Webklient - P02 Titler\nForside › Webklient › P02 Titler Søg Version: 1.28.0\nPå denne side administreres oversigten over titler, der er registreret i IMS. Der kan søges iblandt titlerne, og søgningen kan indskrænkes ved hjælp af en række søgekriterier som f.eks. forfatter, titel, materialetype m.fl. For hver titel vises FAUST-nr., forfatter, titel og kategori i oversigten.\nSiden kan også benyttes til at ændre kategori eller materialetykkelse for flere titler på én gang. Ændringerne påvirker informationerne tilknyttet FAUST-nummeret for titlen, hvilket medfører, at ændringen kommer til at påvirke alle materialer med det pågældende FAUST-nummer.\nEn titel vises kun i søgeresultatet, hvis der eksisterer mindst ét materiale med den pågældende titel.\nHvis søgeresultatet indeholder mere end 5000 rækker, vises resultatet ikke i oversigten, og der skal anvendes flere søgekriterier.\nTip: Søgefelterne til forfatter og titel viser en valgliste med mulige forslag. Listen henter forfattere/titler fra databasen, som minder om det indtastede tekst.\nHOVEDSIDE (P02): Titler\nFelt til forfatter Her angives en søgestreng for titlens forfatter.\nDer kan anvendes ? som wildcard (jokertegn). Der er implicit ? i slutningen af den indtastede tekst.\nIndtastes eksempelvis and matcher det forfattere Andersen, Andresen og lignende.\nHvis feltet efterlades tomt, søges ikke på forfatter.\nFelt til titel Her angives en søgestreng for titlens forfatter.\nDer gælder samme regler som for søgning på forfatter.\nDer kan anvendes ? som wildcard (jokertegn). Anvendes der ikke wildcard og feltet udfyldes, søges der efter titler med præcist match på den indtastede værdi - inkl. evt. foranstillede 0'er.\nFelt til FAUST-nr. Her kan angives et FAUST-nummer, der skal søges efter.\nValgliste med materialetyper Her kan vælges en materialetype, der søges efter.\nHvis der vælges *, tages titlens materialetype ikke i betragtning.\nKlassifikationsinterval Bruges til at søge titler med en bestemt klassifikation og angives som et tekstuelt interval.\nAlfabetiseringsinterval Bruges til at søge titler med en bestemt alfabetisering og angives som et tekstuelt interval.\nAccessionsdatointerval Bruges til at fremsøge titler inden for et bestemt interval af accessionsdatoer. Titlens accessionsdato beregnes i titelstatistikken som den accessionsdato, der optræder på flest af titlens materialer. Titler der ikke har tilknyttet en beregnet accessionsdato, vil blive sorteret fra, hvis der angives et accessionsdatointerval ved søgningen.\nValgliste med kategorier Her kan vælges en kategori, der søges efter.\nHvis der vælges *, tages titlens kategori ikke i betragtning.\nValgliste til låsning for automatiske livscyklushandlinger Her kan vælges om søgningen skal afgrænses til titler der er låst for automatiske livscyklushandlinger. Hvis der vælges '*', tages dette ikke i betragtning.\nValgliste med flydkoder Her kan vælges en flydkode, der søges efter.\nHvis der vælges *, tages materialets flydkode ikke i betragtning.\nValgliste med faste filialer Her kan angives en fast filial, der skal søges på.\nHvis der vælges *, tages materialets faste filial ikke i betragtning.\nBemærk: Hvis der vælges en fast filial, udelukkes flydende materialer fra søgningen.\nValgliste med faste afdelinger Her kan vælges en fast afdeling, der søges efter.\nHvis der vælges *, tages materialets afdeling ikke i betragtning.\nValgliste med opstillinger Her kan vælges en opstilling, der søges efter.\nHvis der vælges *, tages materialets opstilling ikke i betragtning.\nValgliste med delopstillinger Her kan vælges en delopstilling, der søges efter.\nHvis der vælges *, tages materialets delopstilling ikke i betragtning.\nValgliste med materialegrupper Her kan vælges en materialegruppe, der søges efter.\nHvis der vælges *, tages materialets materialegruppe ikke i betragtning.\nValgliste til valg af om titlens materialer skal være med i IMS eller ej. Her kan vælges om søgningen skal afgrænses til titlens materialer der er med i IMS (vælg 'Ja') eller titlens materialer der holdt udenfor IMS (vælg 'Nej'). Hvis der vælges '*', medtages alle titlens materialer.\nKnap til søgning Viser en liste med titler, som opfylder de valgte søgekriterier\nKnap til rydning af søgekriterier Rydder alle indtastede søgekriterier\nTabel med titler Følgende oplysninger vises i tabellen\nAntal materialer der matcher søgekriterierne\nAntal materialer for titlen\nTabellen kan sorteres efter indholdet af alle kolonner undtagen klassifikation. Sorteringen aktiveres ved at klikke på det specifikke kolonnenavn, der ønskes at sortere efter. Tabellen tillader markering af flere rækker på én gang. Hold Ctrl-knappen nede for at vælge flere rækker. Dette er beskrevet i detaljer under Introduktion til IMS webklient.\n'Detaljer'-knap Viser 'Titeldetaljer'-dialog med detaljerede oplysninger for den valgte titel\nFunktionen er kun tilgængelig, når der er valgt præcis én titel i listen.\n'Historik'-knap Viser 'Titelhistorik'-dialog med historikken for den valgte titel.\n'Skift kategori'-knap Viser 'Skift kategori'-dialog med til at skifte kategori og/eller lås for automatiske livscyklushandlinger for den/de valgte titel/titler\n'Skift tykkelse'-knap Viser 'Skift materialetykkelse'-dialog med til at skifte materialetykkelse for den/de valgte titel/titler\n'Udstillingsgruppe'-knap Åbner dialogen Tilføj til udstillingsgruppe til tilføjelse af de valgte titler til en udstilllingsgruppe.\nFunktionen er kun tilgængelig, når der er valgt mindst én titel i listen.\n'Vælg alle'-knap Markerer alle titler i titeloversigten\n'Fravælg alle'-knap Fjerner markeringer fra alle titler i titeloversigten\nDIALOG (P02.1): Titeldetaljer\nFølgende oplysninger vises i venstre side af denne dialog. Det er ikke muligt at ændre i oplysningerne.\nKlassifikation (læs mere under 'Tekstuelle intervaller')\nAlfabetisering (læs mere under 'Tekstuelle intervaller')\n- En tykkelse som er sat på den specifikke titel (ikke beregnet af IMS). Læs mere under 'Beregning af et materiales tykkelse'.\n- Hvis et forsidebillede eksisterer vil dette blive vist.\nHvis klassifikationsvisning findes for titlen, og denne er forskellig fra klassifikationen, så vil den blive vist i parentes efter klassifikationen.\n'Kategori'-knap Åbner dialogen Detaljer for kategori med detaljer om den tilknyttede kategori.\n'Titelstatistik'-knap Åbner dialogen Titelstatistik og livscyklussimulering med simulering af beregning af titelstatistik for den pågældende titel.\n'Forrige'-knap Åbner dialogen Titeldetaljer for den foregående titel i oversigten.\nKnappen er kun aktiv hvis der er en titel før, i forhold til den nuværende, i oversigten.\n'Næste'-knap Åbner dialogen Titeldetaljer for den næste titel i oversigten.