler, at investeringen i støjreduktion nogenlunde kommer plement til den øvrige offentlige indsats, som for eksempel støjdæmpningen langs motorvejene. Hvis du vil vide mere 30 hjem igen gennem den værdistigning af boligen, der sker som følge af den lavere støj. Forsøgene Jeg håber, at erfaringerne fra de fem demonstrationsprojekter og andre gode råd i denne guide viser samtidig, at økonomien kun er en sidege- kan tjene som inspirationskilde og gøre det nem- vinst det vigtigste for borgerne er øget livskva- mere for kommuner og boligejere fremover at litet og bedre helbred. indgå nye partnerskaber. 2 3\n3 Hvad er et støjpartnerskab? Et støjpartnerskab er et finansielt partnerskab mellem myndigheder og borgere til bekæmpelse af støj. Det finansielle partnerskab består i, at alle bidrager økonomisk til samarbejdet både kommunen og boligejerne. Guiden er opdelt i to dele. I den første del, Inspirationskataloget, gennemgås de konkrete eksempler på forsøgene, og der kan læses mere om de forskellige kommuners, ejeres og lejeres baggrund og erfaringer med at deltage. Har du lyst til at vide mere, så se også henvisningerne bagerst i denne guide. Den anden del giver et generelt overblik over mulighederne og sammenfatter de gode råd fra gennemførte forsøg med støjpartnerskaber. Fotos: Grontmij Carl Bro A/S Foto: Grontmij Carl Bro A/S Støjpartnerskaber virker FAKTA boliger i Danmark er belastet af vejstøj. Ifølge WHO kan trafikstøj betyde gener som hovedpine, forhøjet blodtryk, forøget ri- Støjpartnerskaber virker. Det er konklusionen fra de mange grundejer-, ejer- og lejerforeninger og kommuner, der engageret har deltaget i Miljøministeriets forsøg med støjpartnerskaber i Denne guide til partnerskaber bygger på de erfaringer, der er gjort under forsøgene. Guiden giver indblik i forskellige former for partnerskaber og inspiration til, taloget præsenterer de enkelte forsøg og med navne på de ansvarlige i partnerskaberne, som du er velkommen til at kontakte direkte. Støj er et stort problem i vores dagligdag især i byerne og trafikken er den væsentligste årsag til generne. Mange mennesker er så plaget af støjen fra vejene, at Derfor har Miljøministeriet, som en del af regeringens strategi for bekæmpelse af vejtrafikstøj, taget initiativ til dette projekt om finansielle støjpartnerskaber. Et støjpartnerskab er et finansielt partnerskab mellem det offentlige og private boligejere, som i fællesskab betaler og gennemfører et projekt, der kan reducere generne fra trafikstøjen og øge livskvali- tet, også får udbytte af det. Borgerne får bedre boliger, hvor støjgenerne er mindre, og boligerne bliver lettere at sælge. Kommunen får sundere borgere og mere attraktive boligområder. Finansielle støjpartnerskaber er et initiativ til at finde nye veje til at bekæmpe støjgener fra trafikken. Denne guide henven- der har lyst til at gøre den ekstra indsats til fælles bedste. Men guiden henvender sig også til kommunerne, der kan have behov for inspiration til at løfte deres opgave at nedbringe støjgenerne i samarbejde med borgerne. Almene boligforeninger, private udlejere, lejere samt andelsboligforeninger kan ligeledes finde gode råd. siko for hjertesygdomme, stress og søvnbesvær. Støj påvirker menneskers ydeevne på arbejde og kan påvirke børns indlæring og motivation. I regeringens Vejstøjstrategi fra 2003 er det vurderet, at danskere hvert år dør tidligere, end de ellers ville have gjort, som følge af trafikstøj. hvordan du selv kan indgå i støjpartner- det ikke kun er en daglig gene, men går teten. Idéen bag denne form for samar- der sig især til engagerede ildsjæle, fore- Kilde: Miljøministeriet og Vejdirektoratet. skab med din kommune. Inspirationska- ud over deres helbred. bejde er, at alle, der investerer i projek- ningsformænd og interesserede borgere, 4 5\n4 Foto: Grontmij Carl Bro A/S DerFOR GIK FREDERIKSBERG KOMMUNE MED I FORSØG MED STØJPARTNERSKABER Desuden har man på Frederiksberg i udvælgelsen af projekterne lagt vægt på inddragelse og dialog. deltage i projektet. Her valgte man så to projekter ud, som man har søgt og modtaget støtte til fra Miljøstyrelsen. Målet Et støjpartnerskabsprojekt er et projekt har været at få samlet erfaringer sammen med mange vindere. Beboerne får nogle mindre støjbelastede boliger, ejeren får»beboerinddragelse er vigtig for en god proces,«forklarer Niels Kaalund.»Derfor både konkret i de to projekter og ved at følge de andre projekter. På længere sigt Forsøgsprojekterne mulighed for at forbedre sin ejendom, og kommunen får gjort en indsats for støjforbedring. Det viser eksemplerne fra blev der i begge projekter nedsat arbejdsgrupper med repræsentanter for både beboerne, ejeren og kommune.«skal det give kommunen idéer til, hvordan man kan arbejde videre med støjbekæmpelse. Læs mere om Frederiksberg- De gode historier kan inspirere andre. Frederiksberg. I ethvert projekt vil der være tale om me- projekterne på side 10 og 11. På de følgende sider er erfaringerne fra de omtale af idéen om støjpartnerskab. Om- på i alt 3,7 mio. kr. svarende til 28 %, og get forskellige løsninger. Det er vigtigt at fem forsøgsprojekter samlet i et inspirati- talerne kan være værdifulde for kommu- borgerne har samlet bidraget med 5,4 Frederiksberg Kommune er en af de tættest befolkede kommuner i Danmark og også en af de mest støjbelastede relativt set boliger er støjbelastet, heraf er 7000 stærkt støjbelastet.»forsøgsprojektet var derfor en oplagt mulighed til at få erfaringer med indgåelse af støjpartnerskaber«, fortæller projektleder Niels Kaalund, Frederiksberg Kommunes Plan- og Miljøafdeling.»Vi valgte at gå med i projektet for at få nogle flere erfaringer på området. For Frederiksberg Kommune er det vigtigt at arbejde med nye muligheder og undersøge koordinerede indsatser.«tage udgangspunkt i den enkelte ejendoms individuelle løsningsbehov.»der er mange faktorer, som et støjprojekt skal tage hensyn til,«forklarer Niels Kaalund.»Det handler både om æstetik, energi og en samlet løsning for hele området. Vi har derfor også kontakt til relevante regionale samarbejdspartnere, nemlig trafikselskaberne.