\nKnappen er kun aktiv hvis der er en efterfølgende titel, i forhold til den nuværende, i oversigten.\nDIALOG (P02.2): Skift kategori eller livscyklushandling\nFelt til antal titler Viser antallet af titler, der skal have skiftet kategori\nValgliste med kategorier De valgte titler får denne kategori. Checkboksen skal markeres inden et valg kan foretages.\nValgliste med tilstande for automatiske livscyklushandlinger De valgte titler får denne kategori. Checkboksen skal markeres inden et valg kan foretages.\nDIALOG (P02.3): Skift materialetykkelse\nFelt til antal titler Viser antallet af titler, der skal have skiftet materialetykkelse\nFelt til materialetykkelse De valgte titler får tildelt denne materialetykkelse. Det er muligt at sætte materialetykkelse til blank, hvilket betyder, at IMS automatisk sætter materialetykkelsen. Læs mere under 'Beregning af et materiales tykkelse'.\nDIALOG (P02.5): Titelhistorik\nHer vises historikken for den valgte titel.\nTabel med historik Følgende oplysninger vises i tabellen\nLåst for automatiske livscyklushandlinger\nBruger ansvarlig for handling\n'Forrige'-knap Åbner dialogen Titelhistorik for den foregående titel i oversigten.\n'Næste'-knap Åbner dialogen Titelhistorik for den næste titel i oversigten.\nDIALOG (P02.6): Titelstatistik og livscyklussimulering\nDenne dialog anvendes til at se, hvordan den automatiske livscyklushåndtering regner på den valgte titel.\nSimuleringen bliver udført på den titel man har valgt at se titeldetaljer for.\nFelt med resultatet Når simuleringen er udført, vises resultatet i dette felt.\nDIALOG (P02.7): Tilføj titler til udstillingsgruppe\nHer kan de valgte titler tilføjes til en udstillingsgruppe. Funktionen kræver rollen ”Udstillingsadministration”, og at en eller flere titler er valgt.\nFelt med titelantal Viser antallet af titler der skal tilføjes en udstilllingsgruppe.\nValgliste med udstillingsgrupper Den udstillingsgruppe som materialerne skal tilføjes til.\n'Vis'-knap Viser Indtast oplysninger for udstillingsgruppen-dialog med detaljerede plysninger for den valgte udstillingsgruppe (dialogboksforklaring)


Scope - P.O.V. Point of View\nDanske Kamilla tager til Las Vegas for at blive gift. Under vielsen skifter hun mening og stikker af. Den 40-årige Rock tager hende med på sin motorcykel. Efter et besøg hos hans tante, beslutter de sig for at opsøge Rocks far. Under deres tur har Rock båret et mystisk pakke og kort før de ankommer til Las Vegas finder Kamilla ud af, hvad pakken indeholder.\nMand på bjerg\n"...skønt Trine Dyrholm i hovedrollen er ganske nærværende og reel i enkeltscenerne, så bliver hun aldrig i filmens løb en vedkommende og interessant skikkelse som Kamilla. Dertil er hendes historie alt for ujævn og famlende." - Anders Rou Jensen\n"...skønt figuren Kamilla er et anstrengende bekendtskab med sin overfriske enfoldighed, kan man kun fastholde interessen for filmen ved at koncentrere sig om Trine Dyrholms åbne, nøgne, sårbare og ekstremt udtryksfulde ansigt, der tilfører historien en følsomhed, som den med alle sine påtrængende tekniske falbelader ellers er blottet for." - Ebbe Iversen\n"Filmens struktur - med en nutidig ramme og et plot, der afvikles i tilbageblik - er fermt håndteret, ligesom den energiske fotografering og klipning nok skal tilfredsstille selv de mest forslugne billedjunkier." - Kim Foss\n"Hvad nytter location-ægthed, når de dramatiske ideer fornemmes gennemført andenhånds, og den ene spillescene efter den anden skriger af falskhed." - Morten Piil\n"...der er ikke meget drøjde i den sjat knallertbenzin, der bliver brændt af i sagens tjeneste. Man fornemmer en film, der vil noget, men sjældent når det." - Rud Kofoed\n"...et stileksperiment, man rigtigt gerne vil kunne lide, men trods stærke skuespillere og enkelte mindeværdige scener kommer bolden aldrig rigtigt i mål." - Ronald Lindkvist\n"Der er gåder i filmen vi aldrig får forklaring på, og det irriterede mig et stykke af vejen, indtil jeg droppede den forventning og i stedet så filmen som en række stemningsskabende billeder af en storslået natur og to ulige menneskebørn på randen af en katastrofe." - Ole Michelsen\nDet er ikke en film, der glider ubesværet ind, men interesserer man sig for eksperimenterende billedfantasi og filmpoesi, så er den det bedste bud på tidens lærred. - Jesper Vestergaard


GEM ARTIKEL Boligkøb 1. september 2017\t· 2 MIN\nDu har endelig fundet drømmeboligen, og alt er perfekt. Desværre er du ikke den eneste, der har det sådan med lige præcis det hjem, du har besluttet dig for at købe, og før du ved af det, får du beskeden om, at boligen er solgt til en anden.\nNetop dét scenarie er langt fra en sjældenhed, viser en afstemning blandt brugerne på Boligsiden.dk. To ud af tre svarer, at de har prøvet, at en bolig, de var interesseret i, blev solgt til en anden for næsen af dem. Og det er særligt i hushandlerne, der har været rift om muligheden for at lukke en købsaftale. Det gælder nærmere bestemt for 40 procent af de personer, der har deltaget i afstemningen.\n16 procent svarer, at de er gået glip af en ejerlejlighed, fordi de ikke var hurtige nok, mens otte procent har set et sommerhus, de selv gerne ville købe, blive afsat til anden side.\nKøberne er under pres\nIfølge Birgit Daetz, der er kommunikationsdirektør hos Boligsiden.dk, er der netop kommet mere fart over bolighandlerne, og det betyder, at man som køber, skal være præcis på, hvad man går efter tidligt i processen, så man hurtigt kan slå til, hvis man endelig finder drømmeboligen.\n”Vi oplever generelt faldende salgstider på boligmarkedet, og det påvirker dynamikkerne i købsprocessen, både i forhold til størrelsen på købernes første bud og ikke mindst, hvor kort betænkningstiden er, hvis man gerne vil være med i opløbet,” siger hun og fortsætter:\n”I de dele af landet, hvor der er mest gang i salget, er køberne under pres forstået på den måde, at de praktiske forhold bør være på plads, inden man overhovedet tager ud og ser en bolig. Hvis man ikke har talt med sit pengeinstitut om, hvor meget man kan låne, kan man risikere at blive hægtet af, fordi andre måske er i stand til at afgive et bud med det samme.”\nTal fra Boligsiden.dk viser, at de huse, der blev solgt i juli måned i gennemsnit havde været på markedet i 171 dage, svarende til lidt under et halvt år, hvilket er det laveste niveau i flere år. Til sammenligning er salgstiden for samme boligtype i Københavns Kommune 102 dage.\nI perioden fra d. 5. august til den 20. august spurgte vi brugerne på Boligsiden.dk ”Har du prøvet, at en bolig, du var interesseret i, blev solgt til en anden for næsen af dig?” De i alt 1.084 svar fordeler sig således:\nHop op på cyklen og spar 50 procent på boligen Boligpriser i Oslo og Stockholm falder: Hvor står København?


Jumpsuits og Maxidress wishlist | fashionmom blog\nJumpsuits og Maxidress wishlist – fashionmom blog\nWow, det har været sommer og familien og jeg har nydt det! I år har vi ingen babyer, ingen de\nJeg har (som før beskrevet), længe været på jagt efter den perfekte maxikjole. Elsker det løse/flagrende bohemelook, der ikke strammer og klæber sig fast til kroppen i sommervarmen, men stadig er klædeligt for figuren.\nBuksedragt og maxikjolen er det perfekte dress når sommeraftenen er for kold til bare ben eller sensommerens lavere temperatur. Jeg vil helst have den er enkel, så jeg ikke bliver træt af den og så kan jeg peppe den op med vilde accessories når jeg føler for det. Her er nogle af mine favoritter og alle til max 500 kr:\nFarverige muligheder fra Ebay til 46 kr pr stk\nWhaaaaat!? Se hvad jeg fandt i FM’s loppebod (Se indlæg fra Langeland):\nDen er taget i brug og er perfekt!\nHvad jeg vil peppe den op med:\nJeg gjorde det! Er blevet klip...\nHvor er solbrillerne fra? Dem under den blå hue?\nHej Line. Brillerne er fra en onlinebutik, der hedder Target. De n er amerikansk, så desværre sender de ikke til DK. Ebay har forskellige variationer. Prøv at se linket :-)http://search.eim.ebay.dk/?elc=3&kw=Metal+Aviator+Sunglasses+Blue&ect=\nHvis linket ikke virker, så brug søgeordene Metal Aviator Sunglasses Blue” og der kommer nogle forslag 🙂\nWow, det har været sommer og familien og jeg har nydt det! I år har vi ingen babyer, ingen der skal ammes, heller ikke om natten …


DGI Byen | iSpoc\nAnvender IHLP® ESM som et understøttende værktøj til varetagelse af Facility Management\nDGI Byen er et stort samlingspunkt fordelt over 30.000 m2 centralt i København med faciliteter indenfor idræt, sundhed, kultur og erhvervsarrangementer. Ligeledes er DGI byen indehaver af en restaurant samt konference- og hotelvirksomhed.\nDGI-Byen brugte unødige ressourcer på dobbeltarbejde i forhold til vedligeholdelsesopgaver og havde svært ved at dele information imellem servicemedarbejdere på en effektiv måde Grundet disse udfordringer søgte DGI Byen et enkelt og effektivt Computer Aided Facility Management system "CAFM", der kunne bruges til at optimere serviceaktiviteterne på alle DGI Byens lokationer.\nDGI Byen valgte derfor IHLP® ESM, som er en enkel og effektiv serviceløsning til håndtering af både mindre, rutineprægede opgaver og større anlægsprojekter.\nMed IHLP® ESM oplevede DGI-Byen først og fremmest at få bedre overblik og egenkontrol. Med opfølgning i realtid, via "IHLP Move", blev sagsbehandlingen betydeligt effektiviseret og sagsforløbet mere præcis dokumenteret. Sidst men ikke mindst oplevede servicepersonalet bedre og øget adgang til relevant viden i forhold til arbejdsopgaver.


Milk Jug Cafe The, Ontario - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nMilk Jug Cafe The, Ontario\nNr. 2 af 3 Restauranter i Ontario\n103 S Garden St, Ontario, WI 54651-6504\nJeg har læst den anmeldelse, hvor kvinden sagde i stedet kunne bruge en god rengøring. Hun er ikke forkert. Dette sted er den typiske road side dyk. Men maden var fantastisk! Frisk salat med peber, løg og tomater og en grillet kylling sandwich. Det var...ristet bolle og kyllingen var grillet til perfektion. og en restaurant, der giver mig bare lige bytte pommes frites til en salat er altid et hit hos mig. Det en servitrice var venlige og høflige - vi var ikke klar over at stedet lukkede kl. 2 : 00:00 om eftermiddagen, og så ikke gå, før 2 : 15 . Vi var de eneste i stedet og hun bestemt kunne have høfligt bad os om at forlade stedet, ligesom de var ved at lukke men hun kun har givet os mere koldt vand (det var 91 udenfor) og lad os sidde. Hvis jeg nogensinde finder mig selv tilbage i nærheden af vilde Mountain State Park, vil jeg helt sikkert spise her igen.Mere\nDer var beskidt og gå tilbage til bordet hvor jeg bemærkede jeg brugte toilettet var beskidte gulve. Jeg mistede min appetit. Jeg kan ikke tro, at dette restaurant ikke er blevet lukket ned. Maden ser fedtet, det havde jeg ikke noget men pie og is....Det var virkelig tør og gamle pie, kunne ikke spise det. Dette er en frygtelig beskidt sted. Gør venligst rentMere\nVi stoppede i på vores vej til en dag tage på vandretur i nærheden af vilde Mtn State Park. De lagde nogle fantastiske sandwiches sammen, som vi kunne tage med og har en picnic halvvejs gennem vores vandretur. Stemningen var meget venlige/lille by. Servicen var...fantastisk og så var maden. De er meget tæt på kano udlejning virksomheder beliggende på den nærliggende Kickapoo. Du kunne nemt have snup en morgenmad/måltid her før du begiver dig ud eller efter hjemkomsten.Mere\nEn lille by cafe. Det var sjovt at lytte til de lokale diskutere aktuelle. Serveren var venlig, blid og effektiv. Maden var god. Jeg havde en fisk, sandwich og min mand havde en burger. Begge var fremragende.\nHurtig billig morgenmad før kanosejlads\nStoppede i før vi tog kanosejlads på Kickapoo River. Maden var god, og prisen var lige tilpas. Betjeningen var god, vores tjener holdt har villedt for vores ventetid, men helt ærligt, det var ikke så længe. Ville være et godt sted at få en hurtig...morgenmad før vandring vores kano.Mere\nI en by jeg aldrig havde hørt om (jo, jeg voksede op på den anden side af staten) ud at udforske området fik vi sultne! Fandt dette lille bitte restaurant tilfældigt. Hvilken vidunderlig overraskelse var det. Hvordan fik de ved, at jeg var sulten efter...en god burger? Dagens ret var en Bacon-cheeseburger med pommes frites eller tater tots og det er lige hvad vi havde! Mums!! En af de bedste burgere jeg har haft i lang tid. Viste sig at være side formede! Det er et lille, mor & Pop restaurant i en lille by i et smukt område i Wisconsin i Kickapoo flod-regionen. Læs mere på hjemmeside: http://www.milkjugcafe.com/about-us.htmlMere\nJeg har altid gerne gå til en mælkekande til morgenmad når vi besøger Ontario. God mad og venlig betjening. Priserne er også meget god men forvent ikke noget smart.\nMaden var god :)\nVi var ude for dagen, og så en mælkekande Cafe besluttede at stoppe i til frokost. Var god mad, gode priser, god service. Et typisk lokal cafe.\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Milk Jug Cafe The.\nAdresse: 103 S Garden St, Ontario, WI 54651-6504\nPlacering: USA > Wisconsin (WI) > Ontario\nTelefonnummer: +1 608-337-4448


Kildemosevej 18B - Vibeudlejning\nAC Varme: 1.000\nA/C Vand: 500\nForudbetalt husleje: 28.500,00 som kan afdrages med 1.000,0 pr.md.\nCategories: Værelses lejlighed, Huse og lejligheder 120 M2\n4-værelses lejlighed beliggende centralt i Dianalund by, gåafstand til Dianalund Centret, stationen, skoven og Holbergskolen med idrætsområde. Der er ca. 15 minutters kørsel til motorvej E-20 ved Sorø.\nDer er mulighed for at parkere sin bil.\nNår du gennemgår udlejningslejligheder, huse og soveværelseslejligheder, kan du se snævre og trange steder. Hvis du ønsker at holde dig ude af dette rod, skal du tjekke Kildemosevej 18 B, 4293, Dianalund lejebolig. Det betragtes som en af de bedste udlejningsejendomme. Sammen med dette, hvis du har brug for fire soveværelser, et køkken og komplet ventilation, kan du besøge Kildemosevej 18 B udlejningsejendom. Det er helt dit valg, om du har brug for en lejlighed med soveværelse, et hus eller en lejlighed.\nHvis du vil vide mere om lejlighederne, kan du enten ringe på +45 31 32 36 36 14 eller gå gennem den nedenfor nævnte hjemmeside.\nKomplette oplysninger om huset\nHer er nogle af de almindelige oplysninger om Kildemosevej 18 B udlejningshuse.