«idéen med støjpartnerskaber er blevet positivt modtaget i kommunen. For at komme i gang med selve processen annoncerede Frederiksberg Kommune lokalt et par gange og fik 20 henvendelser fra forskel- Frederiksberg Kommune har haft to forsøgprojekter med støjpartnerskaber: Sdr. Fasanvej/Roskildevej Privat udlejningsejendom med 30 lejligheder. Altaner skal inddækkes. Der skal isættes nye vinduer. Der etableres belægninger med støjsvag asfalt. Pile Allé Andelsboligforening med 32 lejligheder. Der er isat nye forsatsvinduer. Kommunen udlægger støjsvage vejbelægninger. onskatalog. Her kan du finde beskrivelse af de enkelte projekter, erfaringer og resultater. De fem forsøgsprojekter omfatter ejer-, lejer- og andelsboliger. Og der er tale om både lejligheder og parcelhuse. Ud over de fem forsøgsprojekter, som Miljøstyrelsen har givet tilskud til og fulgt gennem hele perioden, så er erfaringerne fra et projekt i Hørsholm også medtaget. Det er et foregangseksempel og var en af årsagerne til, at Miljøstyrelsen igangsatte forsøgene med støjpartnerskaber. Eksemplerne har været omtalt flittigt i den lokale dagspresse og i fagblade. Det er en vigtig erfaring fra demonstrationsprojek- ner, der gerne vil annoncere efter partnere, såvel som for projekter, der er i gang. Hjemmesiden kan bruges af alle, fra kommuner til foreninger, der arbejder med støjpartnerskaber til erfaringsudveksling, til annoncering m.m. Betalingsvilje Alle projekterne er kendetegnet ved, at der har været stor betalingsvilje hos de deltagende borgere. Det samlede budget for de fem projekter har været på i alt 13,1 mio. kr. Til de fem projekter har Miljøstyrelsen ydet et samlet tilskud på 4 mio. kr. svarende til 31 % af det sam- mio. kr. svarende til 41 % af det samlede budget. Om støjpartnerskab kort fortalt: Færre støjgener betyder øget livskvalitet. Værdistigning af boliger. Stor villighed til egenfinansiering. Godt samarbejde mellem kommune og private. Når idéen er accepteret så kører det! Kompetente folk vigtigt (private og/eller kommune). Ildsjæle er vigtige! lige ejendomme, der var interesseret i at terne, at det giver rig lejlighed til at skabe lede budget. Kommunernes bidrag er 6 7\n5 Århus, CHRISTIAN X s Vej Ejerlejligheder Støjisolering, 42 boliger Støjskærm, 53 meter God organisation Professionelt partnerskab Budget: 3,1 mio. kr. Placering af støjskærm Århus Eksempel fra ejerforening/ejerlejligheder Foto: Århus Kommune Bidrag Miljøstyrelsen: 33 % Bidrag privat: 51 % Bidrag kommune: 16 % Særlige kendetegn: Stor vilje til egenbetaling Foto: Grontmij Carl Bro A/S Partnerskab men vil give nye muligheder for brug af hedens størrelse. Det modsvarer en andel på Christian X s Vej i Århus opholdsarealer. Tanken er, at der kan la- på over 50 % af den samlede udgift. Århus Kommune har sammen med ves små grillhjørner, og at børn og for- Ejerforeningen Christian X s Vej udformet et projekt til støjisolering af 42 lejligheder med ca. 55 beboere. Christian X s Vej ligger ved Skanderborgvej, en af de større indfaldsveje til Århus. Boligerne er primært belastet af trafikstøjen fra Skanderborgvej, men også fra Christian X s Vej, der er en stor trafikvej i området. Støjisoleringen omfatter nye vinduer og lette facadeelementer med fyldinger samt en støjskærm. Det sidste er et ønske fra Århus Kommune, der gerne vil afprøve mulighederne for at støjdæmpe udendørsarealerne, der ligger ubeskyttet hen. På grund af den store mængde trafikstøj bliver de udendørs opholdsarealer ikke brugt af beboerne. Det er håbet, at støjskær- ældre vil bruge den tilhørende legeplads. Projektet er blevet positivt modtaget af ejerne på ejerforeningens generalforsamling stemte 43 ud af 48 fremmødte for gennemførelse af projektet. Ejerforeningen havde længe overvejet en vedligeholdelse af vinduer og facadeelementer, så deltagelsen i partnerskabet blev af alle betragtet som en stor fordel. Ekstra støjisolering samt støjskærm havde ikke været med i de første overvejelser. Det blev en realitet, da kommune og boligejere kom i dialog. Den enkelte ejer bidrager med mellem og kr. afhængig af lejlig- Ejerforeningen har på et tidligt tidspunkt involveret sine daglige samarbejdspartnere, administrator og byggerådgiver. De har siddet ved formandens side og sikret opbakning i beslutningsprocessen. Kommunen har på sin side stillet med erfaren projektleder samt faglig ingeniørkompetence i støj m.m. Projektet er et godt eksempel på en organisering af partnerskabet, hvor den fagligt professionelle dialog omkring bordet fra første færd har understøttet beslutningsprocessen og dermed gjort det lettere at få renoveringen vedtaget, projekteret og gennemført. Projektet gennemføres over sommeren Vil du vide mere, så er kontaktpersonerne: Kommune: Birte Nielsen, Trafik og Veje, Grøndalsvej 1, 8260 Viby J, T , Ejer: Ejerforeningsformand: Ricard Højberg, Christian X's Vej 4, 1. th., 8260 Viby J, T , eller Idyllisk partnerskab Jeg har ikke tænkt over, at det er beboerne, der har bidraget med ca. 50 % af finansieringen. Vores vinduer stammede tilbage fra 1969/70, og de trængte til udskiftning både af støjmæssige og tæthedsmæssige hensyn. Partnerskabet gav os en kærkommen hjælp til at få skiftet vinduerne nu. Vi har haft en god dialog med kommunen. Da jeg mødte op til første møde, udtrykte jeg lidt bombastisk, at vores projekt i første omgang handlede om indendørs støjsikring. Det fik kommunen til lige så bombastisk at sige, at de ikke ville finansiere vores vinduer, hvis ikke der også kom en udendørs støjvold. Vi fandt hurtigt hinanden. Og det er da rigtigt, at støjen vil blive mindre nede på legepladsen, og hvis folk sidder udenfor og griller. Men støjproblemet er størst i lejlighederne. Vi har haft en god proces om støjpartnerskabsprojektet. Både om udformningen og om den økonomiske prioritering. Lige nu diskuterer vi støjvolden lidt, idet den tager lys og udsigt fra en af lejlighederne. Forhåbentlig løser det sig. Richard Højberg Ejerforeningsformand 8 9\n6 Den største udfordring i projektet har været at få beboerne til at deltage og møde op til informationsmøderne. Der har været et meget dårligt fremmøde. Ved afstemningen var det en stor udfordring at samle nok ja-stemmer til, at projektet kunne vedtages. Det var egentlig ikke et problem at gøre beboerne positive. Huslejen er i forvejen relativ lav, så de fleste kan godt magte en stigning på ca. 500 kr. Huslejestigningen har ikke været noget stort emne i debatten. Foto: Grontmij Carl Bro A/S Der har været et meget højt informationsniveau. Kirsten Dohn, SBS, der er husejerens rådgiver, har taget sig af de formelle breve og invitationer til møder. Beboerrepræsentationen har taget sig af den daglige beboerkontakt og har hængt opslag op i opgangene. Vi har været ambassadører for projektet. Informationen har klart gavnet projektet. Beboerne har følt sig trygge ved projektet, fordi de er blevet informeret. Hvis de ikke var blevet informeret, så ville der have været risiko for negative reaktioner. Det blev også udtrykt i starten, at beboerne ønskede at have indflydelse. De har haft muligheden på grund af informationerne, og det er vigtigt. Jan Storbank Pedersen Tidligere formand for beboerrepræsentationen Fotos: Grontmij Carl Bro A/S Frederiksberg Eksempel fra udlejningsejendom Frederiksberg Kommune har gennemført to forskellige projekter, der begge vedrører etageejendomme. Støjisolering af boliger ved Roskildevej 29-31/Søndre Fasanvej 38 Projektet omfatter støjdæmpende altaninddækninger med ventilation fra baggård og støjisolering af vinduer i en privat udlejningsejendom med 30 lejligheder og ca. 50 beboere. Ejendommen er opført 1936 og ligger tæt op af et befærdet kryds. Kommunen vil desuden begrænse støjgenerne ved at udlægge støjsvag asfalt i krydset Roskildevej/Sønder Fasanvej. I det oprindelige og meget kreative projektforslag af Arkitekt MAA Anna Højlund Rasmussens Tegnestue ville man bruge solceller og varmegenvinding i forbindelse med ventilationen af de inddækkede altaner. Omkostningerne forbundet med denne løsning rakte dog ud over de økonomiske rammer for Miljøstyrelsens puljeordning. Lejerne skal bære en del af finansieringen for at få økonomien til at hænge sammen. Dette sker som huslejestigning på op til ca. 500 kr. pr. måned pr. lejlighed. Projektet gennemføres i 2007/08. Vil du vide mere, så er kontaktpersonerne: Kommune: Frederiksberg Kommune, Miljøafdelingen, Rådhuset, 2000 Frederiksberg, att. Niels Kaalund Jensen, T Ejer (repræsentant): SBS rådgivning, Ny Kongensgade 15, 1472 København K, att.: Kirsten Dohn, T Frederiksberg, Sdr. Fasanvej/Roskildevej Privat udlejning, 30 lejligheder Altaninddækning, vinduer Asfalt og busser Lejere medbestemmende Aktive ildsjæle Højt informationsniveau Budget 3,8 mio. kr. Bidrag Miljøstyrelsen: 19 % Bidrag privat: 61 % Bidrag kommune: 20 % Særlige kendetegn: Accept af op til ca. 500 kr. mere i husleje om måneden! 