\nHvis du er på udkig efter en færdigbygget lejlighed, skal du tage ud og besøge Kildemosevej 18 B lejebolig. Efter at have besigtiget Kildemosevej 18 B lejebolig. Nu behøver du ikke at bekymre dig.\nMens du gennemgår udlejningsejendommen, finder du måske et klodset og trangt sted. Hvis du ønsker at få fri plads og fuldstændig ventilation, skal du prøve Kildemosevej 18 b udlejningsejendom. Venligst har et kig på denne udlejningsejendom på vores anbefaling.\nHvis du vil vide mere om husene, kan du ringe på +45 31 32 36 14.\nHvis du ønsker at få alle faciliteter, herunder 4 soveværelser, et køkken og et fuldt ventileret område på ét sted, skal du besøge Kildemosevej 18 B udlejningsejendom. Sammen med dette giver det dig al den luksus og komfort i et enkelt hus.\nDet meste af tiden folk ikke fik parkeringsområde i nærheden af din soveværelse lejlighed. Det bliver en skræmmende og tidskrævende opgave at få et køretøj fra et langt væk parkeringsområde. For at få et parkeringsområde sammen med din soveværelse lejlighed, skal du gå og tjekke Kildemosevej 18 B udlejningsejendom.\nHvis du ønsker at få et hus i et højklasses samfund, kan du ikke forvente en mindre husleje. For at få et lejebolig til en økonomisk pris, skal du tjekke Kildemosevej 18 B lejebolig, da den kun er tilgængelig til 28.500 priser.\nHvis du ønsker at være tæt på skoven og stationen, skal du besøge Kildemosevej 18 B lejebolig. Sammen med dette er det tæt på E-20 motorvejen ved SORO, og det er kun 15 minutter væk. Den nøjagtige placering af Kildemosevej 18 B udlejningsejendom er Dianalund Center station, og Holbergskolen sammen med sportsområdet.\nHvis du vil vide mere om beliggenheden, kan du ringe på +45 31 32 36 14.\nUdlejning af et hus eller en lejlighed\nDu kan tjekke alle detaljer om et hus eller en lejlighed til leje, herunder huslejepriser og nogle af de mest almindelige tips til at få en bolig i landet som udlænding, før du flytter ind i huset eller lejligheden i Danmark.\nAt give husleje som udlænding\nHvis du er udlænding og spekulerer på en lejlighed i Danmark, skal du huske nogle få punkter, og de er anført nedenfor.\n- Hvis du tror, at det er nemt at få en lejlighed i København og Aarhus som udlænding, så tager du grueligt fejl. Som du måske vil få at vide, er lejeprisen ret høj. Sammen med dette skal du vente i lang tid for at få den til en overkommelig pris.\n- For at få indkvartering i Danmark uden besvær skal du bruge en forbindelse.\nI Danmark hedder lejlighederne lejebolig. Hvis du vil have et møbleret eller umøbleret hus i Danmark, kan du vælge et af dem efter dine præferencer. Hvis du ønsker at forstå, hvilke faciliteter der er inkluderet i halvmøblerede lejligheder eller huse i Danmark, så kan du gennemgå følgende faciliteter, der er inkluderet i halvmøblerede huse er et halvmøbleret køkken med komfur, ovn og køleskab. Udover dette kan du observere nogle af de steder, hvor du kan finde en fryser, vaskemaskine, tørretumbler og opvaskemaskine. Hvis du vælger en umøbleret bolig, kan du måske ønske at få malet vægge og udbedret gulvskader, inden du flytter ud.\nUdlejningsproces og regler\nNedenstående punkter forklarer nogle af de mest almindelige regler og lejeprocesser.\n- Hvis du er husejer, kan du nemt bede lejer om at flytte ud af din lejlighed mellem et eller to år, da du har fuld myndighed til at gøre det, hvilket betyder, at du i virkeligheden drømmer. Den faktiske proces er, at boligejeren skal give en specifik grund til at bortvise lejeren fra sin ejendom.\n- Det kan blive svært at få udbetalt dit depositum ved lejemålets ophør fra ejerne, da du kan blive beskyldt for skader på lejemålet. Hvis du ønsker at sikre dig, at du får dine penge tilbage fra ejeren, skal du tage billeder af lejligheden, inden du går ind i lejligheden første gang. Du kan have brug for en fotokopi og sende den til en ven, et familiemedlem eller en advokat for at opretholde et juridisk bevis.\n- Hvis boligejere har brug for at tjekke deres hus, kan de gøre det i to uger, før de giver deres hus til leje. Hvis de undlader at gøre det, kan de ikke bede lejer om at betale depositum, og denne betingelse gælder ikke kun i Danmark, men også i resten af landene og staterne.\nKrav og dokumenter til udlejning\nHvis du har bemærket det, kan du finde forskelsbehandling mellem EU-borgere og udenlandske statsborgere. EU-borgerne er for det meste ikke tvunget til at fremvise dokumentation for deres indkomst. Boligejerne kræver derimod en lønseddel fra lejerne, før de flytter ind i deres lejlighed. Udlændinge er imidlertid målrettet mod at vise bevis for at bo i Danmark og er ikke tvunget til at vise deres indkomstsedler af hensyn til visum.\nVed lejemålets ophør skal du desuden udfylde de obligatoriske formularer for start og slutning af lejemålet. Det kan være muligt, at du bliver bedt om at dele en kopi af de dokumenter, som har fejl og mangler ved lejemålet, med både ejeren og lejeren. Før du flytter ind i lejligheden, skal du sikre dig, at alle fejlene er til stede i dokumenterne. Når du bor i lejligheden, må du ikke glemme, at du ikke er ansvarlig for at underskrive et dokument, der opkræver dig for skader, som du ikke har foretaget.\nLejekontrakt og depositum\nDu er obeliseret til at underskrive en lejekontrakt, før du flytter ind i lejligheden. Lad os forstå det bedre med et eksempel: Du skal betale et depositum til boligejeren, før du flytter ind i lejligheden. Oftest betales depositummet sammen med den første husleje, og du kan opleve, at beløbet svarer til en måneds eller tre måneders husleje.\nHer er nogle af de mest almindelige dokumenter, som er obligatoriske i forbindelse med lejekontrakten.\n- Fornavn, efternavn og adresse på kontrakten.\n- Start- og slutdato for lejeaftalen sammen med fornyelsespolitikken.\n- Værdien af den månedlige leje og depositum.\n- Kort introduktion om rummet og det tilgængelige rum i bygningen.\nGennemsnitlig husleje i Danmark\nFor at forstå den gennemsnitlige husleje i Danmark kan du tage et eksempel på en lejlighed på 85 kvadratmeter i de største byer i Danmark. De nedenfor anførte huslejer er den gennemsnitlige pris for de danske steder sammen med lejlighedsgebyret.\n- Aarhus: 11,800 1,580\n- København: 16.600 2.220\n- Aalborg: 8.500 1.140\n- Odense: 10.000 1.340\nMindste husleje i Danmarks hus\nHvis du ønsker at kende minimumslejen for Danmarks hus, skal du tjekke fra sted til sted. Hvis du stadig er forvirret, kan du tage et eksempel: København har en et-værelses lejlighed, og du skal være forpligtet til at betale mindst 5.800 DKK (865 USD). Når vi taler om Aarhus, skal du obelized til mere end 4.000 DKK (670 USD) for en et-værelses lejlighed.\nDet kan være muligt, at du kan få en lavere husleje i andre dele af landet ved et rundt tal på 4.000 DKK (600 USD) for en etværelseslejlighed eller 6.000 DKK (800 USD) for en treværelseslejlighed.\nMaksimalt beløb for leje\nHvis du ønsker at kende den maksimale husleje pr. kvadratmeter, kan du kontrollere den accept, der er fastsat i loven. For at gøre det mere klart kan du tage et eksempel: Hvis du har besluttet dig for at få en lejlighed på 50 kvadratmeter i København, kan du ikke betale mere end 5000 DKK (745 USD). Det gælder dog ikke for lejlighedsbygninger, der blev bygget før 1982. Men hvis ejeren ønsker at hæve lejligheden, skal de sikre sig, at den er bygget efter 1982.