10 11\n7 Frederiksberg, Pile Allé/Roskildevej Andelsboliger Forsatsvinduer Asfalt og busser Hjælp fra kommunen Finansieret ved opsparing Velfungerende forening Budget: 1,4 mio. kr. Bidrag Miljøstyrelsen: 37 % Bidrag privat: 26 % Bidrag kommune: 38 % Særlige kendetegn: Ingen penge op af lommen nu! Fotos: Grontmij Carl Bro A/S Foto: Grontmij Carl Bro A/S Foto: Tankegang Frederiksberg Eksempel fra Andelsboligforening Støjisolering af boliger ved Slotskroen/ Pile Allé Projektet omfatter støjisolering af vinduer hos andelsboligforeningen A/B Slotskroen med 32 lejligheder og 73 beboere. Andelsboligforeningen ligger på Frederiksberg ved København tæt på stærkt trafikerede gader (Pile Allé og Vesterbrogade). brogade/pile Allé og undersøge, hvorvidt det er muligt at begrænse støjen fra busstoppesteder. Bestyrelsen for andelsboligforeningen har modtaget stor opbakning fra beboerne til de planlagte tiltag. Bestyrelsen har haft mulighed for at vælge en finansieringsform, der betyder, at andelshaverne ikke selv skal have penge op af lommerne nu sterer i de nye forsatsvinduer. Forsatsvinduerne købes eller betales først tilbage af boligen i forbindelse med salg. Størstedelen af projektet er gennemført i Vil du vide mere, så er kontaktpersonerne: Kommune: Frederiksberg Kommune, Miljøafdelingen, Rådhuset, 2000 Frederiksberg, att. Niels Kaalund Jensen, T Ejer: A/B Slotskroen, Pile Allé 21, 1. tv., 2000 Frederiksberg, att. Henrik Michelsen, T Markant bedre livskvalitet Det var først, da de nye vinduer blev sat i, at det for alvor gik op for os, hvor generende støjen havde været. Vi havde lært at leve med støjen og accepteret den som et nødvendigt onde. Livskvaliteten er derfor steget betydeligt efter, at trafikstøjen er blevet mindre dominerende. Næste skridt er støjdæmpende asfalt, som vil betyde yderligere et lille fald i støjniveauet. Og det vil også kunne mærkes. Kommunen samarbejder desuden med busselskaberne om et forsøg med en støjsvag bus. Denne støj bliver jo endnu tydeligere, når støjen ellers er blevet mindre. Henrik Michelsen Formand for andelsboligforeningen For at mindske støjen vil kommunen også og her. Det er andelsforeningen, der med ændre vejbelægningen i krydset Vester- opsparede midler i første omgang inve\n8 Allerød, Kongevejen Allerød Eksempel fra grundejerforening Fotos: Grontmij Carl Bro A/S Parcelhuse, grundejerforening Støjskærm, 390 meter Beslutningskraft Konflikt blev til projekt Ildsjæle målrettede Budget: 1,3 mio. kr. Bidrag Miljøstyrelsen: 40 % Bidrag privat: 40 % Bidrag kommune: 20 % Særlige kendetegn: Drevet af den private partner Vil du vide mere, så er kontaktpersonerne: Kommune: Allerød Kommune, Bjarkesvej 2, 3450 Allerød, att. Ole Guldager, T , D , M Ejer/repræsentant: Bent Braum Holst, Mosekrogen 18, 3450 Allerød, T / Foto: Grontmij Carl Bro A/S Støjskærm langs boligområder ved Kongevejen og Sandholmgårdsvej Allerød Kommune har fået tilskud til et projekt, der omfatter etablering af 390 meter støjskærm langs boligområdet Mosen, der ligger bag hjørnet af Kongevejen og Sandholmgårdsvej i Blovstrød. vedligeholde støjskærmen, men konstruktionen med træstolper nedgravet i jord kan ikke holde mere efter 10 år. Grundejerforeningen har været drivkraften bag projektet. Projektet berører 38 parcelhuse med ca. 110 beboere organiseret i Grundejerforeningen Mosen. Projektet omfattede oprindeligt også et udgifterne for både grundejere, investor og kommune. Allerød Kommune brugte en del tid på at afklare, hvorvidt man overhovedet ønskede at deltage i projektet på grund af klausulen i lokalplanen. Projektet er siden blevet godkendt i økonomiudvalg og byråd, dog med et reduceret tilskud er den sidste formalitet, der mangler, før projektet kan sættes i gang. I foråret 2007 har grundejerforeningen gennemført en proces for at få afklaret finansieringen af de kr., der er bidraget fra hver grundejer. Resultatet er, at den enkelte grundejer selv kan bestemme, om han vil indbetale et éngangsbeløb og Projektet var ikke blevet til noget uden støtte, da prisen er for høj for grundejerne alene. Der er endnu ikke skrevet kontrakt med leverandøren af støjskærmen. Jeg vil have en advokat/byggesagkyndig til at kigge kontrakten med leverandøren igennem, inden vi skriver under. Man kunne måske tro, at der er styr på tingene, fordi kommunen er med, men det kan vi ikke bruge til noget i forbindelse med en evt. sag med leverandøren, hvor vi står som bygherre. Formålet med projektet er at erstatte en eksisterende, men faldefærdig og utilstrækkelig støjskærm. Den nuværende skærm har en vis støjdæmpende effekt, men etablering af en ny skærm vil forbedre effekten væsentligt. Grundejerforeningen har ifølge lokalplanen ansvaret for at ubygget areal, hvor der var planer om udstykning og nybyggeri og derfor behov for omlægning af støjskærmen. Denne del af projektet var ikke omfattet af Miljøstyrelsens tilskud, men planerne om en 3. partner i samarbejdet var interessant, idet det havde betydet reduktion i fra kommunen på kr. Projektet gennemføres i Undervejs i de sidste forberedelser blev projektet tilpasset, bl.a. med hensyn til skærmens højde. Det gjorde det nødvendigt at opnå en ny byggetilladelse fra Allerød Kommune, som dermed få et rentefradrag, eller om han vil indgå i et fælles lån uden rentefradrag. Det bliver besluttet ved afstemning, om lånet skal have en løbetid på tre eller fem år, og det er lykkedes grundejerforeningen at opnå lånet uden at stille sikkerhed. Der er også et spørgsmål om mellemfinansiering i perioden imellem, regningen skal betales til leverandøren og til støttebeløbet udbetales fra kommune og Miljøstyrelsen. Vi prøver at få udsat forfaldsdatoen til leverandøren, indtil støttebeløbene er hjemme. Bent Braum Holst Formand for grundejerforeningen 14 15\n9 Lydskodden virker som et udvendigt forsatsvindue. I siderne på skodden er der en 2-3 cm sprække, hvor luften kan trænge ind. Det betyder, at beboeren får frisk luft og støjen bliver dæmpet. Mange danskere har i dag svært ved at få frisk luft, i soveværelset om natten uden at blive generet af trafikstøj. Lydskodden er afprøvet på en lejlighed i Folehaven fra juli 2006 til foråret Og beboerne har givet udtryk for stor tilfredshed med skoddens virkning. Det er målet, at skodden dæmper støjen med mindst 15 db, når vinduet er åbent, og skodden er skudt for. Samtidig skal beboerne opleve bedre udluftning. København, Folehaven Andelsboligforening Lydskodde, 36 boliger Støjskærm, nyt opholdsområde Begrænset beboeropbakning Ildsjæle Ny idé til støjisolering Budget: 3,7 mio. kr. Bidrag Miljøstyrelsen: 33 % Bidrag privat: 20 % Bidrag kommune: 47 % Foto: Grontmij Carl Bro A/S Særlige kendetegn: Drevet af ildsjæle København Eksempel fra almen andelsboligforening Domus LYDSKODDER I FOLEHAVEN, KØBENHAVN FOKUS PÅ MERE END BARE STØJ Forsøget udspringer af et projekt i Københavns Kommune om udarbejdelse af en lokal støjhandlingsplan for Folehaven. Folehaven er en af de største indfaldsveje til København. Formålet med projektet er at reducere støjgenerne for beboerne i boligforeningen FB Folehaven ved hjælp en nyudviklet type af lydskodde for vinduerne samt støjskærme omkring nye udendørs opholdsarealer. FB Folehaven er en almen boligforening, og projektet omfatter 36 boliger. En meget aktiv og engageret formand for boligforeningen har været udslagsgivende for valg af FB Folehaven som primær (privat) partner. Også Art Andersen og Domus arkitekter er en slags tredje partnere, idet de har udviklet lydskodden og dermed båret en del af udviklingsomkostningerne. De har desuden stor faglig interesse i at få afprøvet lydskodden. FB Folehaven ejer boligområdets arealer, hvorpå de støjdæmpende foranstaltninger skal etableres. Det er derfor formelt FB Folehaven, som er bygherre på projektet. Der regnes ikke med lejestigninger, hvilket er muligt, fordi FB Folehaven havde et overskud i 2006, der kunne overføres og anvendes til støjpartnerskabsprojektet. Lydskodderne koster ca kr. pr. stk. Og etableringen af de 36 lydskodder og støjafskærmning forventes at kunne afholdes inden for de almindelige vedligeholdelsesomkostninger. Lydskodderne forventes monteret i efteråret 2007, og støjskærmene bygges i efteråret. Hele projektet vil være færdigt inden udgangen af Det var helt vildt stille Da vi fik lydskodden for vinduet, kunne vi sove for åbent vindue uden at høre trafikken fra Folehaven. Vi fik monteret en prototype af lydskodden i tre måneder, og den forandrede vores liv og søvn fuldstændigt. Vi kunne bruge hele vores lejlighed. Og vi kunne sove om natten. Nu, hvor skodden er pillet ned igen, bliver vi hele tiden vækket af trafiklarmen. Vi har afmonteret fjernsynet i soveværelset, fordi vi alligevel ikke kan høre lyden. Så vi glæder os meget til, at skodden kommer op igen. Denne gang skal den blive siddende. Henrik Villadsen Folehaven 39 København Vil du vide mere, så er kontaktpersonerne: Kommune: Center for Miljø Vil du vide mere, så er Københavns Kommune, kontaktpersonerne: Kalvebod Brygge 45, Kommune: 1502 København V, Ejer: Att: Britt Tang Sørensen T: Ejer: Formand for Almen Boligafdeling FB-Folehaven, Villy Sørensen, Vinhaven tv., 2500 Valby, T:\n10 Hørsholm Eksempel fra aktive borgere langs statsvej Inspiration Argumenterne fra foreningernes bestytil støjpartnerskab relser har været: Hørsholm Kommune har ikke modtaget Støjbeskyttelsen vil skabe en generel støtte fra Miljøstyrelsens støjpartnerskabspulje, men projektet om støjbekæmpelse Området mellem vold og boligområde værdistigning og salgbarhed. langs Helsingørmotorvejen har været foregangsbillede for støjpartnerskaber. Støjniveauet falder. bliver til rekreativt område. Helsingørmotorvejen er Danmarks ældste I interviews fortæller ejerne om argumenterne, at»de fleste er interesseret i støj- motorvej, og den er en statsvej. Den skærer sig over en strækning på tre km gennem Hørsholm Kommune og en række dejligt at få med«. nedsættelsen«og»resten er bare ekstra parcelhusområder og kolonihaver. Grundejerforeningerne Svenstrup og Bakkehusene henvendte sig i 1999 første gang til uden synderlig hjælp fra andre sider ved- Eksemplet illustrerer, hvorledes borgere kommunen og herfra til Vejdirektoratet holdende og over en lang årrække kan om delvis finansiering af en støjvold. Vejdirektoratet prioriterede over årene andre den lokale politiske dagsorden. bringe spørgsmål om støjbeskyttelse på projekter. Kommunen støttede borgerne og fulgte op med et første skitseprojekt I foråret 2007 har Vejdirektoratet indledt i 1999, der forudsatte en medfinansiering på 1/3. vejen, bl.a. på strækningen ud for grund- en proces om udvidelse af Helsingørmotorejerforeningerne Svenstrup og Bakke- I årene 1999 til 2004 forhandlede borgerne, kommune og stat om finansie- Vejdirektoratets projekt vil omfatte etable- husene. Da der foreligger mulighed for, at ring af støjvold. ring af en støjafskærmning, har støjpartnerskabet besluttet at sætte sit eget pro- I 2004 opnåede kommunen og de to grundejerforeninger en aftale, hvor beboerne finansierede støjskærm og beplantjekt i bero og afvente udviklingen. ning (anslået kr. 1 mio.). Støjvolden laves af overskudsjord fra entreprenører, og Hørsholm Kommune betalte for arealet, som støjvolden skal etableres på. Støjbeskyttelse langs statens veje Transport- og Energiministeren har sammen med trafikforligsparterne afsat 100 mio. kr. over en fem-årig periode ( ). De skal gå til bekæmpelse af vejtrafikstøj langs de eksisterende statsveje samt til formidling af løsningsmodeller, forskning, kortlægning, forsøg m.m. Støjbeskyttelse langs de eksisterende statsveje igangsættes på baggrund af en kortlægning af støjen langs statsvejnettet, hvorefter der udarbejdes projektbeskrivelser, som rangordnes og samles i en handlingsplan. Herefter sker der en politisk prioritering, og der afsættes penge på finansloven til de konkrete projekter. En del af midlerne, nemlig 35 mio. kr., er øremærket til støjbeskyttelse langs Ring 4 i Gladsaxe og Værløse Kommuner. Dette projekt gennemføres i Kilde: Vejdirektoratet Læs mere om støjpartnerskabet i Hørsholm i»hvordan styrker Nordiske Kommuner arbejde med trafikstøj?«. Nordisk Ministerråd 2007 Mulighederne er mangfoldige og det nytter Hvem tager initiativet? Både kommune og borgere kan tage initiativ til et støjpartnerskab. Begge parter har været ligeværdige i de fem forsøg med partnerskaber, som Miljøministeriet har støttet. Eksempelvis i projekterne i Århus og København tog kommunerne initiativet. I Århus og på Frederiksberg valgte kommunerne at annoncere i dagspressen efter relevante projekter. Frederiksberg fik støtte til to projekter. I Allerød Kommune var det borgerne, der tog initiativet til at starte støjpartnerskabet. Uanset hvem der tager initiativet, er forarbejdet det samme for at bære initiativet igennem fra idé til et bæredygtigt projekt. Checklisten her på siden giver et indtryk af de spørgsmål, man som støjramt borger sammen med sine naboer bør afklare for at kunne løfte sin del af partnerskabet. I de næste afsnit følger inspiration og de gode argumenter for nogle af de valg, man skal træffe fra overvejelser om de tekniske løsninger til hvilken betydning det kan have, hvordan man er organiseret juridisk såvel som økonomisk også efter projektets afslutning. Erfaringerne fra forsøgene viser, at jo bedre en idé er beskrevet, jo nemmere er det at udvikle den til et fælles projektforslag. Er idéen bæredygtig? Er du en støjramt borger, så efterprøv denne checkliste for det gode støjpartnerskab. Listen giver i første omgang stikord og inspiration til nogle af de forudsætninger, der sikrer succes med ideen til støjbekæmpelse og partnerskabet, især hvis de drøftes og afklares tidligt i forløbet: Er alle