\nSammen med dette plejede udlejerne at bede om at betale mere end grænsen for de gamle bygninger. Hvis du ønsker at krydstjekke, om det er tilladt at betale et stort lejebeløb eller ej, skal du tage hjælp fra juridiske myndigheder. Hvis det er i strid med loven, kan du anlægge sag mod udlejeren. Bortset fra dette kan du bede om at få reduceret leje beløbet, selv om du har underskrevet en kontrakt, men du er stadig ikke ansvarlig for et højere leje beløb på en uautoriseret måde.\nBetaling af forbrugsregninger\nDet kan være muligt, at du får en forskel på den gamle og den nye regning. Her er et par af de mest grundlæggende retningslinjer for betaling af regninger for forsyningsvirksomheder i Danmark.\n- Lejeprisen omfatter ikke en forbrugsregning, så den skal betales separat.\n- Du vil måske opleve, at ikke alle forbrugsregninger skal betales af lejeren, da nogle af dem betales af udlejeren. Så alle aftaler om betaling af regninger skal nævnes i lejekontrakten sammen med, hvem der skal betale hvilken regning.\n- Husejeren kan bede lejeren om direkte betaling af gas- og elregningen. Det er obligatorisk for lejeren at betale disse regninger sammen med huslejen. Hvis ejeren efter at have modtaget alle regningerne finder nogen forskelle, kan han/hun drøfte det med lejeren og klare alle regningerne.\n- Internet- og elregning er også en del af en regning for forsyningsvirksomhed. Så det er lejeren, der skal foretage betalingen.\n- Hvis en husstand har et tv, en bærbar computer eller en smartphone, skal lejeren betale for en medielicens til det statslige tv-selskab, Danmarks Radio.\n- For det meste forventes regningerne for forsyningsselskaberne at blive opkrævet på grundlag af lejerens forbrug, og de håndteres manuelt sammen med huslejeafregningen hvert år.\n- Brugsregningerne skal betales af lejeren inden for 14 dage. Hvis du har besluttet at betale regningen i en bank eller på et posthus, skal du betale mellem 10 og 15 DKK (1,50-2,20 USD). Bankerne håndterer den komplette betaling af dansk direkte debiteringstjeneste og hedder PBS Betalingsservice eller foretages med netbank, så er det helt gratis.\nKortvarige udlejninger: Gennemsnitlig pris og ting at vide\nHvis du står over for problemer, mens du får en lejlighed i Danmark, har du måske brug for et midlertidigt lejebolig sted at bo. Hvis du undrer dig over lejeboliger, kan du søge på de berømte udlejningswebsteder for ca. 370 DKK (55 USD) pr. dag.\nFor at kende den verdensomspændende trend i Danmark skal du tjekke home-sharing-kulturen. Du kan få kortvarige lejeboliger, der er tilgængelige hos værterne, andre rejsende eller ex-pats.\nDet danske udlejningsmarked\nNormalt kan du finde forskellen mellem lejere i den offentlige sektor og lejere i den private sektor. Årsagen er, at de har forskellige regler, bestemmelser og økonomiske muligheder i forhold til hinanden.\nSamtidig har du måske hørt om omdannelsen af private flerfamilier til offentlige flerfamilier sammen med den økonomiske støtte i løbet af 1980'erne og 1990'erne. På nuværende tidspunkt er hele muligheden blevet ændret og har bevaret nye økonomiske muligheder og øger huslejen.\nNår man gennemgår skatten på privatejede boliger i Danmark, kan man få værdiansættelse som en af de vigtigste bekymringer. Bortset fra dette omfatter visse spørgsmål økonomisk støtte ved at reducere skattebeløbene til vedligeholdelsesformål. Den egentlige grund var at skabe et stort antal arbejdspladser, men nu er det vigtigt at forstå, om stigningen i effektivitet vil få den nødvendige betydning eller ej.


Lidt mere lægelig ydmyghed, tak! | helsenyt.com\nLidt mere lægelig ydmyghed, tak!\nLægeforeningens formand, Jens Winther Jensen, efterlyste i sidste uge mere naturvidenskabelig forskning i alternative behandlinger og et system til indberetning af bivirkninger. Jeg efterlyser lidt konsistens i lægeforeningens holdninger.\nMan kan godt følge kravet om, at al behandling skal leve op til bestemte standarder for evidens og naturvidenskabelig bevisførelse. Men efter de ellers udmærkede synspunkter kommer selvmodsigelsen. Jens Winther Jensen skriver, at man godt kan fravige kravet om evidens i nogle tilfælde: "Selvom det ikke er vist gennem videnskabelige undersøgelser, så er det helt indlysende, at der er en effekt, og sådan er der en hel række behandlinger, der bunder i velforankret klinisk erfaring." God pointe. Til gengæld er det hverken godt eller logisk at fortsætte: "Det er omvendt ikke tilfældet med alternative behandlinger." Hvor er beviserne for den udmelding? Tror Jens Winther Jensen og Lægeforeningen, at alternative behandlere kun har kort, tilfældig og teoretisk erfaring? Eller hvorfor er det forbeholdt læger at sige: Jamen, vi kan jo se, at det virker?\nHvis vi vil stille samme krav til alternativ behandling som til lægevidenskabelig, så må vi gøre det på alle områder. Altså forholde os til undersøgelser af den naturvidenskabelige effekt, men også at interessere os for behandlernes ofte lange erfaring. Måske endda patienternes. Har Jens Winther Jensen prøvet at lytte til patienter, der går til en alternativ behandler og som igen og igen går derfra gladere og sundere? Det er jeg overbevist om, at han har. Men hvorfor ønsker Lægeforeningen så ikke at drage nytte af de erfaringer? Det tyder jo på, at vi ikke kan påvise en effekt på vores måde, så det næste spørgsmål må være: Hvorfor i al verden folk går til alternative behandlere. De vigtige spørgsmål er ikke kun, hvad der virker, men også hvorfor folk vælger, som de gør. Det eneste indlysende i debatten er, at folk må få effekt af alternativ behandling - ene og alene fordi de bliver ved med at bruge det. En forretning, der solgte dårlige varer, som gjorde folk sure og syge, ville hurtigt lukke. Selvfølgelig er der brodne kar og kvaksalvere, men det er der inden for alle faggrupper. Men hvis Lægeforeningen ligefrem mener at kunne bevise, at samtlige patienter, der går til alternativ behandling, kun bliver sygere og fattigere af det, så er de ved at afsløre danmarkshistoriens største folkeforførelse. Heldigvis er vi enige om, at man som læge først og fremmest må interessere sig for patienten. Jens Winther Jensen skriver i hvert fald, at Lægeforeningen accepterer, at alternativ behandling bliver brugt af mange mennesker, og at lægerne gerne vil have bedre mulighed for at rådgive patienterne om bivirkningerne. Her må man undres over, om man egentlig kan acceptere noget, hvis man kun interesserer sig for bivirkningerne? Det virker ikke som accept af det alternative, men som tålt ophold i de hvide kitlers verden. Ligesom man kan fristes til at fremføre, at bivirkninger pr. definition må hænge sammen med en form forvirkninger. Hvis patienterne bruger og ønsker det, så må man som læge anskue det som en del af den helhed, der kan forbedre patientens situation. Lige så vel som den lægelige behandling bør omfavne patientens sociale situation, skadelige miljøpåvirkninger eller praktiske forhold i hjemmet.\nAlternativ behandling er en positiv realitet i mange menneskers liv, som vi må forholde os til. Vi skylder vores patienter at vide noget om deres liv. Det vil tjene Lægeforeningen at lægge mere vægt på, at hvis patienterne bliver gladere og raskere af at gå i kirke, lave kunst eller modtage astralhealing - så kan man med fordel støtte dem i det. Den moderne lægevidenskab står fast på naturvidenskabens grund, men mennesket er mere end naturvidenskab.\nAf Dan Brun Larsen, stud.med. og snart læge, Rentemestervej 36, 2. tv., København NV.\nKilde: Kristeligt Dagblad 23.06.2005.