boligejere eller beboere forpligtet til at være med i jeres forening? Kan I sikre, at alle grundejere og beboere kommer med, så I undgår»gratister«? Er der stor ensartethed i boligerne eller i sammensætningen af bebyggelsen i området? Oplever alle beboere støjgenerne (næsten) ens? Vil støjen blive nedsat for (næsten) alle? Er det økonomiske ansvar afklaret i foreningen og/eller i forhold til den enkelte grundejer eller lejer? Kan projektet gennemføres uden økonomisk risiko for grundejerne? Kan I med god sikkerhed forudse en mærkbar forbedring af boligernes værdi? Er det afklaret, hvem der ejer de arealer, der skal bruges til f.eks. støjskærme eller støjvolde? Er det undersøgt, om offentlig finansiering (stat eller kommune) er sandsynlig? Er alle beboere bevidst om de langsigtede konsekvenser for helbredet af støj i hverdagen? Er svaret benægtende i mange tilfælde, så afdæk, hvilke af spørgsmålene I kan påvirke og afklar disse yderligere. Hvis der er brug for mere hjælp, viser erfaringerne fra forsøgsprojekterne, at kommunernes fagfolk og private rådgivere gerne står til rådighed med at afklare og besvare præcise spørgsmål. De er altid en god hjælp i den indledende fase, men de tager ikke over! Med mindre det er en del af aftalen og samarbejdet\n11 GRØN STØJ forsøg i Fredensgade 21-25, hvor der er monteret en række glasventilationsskakter, som tilføjer bygningen et nyt og spændende arkitektonisk element, og som samtidig reducerer støjen fra gaden inde i lejlighederne og tilfører dem frisk luft. Glasventilationsskakten sparer og så på energien, og sammen med andre miljømæssige tiltag er det baggrunden for, at projektet er døbt»grøn støj«. Fotos: Grontmij Carl Bro A/S Hvordan kan du bekæmpe støj fra trafik? Støjen kan bekæmpes Lydisolerede vinduer Bebyggelse som 1) ved boligen (afskærme tæt på, isolere Hvis der alligevel skal udskiftes vinduer, støjafskærmning facader og vinduer) så er det oplagt at bruge en særligt støj- Tilbygninger, garager eller lignende kan 2) undervejs (afskærme med skærme, isolerende løsning. Det kan blot være en placeres og udføres, så de også fungerer volde eller andre terrænændringer) termolydrude i stedet for den almindelige som en støjskærm. 3) ved kilden (omlægge trafik, reducere ha- termorude. Den vil dæmpe støjen langt stighed og ændre vejens belægning) bedre og koster ikke ret meget mere. Et Mindre støjende forsatsvindue er en meget effektiv løsning. vejbelægning Det kan være en god strategi at kombinere Alternativet er også en ny type af lydvin- Asfalt, der ikke støjer så meget, er i dag de forskellige metoder til støjbekæmpelse. duer, som samtidig giver god ventilation, en velafprøvet metode. Det er ikke en løs- Mange af de tekniske metoder dæmper og som også dæmper støjen, når vinduet ning, der dæmper støjen voldsomt me- ikke støjen ret meget hver for sig; men åbnes. De består af to koblede vindues- get, men den gør lyden fra vejen lidt mere Foto: SBS man kan kombinere sig frem, så den samlede effekt bliver god og mærkbar. felter, der åbnes modsat hinanden, så der skabes en slags lydsluse igennem vinduet. Yderligere findes der lydskodden, der som behagelig. Lavere hastighed Bagerst i denne guide kan du finde flere en slags glaskasse eller udvendigt forsats- Man kan også dæmpe støjen ved at sænke henvisninger til metoder til bekæmpelse vindue sættes uden på de eksisterende bilernes hastighed. Det mest simple er nye Tekniske valg På Roskildevej på Frederiksberg handler Med andre ord: Når projektet går i gang, af vejstøj. vinduer. skilte, men chikaner og andre former for hastighedsbegrænsning kan være den projektet ikke kun om at bekæmpe støjen, så kan det svare sig at kigge systematisk Facadeisolering Ændret brug bedste løsning. Den gode løsning men også om at forbedre ventilationen og efter andre sideeffekter og huske på den og -afskærmning af boligens rum er ofte utraditionel varmeindvindingen fra de altaner, der skal bedre luft, lavere varmeregning og mindre Isoleringen sikrer det indendørs støj- Hvor det er muligt, kan man med fordel Mindre trafik Støjbekæmpelse behøver ikke blot at inddækkes for at reducere støjen. vedligeholdelse. Det er alle sammen ele- niveau ved lukkede vinduer. Altaner, der flytte boligens mest støjfølsomme rum væk Hvis det er muligt, kan dele af trafikken være opstilling af en støjskærm. Det er menter, der både kan indgå i udviklingen vender ud mod en støjende vej, kan støj- fra den facade, hvor der er mest støj. måske omlægges til andre veje. Det skal godt at tænke utraditionelt for at komme Og i Allerød giver forbedringen og istand- af løsningen, men også være med til at dæmpes ved at indkapsle altanen i glas, så helst ikke gå ud over andre beboere ved støjen til livs. Et godt eksempel fra for- sættelsen af en gammel og forfalden fremme motivationen hos mange for at så den fungerer som en udestue. Det vil Støjskærme eller støjvolde de veje. Der skal flyttes ret meget trafik, søgsprojekterne er udviklingen af en sær- støjskærm en pænere adgang ind i om- deltage i partnerskabsprojekter. også dæmpe støjen i rummene bag alta- Støjafskærmning kan blandt andet være for at det for alvor betyder noget. Men lig lydskodde til boligerne i Folehaven i rådet. Det skaber et bedre indtryk af bo- nen. Facadeforbedringer kombineres med af metal, glas, træ eller jord og er en ef- kan man f.eks. begrænse eller helt slippe København. Denne skodde er med til at ligområdet, og det skader aldrig prisen på Flere gode eksempler på løsninger kan fin- tiltag ved vinduerne. fektiv løsning for boliger i stueplan. Jord- for tung trafik, specielt om natten, så vil begrænse støjen og stadig gøre det mu- boligerne generelt i hele området. des i Vejdirektoratets og Miljøstyrelsens ud- volden er dog pladskrævende. En støj- det være en væsentlig forbedring. ligt for beboerne i lejlighederne at sove givelser se i oversigten bag i guiden. afskærmning kan lukke for adgang til for åbne vinduer. området bagved m.m\n12 Bedre livskvalitet og sundhed Støjprojekter handler grundlæggende om at skabe bedre livskvalitet. Projektet med støjpartnerskaber begyndte med den antagelse, at værdistigninger i boligen er en stor motivationsfaktor for ejerne for at være med til at betale. Den mulige økonomiske gevinst ér vigtig, men forsøgene peger først og fremmest på, at forbedring af livskvalitet er en mindst lige så stor motivationsfaktor for flere af deltagerne. Bor man i almennyttige boliger eller private udlejningsejendomme, så er der for beboerne ikke tale om værdistigninger og her vejer argumentet om bedre livskvalitet særlig tungt. F.eks. muligheder for at kunne tale sammen, se fjernsyn og sove uden forstyrrende støj. Den fælles vilje til at betale øges også her, når der opnås flere goder såsom pænere omgivelser. Det vil ofte være muligt gennem et støjprojekt at få skabt nye attraktive udendørs arealer, der kan anvendes til ophold eller leg. En støjskærm er også et hegn, der sikrer, at børn ikke kan komme ud på en farlig vej. En ventilationsskakt giver bedre luft, men den sikrer også roen til nattesøvnen i værelser, der vender ud mod en befærdet gade. Der er en forskel på, om man bor lavt eller højt, når det gælder motivation til projektet. For stuelejlighederne er støjen en vigtigere faktor end den er for lejlighederne højere oppe. Deroppe er luft og partikler fra gaden et meget vigtigt emne. Men støjen betyder alligevel, at altanerne deroppe faktisk ikke bliver brugt. Jan Storbank Pedersen Tidligere formand for beboerrepræsentationen, Sdr. Fasanvej/Roskildevej, Frederiksberg Timing betaler sig Ofte kan en indsats for bekæmpelse af støj planlægges i forhold til det almindelige vedligeholdelsesarbejde. Både ejere, andelshavere og lejere ved jo, at der løbende skal foretages vedligeholdelse, og at det koster. Ved at tænke støjbekæmpelse ind i den løbende vedligeholdelse af boligen vil der i mange tilfælde ikke være tale om væsentlige meromkostninger. Et eksempel er forsøgsprojektet i Århus, hvor der blandt ejerne er en stor villighed til at betale ekstra for støjbekæmpelse ved den planlagte vindueudskiftning. Ligeledes viser projektet i udlejningsejendommen på Frederiksberg, at netop muligheden for tilskud til støjreduktion er med til at fremskynde den løbende vedligeholdelse. Organisatoriske valg PARTNERSKAB MODELLER OG MULIGHEDER Partnere er alle dem, der har så stor interesse i projektets resultat, at de ønsker at samarbejde og bidrage til finansieringen. Grundmodellen for partnerskabet består af en privat partner og offentlig partner. Den offentlige partner kan være stat eller kommune og som udgangspunkt altid den, der har vejmyndigheden. Miljøministeriets forsøg har kun omhandlet partnerskaber med kommuner og ved kommuneveje, så henvisningerne i denne guide er overalt til kommunerne som offentlig partner. Den private partner kan være en grundejerforening, ejerforening, boligforening eller lignende organisation, der repræsenterer en sam- Støj og huspriser hænger sammen. Undersøgelse fra Københavnsområdet, udført af Miljøstyrelsen, viser, at huspriserne på enfamiliehuse falder med ca. 1% pr. db, vejstøjen stiger over 55 db. Det betyder, at et hus med en værdi på 2 millioner kr. vil falde med ca kr. pr ekstra db over 55 db. Hvis huset er belastet med 65 db, vil det altså i teorien være kr. mindre værd end et tilsvarende hus, der»kun«er belastet med 55 db. En lignende undersøgelse fra lejligheder i Københavnsområdet viser, at værditabet kun er halvt så stort. Værdien bliver 0,5% mindre pr. db over 55 db. Kilde: Miljøstyrelsen Foto: Grontmij Carl Bro A/S\n13 let berørt gruppe. Det kan også være en privat ejer af en udlejningsejendom. Endelig kan der være tredjeparter, nemlig: Projektudvikleren, der er ved at købe nabojorden til udstykning og dermed er ny i området. Eller rådgiveren, der har udviklet en teknisk løsning på netop det støjproblem, og som derfor har interesse i at afprøve løsningen. Grundejere, der generes af støj, kan mobilisere kræfterne via eksisterende grundejerforeninger eller en vejstøjsforening, der dannes til formålet. Det handler om at have eller at skabe en forening til formålet og som på bedste vis tegner de grundejere, der får fordel af støjdæmpningen. Da støjpartnerskabet er et finansielt partnerskab, kan det få stor betydning fra idé til selve gennemførelsen at se nærmere på grundejerforeningens vedtægter om medlemskab og beslutningstagning. Der kan være brug for at ændre de gældende vedtægter, også i forhold til om finansieringen af støjtiltag skal opkræves via almindelig kontingent eller via en separat ordning. KAN IDÉEN BÆRE, SÅ ALLE KOMMER MED? Er der tale om fx uforpligtende medlemskab af foreningen, og dækker foreningen kan der opstå situationer med gratister, dvs. beboere, som ikke vil være med til at betale. Her kan de utraditionelle løsninger spille en positiv rolle til at få alle med, og det kan være værdifuldt at arbejde videre med idéerne og argumenterne, så det virkeligt bliver til fælles bedste. Eksemplerne i inspirationskataloget fra Hørsholm og Allerød viser, at det kan lade sig gøre. Alternativet kan være at danne en forening af grundejere, der kun har til formål at samarbejde om vejstøj, og som kan påtage sig ansvaret som privat partner. Frem med»ildsjælene«organisationsformen er ikke altid det vigtigste. Det er blot en af mange praktiske hurdler, der kun udfordrer en eller gerne flere»ildsjæle«i en bestyrelse, der brænder for at reducere støjgenerne på den ene eller den anden måde. Det kan være en nem proces, eller det kan kræve stædighed at komme frem til forhandlingen om det fælles mål: en fair fordeling af de finansielle bidrag mellem parterne, så man kan blive partnere. Erfaringerne viser her, som i alle andre projektsammenhænge, at en bestyrelses evne til at klare uventede problemer skaber resultater og fællesskab! Fælles for de gennemførte forsøgspro- En vejstøjforening eller et støjlaug kan hente inspiration fra fx de mange gårdlaug, der gennem årene er oprettet under byfornyelsen. Disse laug er rigt repræsenteret i de større byer med boligkarréer, hvor der er lavet gårdforbedringer. Laugene er velfunderede. De hviler på et klart juridisk fundament i form af en tinglyst deklaration på de omfattede ejendomme samt et sæt af spilleregler i form af foreningsvedtægter, budgetter, ordensreglement mv. Gårdlaugene er organiseret ved pligtigt medlemskab af foreningen, en valgt bestyrelse med fuldmagt til at drive og vedligeholde anlægget samt til at opkræve nødvendige driftsudgifter fra ejendommene. Bidrag til laugenes drift betales i forhold til den enkelte ejendoms etageareal. Men afgørende for succesen med disse laug er kommunens ret og pligt til at tinglyse deklarationen og muligheden for at føre tilsyn med drift og vedligeholdelse efter anlæggets etablering. partnere. Der foreligger grundige referater, hvor ansvar, proces og roller er drøftet, og hvorefter beslutninger og aftaler er Vigtigste opgaver for den private partner: At organisere støjpartnerskab med kommune/vejmyndighed At afdække interessen for medfinansiering blandt medlemmer af grundejerforening, støjlaug eller ejere af private eller almene udlejningsejendomme At belyse og informere om forskellige modeller for medfinansiering At etablere kontakt med relevante finansieringsinstitutioner At sikre opbakning fra generalforsamling eller lignende til godkendelse af model og siden projekt At sikre sig professionel vejledning og adgang til gode tekniske, juridiske og økonomiske rådgivere enten privat eller hos kommunen, som man kan spørge. Vigtigste opgaver for den kommunale partner: At give et finansielt bidrag til projektet At tillade anvendelse af det private eller kommunalt ejede areal til etablering af fx støjvold At bidrage med data til støjkortlægning At støtte informationsopgaven, så det sikres, at støjramte borgere har let adgang til væsentlig information om støj, medfinansiering og effekter ved at gennemføre projektet At rådgive om lovgivningsmæssige og tekniske forhold At etablere en evt. sekretariatsfunktion til støtte for det frivillige arbejde for støjpartnerskabet At afklare og evt. selv stå for drift og vedligeholdelse af investeringen i fremtiden kontrakt. Det bekræfter, at partnerskaber bygger på, den grundlæggende forudsætning, TILLID i samarbejdet. Projektorganisation Langt de fleste af projekterne har etableret en lille