Overgang til overenskomst\nPr. 1. januar 2010 træder overenskomsten i kraft for allerede ansatte, og det får følgende konsekvenser:\n· Tjenestemandslignende ansatte med en kirkemusikalsk kandidateksamen overføres til DOKS’s overenskomst, uanset om de hidtil har siddet i en DOKS-stilling, en PO-stilling eller en honorarlønsstilling.\n· Tjenestemænd forbliver ansat på tjenestemandsvilkår i den lønramme de hidtil har siddet i, uanset om der er tale om en DOKS-stilling eller en PO-stilling. Er man ansat som tjenestemand i en PO stilling, forbliver man under FPO’s forhandlingsområde\nNår du som tjenestemandslignende ansat overføres til overenskomstansættelse skal der udarbejdes et nyt ansættelsesbrev, som vi opfordrer dig til at indsende til DOKS forinden underskrift. Lønmæssigt overføres du til det nye lønforløb som overenskomstansat (jf. lønkort i OB oktober). Du indplaceres på nærmeste højere skalatrin i det nye forløb. Hvad angår rådighedstillæg indplaceres du efter anciennitet. Ingen går ved overgangen ned i løn. Såfremt man efter disse regler får en lavere løn end hidtil, tildeles man et udligningstillæg svarende til forskellen. På DOKS’s område er det dog kun ganske få der havner i denne situation. For flertallet medfører overgangen lønfremgang.\nNår du får din første lønseddel som overenskomstansat, bør du granske den nøje og sikre at du ikke går ned i løn. Det er naturligvis bruttolønnen der er afgørende (skatteændringer kan betyde at du netto får mere udbetalt på trods af at bruttolønnen eventuelt kan være faldet). Du skal sikre dig at du får det rigtige tillæg, samt at der indbetales pension. Er du i tvivl, så indsend en kopi af din lønseddel (evt. scan) til sekretariatet. Husk også at du er velkommen til at kontakte din tillidsrepræsentant, hvis du har spørgsmål.\nSom overenskomstansat findes der ikke længere et standardregulativ for stillingen. Ansættelsesbeviset skal indeholde visse oplysninger om stillingen, og derudover kan det være hensigtsmæssigt at lave en arbejdsbeskrivelse for stillingen. Menighedsrådet kan vælge at lade det eksisterende regulativ fortsætte som arbejdsbeskrivelse, hvilket i en tid med mange andre forandringer kan være formålstjenligt. Vælger man at lave en ny arbejdsbeskrivelse, ligger der på DOKS’s hjemmeside og på Landsforeningen af Menighedsråd’s IT-skrivebord en arbejdsbeskrivelse som kan benyttes.\nDu bør opfordre dit menighedsråd til at forholde sig til de elementer der er i førnævnte arbejdsbeskrivelse, således at I sammen aftaler hvilke rammer der skal gælde for stillingen fremover. Det kan f.eks. være forhold omkring koncerter eller kompetencer omkring korets ledelse, eller lignende. Er du i tvivl, så tal med din tillidsrepræsentant.\nDer skal udarbejdes planer for planlagte kirkelige aktiviteter fra d. 1. januar. Vi opfordrer til at udvise fleksibilitet den første periode. Men det er vigtigt at man så tidligt som muligt får en drøftelse mellem menighedsrådet og de ansatte om hvorledes man håndterer den såkaldte ”løse” fridag.\nPå sekretariatet vil vi gøre hvad vi kan for at hjælpe, og du er altid velkommen til at kontakte os. Det skal ikke være nogen hemmelighed at vi i en lang periode har været underlagt et vist arbejdspres og vi har lejlighedsvis haft svært ved at leve op til vores egen målsætning om hurtigt at give vore medlemmer et svar på fremsendte spørgsmål. Vi forventer desuden et vist ekstra pres i forbindelse med den konkrete overgang til overenskomst. Så vi beder om jeres forståelse, hvis svaret ikke kommer lige umiddelbart efter fremsendelse, eller hvis jeg er svær at træffe telefonisk. Du kan i stedet overveje om du ved at kontakte en tillidsrepræsentant kan få svar på de spørgsmål du måtte have. Spørgsmål om stillingsberegninger vil som udgangspunkt fremover altid blive henvist til tillidsrepræsentanter.\nVedrørende fridagsregler for tjenestemænd\nDer arbejdes på højtryk for at få lavet en ny aftale om fridagsregler for tjenestemænd. Som tidligere annonceret er udgangspunktet at der skal laves tilsvarende regler for tjenestemændene med virkning fra 1. januar 2010, dvs. fridagsregler der tager udgangspunkt i en 5-dages arbejdsuge, og samme struktur som for de overenskomstansatte, det vil sige en fast ugentlig fridag, og en løs ugentlig fridag. De løse fridage skal 8 gange om året, dvs. 2 gange pr. kvartal, placeres således at det giver en sammenhængende weekend. Rammerne og den præcise aftale for tjenestemændene, er dog ikke klar endnu. Vi melder ud så hurtigt det er os muligt.


13 modstande, alt iberegnet... | Ingeniøren\n13 modstande, alt iberegnet...\nAf Poul-Henning Kamp 30. jun 2018 kl. 09:55 91\nVi tilkøbte magnetkontakter som ekstraudstyr i alle vores døre og vinduer og til at begynde med lavede jeg bare en serieforbindelse af dem alle sammen, så jeg kunne se om noget var åbent.\nMen det er ikke ret praktisk at løbe hele husets perimeter rundt for at finde hvad der er åbent.\nDer er naturligvis mange måder at identificere hvilken kontakt der står åben, men den jeg har besluttet mig for denne:\nKontakterne i hvert af de 13 rum serieforbindes, her vist som bare en kontakt per rum. Over hver af dem parallelforbindes en modstand med en unik værdi.\nOhm-meteret måler summen af modstandene i de rum hvor kontakterne er åbne.\nDen indlysende teoretiske løsning er at bruge modstandsværdier på 1, 2, 4, 8, ... 1024, 2048, 4096 Ohm, konvertere den samlede modstand til et binært tal og se hvilke kontakter der er åbne.\nMen det virker kun hvis den største modstand, uanset alder og temperatur holder sig indenfor en kvart Ohm, dvs tolerance + temperaturkoefficient * delta-T < 61PPM hvilket sprænger budgettet med en faktor 1000.\nI praksis er det ikke sandsynligt at der står vinduer eller døre åbne i mere end et par rum, så hvis man prøver sig lidt frem, kan man finde 13 modstande der giver unikke værdier for alle muligheder med en og to kontakter åbne og for mange, men ikke alle muligheder med flere åbne kontakter\nDen slags findes der kendte matematiske rækker for, men de hjælper os ikke, for vi er nødt til at holde os til modstande vi faktisk kan købe: E96 værdierne.\nEn mulig løsning er: 562, 845, 1020, 1130, 1180, 1240, 2490, 3240, 4020, 4990, 5900, 6810 og 7320 Ohm.\nHvis vi begrænser os til to åbne kontakter er den højeste modstand man kan få brug for at måle 6810+7320 = 14130 Ohm.\nDen mindste forskel man får brug for at måle er 48 Ohm imellem (562+5900) og (2490+4020) Ohm.\nForholdet mellem disse tal kan vi kalde "godheden" af løsningen: 14130/48 = 294.375\nGodheden repræsenterer hvor stor opløsning Ohm-meteret skal have og derfor er lavere værdi bedre.\nDen største modstand må maksimalt være 24 Ohm fra nominel værdi = 0.33%.\nHvis vi bruger 0.1% modstande efterlader det 0.23% til temperaturkoefficienten og ved 20PPM/K er der plads til temperaturudsving på 115K. Nu taler vi modstande til under en femmer.\nAt finde en kombination af 13 modstande der kan bruges er en variant af det problem man kender som "rygsæk-problemet".\nForestil jer et cykelbud med en rygsæk og en stak pakker i alle mulige størrelser. Rygsækken kan ikke rumme alle pakkerne og betalingen er per kørt kilometer. Hvorledes vælger budet hvilke pakker han skal putte rygsækken så han tjener mest på turen ?\nRygsæk-problemet har kun sit navn fordi den bedste metode vi har er "prøv dig frem" og det skalerer rigtig dårligt med størrelsen af rygsækken: Forskellen på at finde den optimale række med 12 modstande og 13 modstande er meget, meget stor.\nJeg har mindst en løsning der er bedre end den ovenfor, men jeg røber den ikke endnu, for det tilfældes skyld at nogen blandt læserne vil regne med.\nMan kan vel samle det i grupper. Det er vel rigeligt at vide det er et stuevindue der er åben.\nHvordan forestiller du dig at denne værdi, og de mange forskellige kombinationer af 1-2 åbne vinduer/døre skal sikre at det er letter at beregne hvilke steder der er åbent, end lige at gå en runde?\nEr det et fuldautomatisk målesystem der automatisk måler modstanden og beregner den mest sandsynlige kombination af åbne døre/vinduer? Eller er der en manuel proces?\nHusk at få målt ledningsnettet igennem, så du kan fratrække den modstand er der i ledningerne :)\nDet er samlet i grupper: En gruppe per rum giver 13 grupper.\nEgentlig ville jeg nok helst skrue et AVO-Meter op på væggen med en specialfremstillet håndskreven skala :-)\nI praksis tror jeg det bliver en simpel signal-lampe der advarer om at "noget er åbent" og en intern webside der siger hvad der er åbent.\nA/D converteren på en Rpi3 eller BBB er muligvis god nok til selve ohm-målingen, ellers kommer der en extern 16-bit ADC fra Adafruit på.\nSlå på enden af kablet og lytte efter ekko. Tiden der går inden du får ekko vil fortælle dig hvilke vinduer der er åbne. Det er nok lidt en anden prisklasse.\nForbind en bibber ved hvert vindue sådan at den giver lyd hvis et vindue er åbent, når du sætter strøm på linjen.\nSå kan hele familien hjælpe uden videre instruktion.\nHvad med ledningsforbundne (uden NFC-"antenne") RFID-chips?\nFlå spolen af og forbind hver ende til kæden. Herudover sættes vindueskontakten over de to ender:\nRFID Glass Capsule (125kHz):\n125kHz kan sagtens komme rundt i en lang kæde uden synderlig udstråling. Aftast fx kæden hvert sekund? Eller aftast om kæden er kortsluttet - er den ikke det, aftastes med 125kHz-læseren.\nI aftastningsenden hackes læseren også ved at fjerne spolen og koble læseren ind i kæden.\nKæden kan fx laves som parsnoetkabel (et par i cat.5 PDS-kabel) med breakout til hver RFID-chip. I den ene ende kortsluttes de to ledere - og i den anden ende placeres RFID-chip-læseren. På den måde er der lav udstråling - og meget lav indstrålingsfølsomhed.\nHvis du vil lave sikkerhed vælger du RFID-chips og RFID-chip-læser med den fornødne sikkerhed.\nMange RFID-chips kan få indlejret data; her kan du skrive hvilket vindue det drejer sig om - dvs det er næsten "selvdokumenterende"?\nEn måde at tillade større upræcision på modstandende, er at multiplicere med en større værdi end to. Det bruges meget, at multiplicere med enten større værdier, eller mindre værdier indenfor A/D konverter teknologien, for at enten sikre et overlap (altså, at man er sikker på, at en værdi kan indstilles, men samme værdi kan så forekomme på flere måder), eller at sikre, at det ikke er et overlap (ikke så brugt ved A/D konvertere, da man normalt vil kunne finde en værdi). Gemmes så vægtene elektronisk i en flash, af hver enkelt målte modstand, så regnes den korrekte værdi ud, ud fra den binære omsatte værdi. Det kan også bruges ved digitale strømspejle mv. da det her bare er et spørgsmål om at finde en værdi. Det er ofte mere simpelt, at bare lave en A/D konverter med tilfældige modstande, og så kompensere bagefter, end at skulle lave hver enkelt modstand, så den kan justeres - det går ud over hastighed mv.\nSå i stedet for at vælge 1,2,4 osv. så vælg en større multiplikationsfaktor end to. Dette vil give plads til upræcisionen.\nDu skal vælge at gange den forrige modstand med to, og herefter afrunde op til nærmeste i E96. Du kan evt. gøre det lidt mere sikkert, ved at afrunde to værdier op. Den nye værdi du får, ganges så også med to, og afrundes to værdier op. Og sådan forsættes. Forholdet mellem værdierne er altid >2, og der tages højde for præcisionen i E96.\nclaus hortan 1 år siden\nKabel TDR-radar alarm\nTræk et parsnoet kabel rundt til vinduerne og sæt kontakterne mellem de to ledere.\nLav en mikrocontrolleren styret kabel TDR-radar til at finde ud af hvor langt nede af kablet kortslutningen (=identifikation) er:\nPS: Det kan kombineres med ID-modstande..\nRe: Kabel TDR-radar alarm\nHer kan du ikke se hvilke (i flertal) vinduer som er åbne.