projektorganisation bestående af en kontaktperson fra kommunen og en beboerrepræsentant, der kan fungere som kommunens kontakt til samtlige beboere. Afhængig af ejerskab kan der i en projektgruppe være repræsentanter for ejere, lejere og rådgivere. Det er vigtigt, at alle relevante parter sidder med til bords, ligesom det er vigtigt, at alle bliver hørt og informeret undervejs. Det er oftest den enkelte beboer, der ender med at skulle bidrage økonomisk til projektet. Derfor er det også vigtigt, at projektorganisationen løbende informerer om initiativer, planer og konsekvenser. Erfaringerne fra flere af forsøgsprojekterne har vist, at større foreninger, der har tilknyttet faste, professionelle rådgivere som administrator, teknikere og/eller inspektører har stor fordel af at inddrage dem så tidligt som muligt i projektgruppen. over et så stort område, at mange kun in- jekter er, at der ikke i noget projekt er truffet løbende. Det giver selve grundlaget direkte vil få glæde af støjbekæmpelsen, indgået kontrakter mellem kommune og og har overflødiggjort den mere formelle 24 25\n14 Organisationsmodel/ for mindre projektorganisation Juridiske valg Deltagerne i partnerskabsprojekterne skal Støjbekæmpelse kan også ske på private derudover fastlægge de juridiske forhold. arealer uden for boligerne. Disse arealer Partnerskab bygger på til- Altså hvem har eller vil påtage sig det kan (efter vejloven) eksproprieres til støj- lid, men juraen skal være fremtidige ejerskab til fx støjskærmen. Det dæmpende formål. Skal eksproprieret på plads. er fordi, der med ejerskab følger aftaler jord udstykkes som en selvstændig ma- om drift og vedligeholdelse. Støjdæmp- trikel, kan støjpartnerskabet stå som ejer Støjpartnerskaber er kendetegnet ved at ende asfalt, støjskærme og støjvolde, og råde retsligt og faktisk over arealet, fx være bygget på tillid. Forsøgsprojekterne fælles opholdsarealer m.m. er løsninger pantsætte det. Alternativt kan grundejer- Offentlig STøjpartnerskab privat har ikke haft nogle formelle kontrakter mellem parterne. Det er alligevel vigtigt, at uden for den enkelte bolig, der ofte gennemføres på offentligt ejet jord uden for forening eller laug stå som naturlig ejer af arealet og efterfølgende som naturlig man som partner er sig rollen bevidst. matrikelsystemet. Har kommunen vej- ejer af fx den støjvold, der er etableret myndigheden, har den også råderet og på arealet. teknik Kommune projektgruppe Forening/laug inspektører vedligeholdelsespligt. miljø trafik juridisk tekniske rådgivere administration STØJPULJER UNDER BANEDANMARK Projekter med»partnerskab«om støjisolerende vinduer, facadeisolering og lignende arbejder, der er direkte knyttet til selve bygningen eller boligen kan have karakter af at være»tilskudsprojekter«mere end egentlige»medfinansieringsprojekter«. entreprenør Erfaringer fra samarbejdsprojekter viser generelt, at organisationen skal modsvare projektets størrelse og kompleksitet. Er det et enkelt og ligefremt projekt med velkendte personer i partnerrollerne, bliver organisationen ligesådan. Ved særlige områder som fx finansiering, der kan være krævende og udfordrende at afklare og forklare, suppleres den lille gruppe med videnspersoner som»underleverandører«. Foto: Grontmij Carl Bro A/S Banedanmark har siden midten af 1980 erne drevet et støjprojekt, der bl.a. har omfattet støjisolering af boliger på udvalgte strækninger. De mest støjbelastede boliger har fået tilbud om tilskud på 50, 75 eller 90 % til støjisolering afhængigt af, hvor meget støj, der er ved boligen. Boligejerne står selv for at få arbejdet udført efter en anvisning fra Banedanmarks støjkonsulent. Det handler typisk om udskiftning af vinduer, men kan også være mere omfattende ændringer af boligen. Ordningen har været en stor succes og har omfattet adskillige tusinde boliger. Der er her tale om simple former for partnerskaber, hvor den enkelte ejer i princippet selv kan lave en aftale. Der er ingen juridiske barrierer i denne form for partnerskab. Det er velafprøvet i andre puljeordninger, og kommunerne kan bruge deres erfaringer herfra eller umiddelbart kontakte fx Banedanmark for deres erfaringer med støjtilskud (se\n15 Økonomiske valg Modeller til finansiering Den private partners finansiering af et støjprojekt kan være sat sammen på mange forskellige måder: OPSPARING DÆKKER NU Eksempelvis i støjprojektet Pile Allé på Frederiksberg er det selve andelsforeningen, der bærer andelshaverens udgift til støjbekæmpelsen. Foreningen har en stor opsparing stående, og det kommer andelshaverne til gode. Det er altså foreningen, der betaler for forbedringen af den enkelte lejlighed. Først når en andelshaver vælger at sælge sin lejlighed, skal han eller hun betale for forbedringen og dermed have penge op af lommen. Alle kan derfor deltage uanset deres økonomiske situation i dag. VILJE TIL HUSLEJESTIGNING Det andet projekt på Frederiksberg, hvor lejerne accepterede en huslejestigning på 500 kr. om måneden, sørgede Grundejernes Investeringsfond (GI) for, at ejeren fik nogle fordelagtige lange og lavtforrentede lån hjem. GI er kun for indskydere, dvs. for udlejningsejendomme med mere end 6 lejligheder, der har Det er vigtigt tidligt i et partnerskab at fordele rollerne og afklare ansvar og opgaver for de enkelte parter. Det er samtidig vigtigt, at der trækkes på de rigtige folk i kommunen for at sikre den nødvendige kompetence og kæmpe for samarbejde på tværs af forvaltningerne. Det skal være klart, hvem der er projektejer. I vores projekt har det været kommunen, som har været den primære kontakt, og som får støttebeløbet fra Miljøstyrelsen udbetalt. Det er også kommunen, som har fået alle breve mv. fra Miljøstyrelsen. Men set fra kommunens synspunkt er det ejeren af ejendommen, som er bygherre og må bære det væsentligste ansvar og være drivkraft. Så vær opmærksom og brug kræfterne på et tidligt tidspunkt til at afklare rollefordelingen. Kirsten Dohn Forretningsfører i SBS rådgivning pligt til at indbetale til vedligeholdelsen. Reglerne om lejeforhøjelser kan dog udgøre en barriere for medfinansieringen. Er der ikke tale om forbedringer i lejelovens forstand, kan udlejer ikke tvinge en huslejestigning igennem. Udlejer og lejer skal derfor lave en særskilt aftale. INDBETALINGER PÅ FORHÅND I eksemplet med ejerforeningen på Christian X s Vej i Århus er indskuddene for den enkelte ejerlejlighed udregnet forholdsmæssigt og opkrævet på forhånd. Beregningen af indskuddet for den enkelte lejlighed er sket ud fra et færdigt budget. Der er indhentet tilbud for at få en realistisk pris og regnet med tillæg for ekstraomkostninger samt øvrige udgifter. På den måde lå der et præcist budget, som ejerne kunne tilslutte sig på en generalforsamling. Den enkelte ejer påtager sig selv at udrede indskuddet via bank, kreditforening eller med opsparede midler. Byggeriet gik i gang med mere end 90 % af indskuddene i banken, og ejerforeningen løber ingen risiko. I grundejerforeningen kan alternativet til, at den enkelte optager lån på basis af friværdien eller mod sikkerhed, være optagelse af fælles lån i grundejerforeningen. Der skal således ikke laves en lang række individuelle lån, men der kan kræves solidarisk hæftelse, og nogle ejere vil der- for afstå fra at deltage. Vær desuden opmærksom på, at der ikke er fradrag for de renter, som grundejerforeningen skal betale. Etableres støjvolde, skærme, og overtager grundejerforeningen ejerskabet, udgør anlæggene en værdi, der kan stilles som sikkerhed. Det er altså værd at undersøge, om der er mulighed for finansiering eller delvis finansiering af udgifterne. Det kan være ved at bruge allerede afsatte midler til vedligeholdelse, opsparing, forskellige lånemuligheder mv. EJENDOMSVÆRDIERNE STIGER Ejendomsværdien påvirkes af støj. Der kan derfor være god privatøkonomisk fornuft i at støjsikre sin bolig. Langt de fleste ejere har købt deres ejendom, mens den har været støjbelastet, og prisen har formentligt været påvirket af støjniveauet, dvs. lavere end hvis boligen ikke var støjbelastet. Husejere kan altså se frem til en prisstigning, hvis støjen i trafikken reduceres, og de har derfor en interesse i projekter, der reducerer støj. Når husejere eller boligejere bidrager økonomisk til projekterne, er der tale om en investering i boligen, der øger boligens værdi, ligesom når man får nyt køkken eller nyt badeværelse. Foto: Tankegang For et hus med en værdi på 2 millioner kr. falder værdien med ca kr. pr. db over 55 db. Hvis huset er belastet med 65dB, vil det altså i teorien være kr. mindre værd end et tilsvarende hus, der»kun«er belastet med 55 db. Det er vores mæglers vurdering, at de forskellige ejendomme i gennemsnit vil stige mellem og kr. i værdi, når forbedringerne i de fem projekter er gennemført. Vores vurderinger bygger først og fremmest på lokalt kendskab og den løbende information, som vi har modtaget. Det kan naturligvis være andre faktorer end prisen, der bliver påvirket af projekterne. Det drejer sig specielt om hastigheden for et salg. Jørgen Bøgelund Boligkundechef, Støttet Byggeri BRFkredit a/s 28 29\n16 Hvis du vil vide mere... Der er gode råd at hente om støj og støjbekæmpelse i en række publikationer og rapporter udgivet af bl.a. Miljøstyrelsen og Vejdirektoratet. De fleste af dem kan du få ved henvendelse hos udgiveren, og de kan alle findes på deres hjemmesider. Gå ind på og og søg på»støj«. Vi har udvalgt nogle enkelte publikationer: Nye veje til støjbekæmpelse i byer et idekatalog Vejdirektoratet og Miljøstyrelsen, rapport nr. 295, 2004, Kataloget er et rigtig godt redskab, hvis du vil vide mere om trafikstøj og få idéer til, hvordan trafikstøjen kan begrænses. Det indeholder også henvisninger til en lang række andre rapporter og vejledning-er, der kan være nyttige. Vejtrafik og støj en grundbog Rapport nr. 146, Vejdirektoratet, 1998, Bogen indeholder et væld af viden om trafikstøj og om, hvordan den kan bekæmpes. Du får et rigtig godt overblik over de forskellige metoder, f.eks. støjskærme, lavere hastigheder, flytning af tung trafik, bedre vinduer. Hvis du vil vide mere om mindre støjende vejbelægninger, bør du dog søge nyere viden på Vejdirektoratets hjemmeside. Der er i disse år en omfattende udvikling på dette område, der ikke er omtalt i bogen. strategi for begrænsning af vejtrafikstøj Vejstøjgruppen, november 2003, Regeringens vejstøjstrategi er udgangspunktet for en lang række initiativer, der gennemføres i disse år. Den giver overblik over støjsituationen i Danmark og vurderer de samfundsøkonomiske muligheder for begrænsning af støjen. Den beskriver for første gang samlet de sundhedsmæssige og samfundsøkonomiske konsekvenser af trafikstøjen. Strategien peger bl.a. på betydningen af lokale initiativer, f.eks. støjpartnerskaber, til begrænsning af trafikstøj. Som grundlag for strategien er der udarbejdet delrapporter om bl.a. virkemidler og samfundsøkonomiske beregninger. Delrapporterne kan ligesom strategien findes på 30\n17 Støjpartnerskaber virker! Det er konklusionen blandt de mange grundejer-, ejer- og lejerforeninger samt kommuner, der engageret har deltaget i Miljøministeriets forsøg med støjpartnerskaber i Denne guide til partnerskaber bygger på de erfaringer, der er gjort under forsøgene. Guiden giver indblik i forskellige former for partnerskaber og inspiration til, hvordan du selv kan indgå støjpartnerskab med din kommune. Kan bestilles i: Frontliniens Netboghandel på: eller via: Miljøministeriet Frontlinien Rentemestervej København NV Tlf Strandgade København K Tlf\nDato/tid : Onsdag den 14. december 2005 kl. 13.00 15.00\nMødereferat Miljøstyrelsen. Projekt om finasielle støjpartnerskaber Referat af 1. møde i referencegruppen 22. december 2005 Projekt: 35.2827.04 Dato/tid : Onsdag den 14. december 2005 kl. 13.00 15.00 Sted\nEkstraordinær generalforsamling i husejerforeningen i Lyngbyvejskvarteret 25. februar kl på Lundehusskolen.\nEkstraordinær generalforsamling i husejerforeningen i Lyngbyvejskvarteret 25. februar kl 19 20 på Lundehusskolen. Husejerforeningens bestyrelse indkalder til ekstraordinær generalforsamling for at sikre\nHvordan styrke kommuners arbejde\nHvordan styrke kommuners arbejde med vejtrafikstøj? Claus Hedegaard Sørensen 1 DTU Transport, Danmarks Tekniske Universitet Indhold Introduktion Den kommunale støjpolitiks anatomi To case studier Hvad


Norwegian lancerer ny rute til Singapore - Norwegian\nPressemeddelelse • Apr 20, 2017 11:04 CEST\nNorwegians globale ekspansion fortsætter med lanceringen af en ny direkte rute mellem London Gatwick og Singapore. Det bliver Norwegians anden destination i Asien. Fra København, Oslo og Stockholm flyver Norwegian i dag til Bangkok.\nNorwegian begynder at flyve direkte mellem London Gatwick og Singapore den 28. september. Den nye rute vil have gode connection-muligheder til og fra København.\n”Vi håber, at skandinaviske myndigheder ser betydningen af flere direkte ruter mellem Asien og Skandinavien og sikrer, at Norwegian også får de nødvendige overflyvningsrettigheder til Asien.\nNorwegian vil flyve fire gange ugentligt mellem London Gatwick og Singapore med opstart 28. september (fra oktober vil Norwegian flyve fem gange ugentligt). Den nye rute vil have gode connection-muligheder til og fra København. Det er selskabets 787 Dreamliner, der vil betjene Singapore-ruten.\nOm Norwegians langdistanceruter\nNorwegian tilbyder i alt 55 langdistanceruter mellem USA og Europa og Asien. Rejsende fra CPH kan flyve direkte til New York, Oakland/San Francisco, Los Angeles, Fort Lauderdale, Las Vegas, Orlando, Boston samt til Bangkok.\nNorwegian er det 6. største lavprisselskab i verden med omkring 7000 ansatte. I dag opererer Norwegian godt 500 ruter til mere end 150 destinationer i Europa, Nordafrika, Mellemøsten, Thailand, Caribien og USA. Norwegian har en flyflåde på over 130 fly, som fragter omkring 30 millioner passagerer om året. Selskabet har en af verdens yngste flåder med en gennemsnitsalder på 3,6 år. I 2015 blev Norwegian kåret til det mest miljøvenlige transatlantiske flyselskab af The International Council on Clean Transportation (ICCT). Både i 2015 og 2016 kårede flypassagererne Norwegian til verdens bedste lavprisselskab på langdistanceruter i den anerkendte SkyTrax Awards. For fjerde år i træk er Norwegian også kåret som Europas bedste lavprisselskab af SkyTrax.