\nJeg syntes PH's ide er rigtig god - men, han skal måske undgå modstande i størrelsen 1 ohm pga ohm i ledningerne. Og, han skal sikre, at der er tilstrækkelig luft. Skal man teoretisk kunne identificere modstanden så er vigtigt, at forholdet i forhold til forrige modstand er mindst 2. Størst tænkelige værdi for den forrige modstand, gange to, skal være mindre end mindst tænkelige værdi for den næste. Der skal så også tages højde for modstand i ledninger, og for præcisionen af målingen. Alt i alt, så er det bare et spørgsmål om, at multiplicere med en faktor større end to, og at faktoren er stor nok til, at både tage højde for modstandsnøjagtigheden, og konverterens nøjagtighed.\nNår du skal detektere hvilke vinduer der er åbne, så anvendes successiv approksimation.\nDu starter med at undersøge om vinduet med højeste modstandsværdi er åben. Hvis den målte værdi er større end den, så er kontakten åben. Er den mindre, så er den lukket. Reelt sammenlignes med en værdi, der er en smule mindre. Alle værdierne uden den største, er samlet mindre end den største, og der bruges middel af disse to værdier. Når du har regnet ud om kontakten er åben for største modstandsværdi, så trækkes denne fra, og du fortsætter med den næste. På samme måde, som en successiv approksimations konverter fungerer, bortset fra, at du bruger andre værdier end 1,2,4 og 8, og trækker værdien fra, som du har givet modstanden.\nTil sidst, får du ud, hvilke vinduer du har åben.\nEn lille sidebemærkning: Som jeg skrev tidligere, anvender man ofte A/D konvertere med overlap ved konstruktionen af A/D konvertere. Derved tages hensyn til upræcisonen af vægtenene, og man sikrer, at forholdet mellem to vægte, aldrig bliver større end 2. Derved kan man lave A/D konverteren uden justerbare komponenter. Den kalibreres bagefter med en simpel måling, ved at måle de enkelte bit, og at herefter lave en præcis justering, ved at gemme de målte værdier i flash. Det interessante er, at man oftest ikke anvender faktor to - men en meget lavere faktor, for at opnå et stort overlap. F.eks. kan bruges kvadratrod to. Det betyder, at der findes mange kombinationer, der giver samme resultat. Det er en fordel, for sker en fejl ved sammenligningen, så vil det ikke medføre at de efterfølgende bits er 00000 eller 11111 som i en traditionel succesiv approximations konverter, men derimod gøre, at den indstiller sig, til den korrekte værdi. Et tilstrækkeligt overlap, kompenserer således også for komperatorfejl og støj. Indenfor talsystems teorien, lærer man en del teori om redundante talsystemer, og netop evnen til fejlkorrektion, er en vigtig evne for disse. Det sås f.eks. i Pentium processoren, hvor der var regnefejl i divisionsalgoritmen. En af årsagerne til, at det var så svært at finde fejlen, var at der blev brugt et redundant talsystem - det gør man ofte i divisioner. Den var dog ikke designet til, at være redundant nok til at korrigere fejlen - desværre. Indenfor analog verdenen, arbejder man med redundante talsystemer, der er så redundante, at de også korrigerer analoge fejl.\nMan kan lave det samme med serieforbundne dioder, og kan halvere ved at sende strømmen den ene vej og den anden.\nSå skal du have 1,2,4,8,16... serieforbundne dioder. Så det bliver en god stak i forhold til modstande. Og ved et stort antal dioder i serie kræves stor spænding. Tror modstande er et godt valg.\nDer findes mange billige microcontrollere med få ben, og en mulighed kunne være en digital bus og 2-4 ledninger. Fordelen ved en digital bus, vil dog primært være, hvis man har brug for analoge indgange, temperatur måling, styring af et eller andet. Carsten kan sikkert fortælle om mulighederne for en seriel bus...\nAlarm der anvender Digital Command Control\nLidt om DCC: Wikipedia: Digital Command Control.\nDu skal blot anskaffe een lokomotiv dekoder, som understøtter RailComm/Feedback (åben standard!), per vindue. En RailComm/Feedback detektor og dekoder er vist fra side 4. fx figur 2 og 3.\nDit alarmcenter er command station - og "boosteren". Både command station - og "boosteren" skal understøtte RailComm/Feedback. RailComm er data (vindue åben/lukket) sendt fra "lokomotiv"-dekoder (overvågningsnode!) via RailComm/Feedback-protokollen. Command station - og "boosteren" skal med jævne mellemrum lave ophold (slags 3-state), hvori RailComm/Feedback lokomotiv-dekoderne sender deres bits, som modtages af RailComm/Feedback detektor og dekoder. Det flyder med open-source DCC-projekter på nettet!\nTil at starte med kunne DCC-systemet klare 127 unikke lokomotiver (short address) - i dag kan den understøtte 9999 lokomotiver (long address).\nGammel merg.org.uk oversigt.\nGammel lokomotiv dekoder med feedback=RailComm.\nCombined Command Station, Booster and Power Supply (BC1A).\nLokomotiv- dekodere og command station open-source firmwaren, har været testet i flere år og er beregnet til billige PIC-microcontrollere.\nHar du problemer med alarmsystemets komponenter er det blot at spørge DCC-folket - de behøver ikke at vide, hvad du bruger DCC-systemet til :-)\nEller at dine "skinner" blot er et parsnoet kabel og dine "lokomotiver" er vinduer... :-) Det parsnoede kabel kan ikke fejlforbindes; der er ingen "rigtig" polaritet!\nPS: Jeg havde oprindeligt tænkt mig at anvende DCC til fjernstyring af en antennerotor - og fjerntilbagemelding bl.a. fra de mastmonterede SWR og antennetuner moduler. "Skinnen" er her koaksialkablet.\nRe: Alarm der anvender Digital Command Control\nDen billigste PIC microcontroller koster ca. 0.3 USD eller 2 kr. Den er lidt dyrere end en modstand, men der er flere muligheder. Hvis man kan nøjes med sådan en enkelt chip, eventuelt sammen med en afkoblingskondensator, så er det billigt, men kan ikke stå mål med en modstand. Jeg ved ikke, om der findes nogle standard 2-lednings protokoller der kan bruges med en single-chip PIC. Men, ellers kan man jo selv lave en.\nMan kan nemt forsyne en PIC med strømforsyning gennem udgangstransistorerne. Ved man således at signalet er højt (eventuelt hjulpen høj af en PMOS transistor på en "server"), så kan man sætte en udgang til høj, og så vil strømmen gå fra udganen til afkoblingskondensatoren, og forsyne PIC kredsen med strøm. Derved opnås at spændingsfaldet bliver så lavt, at der ikke går substratstrøm.\nEn mulighed er at bruge en protokol som ligner DCC, og så bruge to ben. PIC'ens beskyttelsesdioder på benene, virker omtrent som en brokoblet ensretter - som der bruges i DCC. Dog, er et problem med substratstrømme, men igen kan det undgås, ved at programmere benene som udgange, på et tidspunkt hvor man ved hvilken spænding der er på bussen. Derved oplades lytten/kondensatoren.\nRe: A/D konvertere\nEn lille sidebemærkning: Som jeg skrev tidligere, anvender man ofte A/D konvertere med overlap ved konstruktionen af A/D konvertere.\nKig fx på: Wikipedia: R-2R-netværk.\nEn RailComm/Feedback detektor og dekoder er vist fra side 4. fx figur 2 og 3.\nDit alarmcenter er command station - og "boosteren".\nDit alarmcenter er RailComm/Feedback detektor og dekoder (- med lidt kommunikation med command station).\nStrømforsyningen er en command station - og "boosteren".\nGlenn Møller-Holst 2 sekunder siden\nEt R2R netværk, er lidt svært at regne på når der er tolerancer på modstande. På nogle måder, giver det bedre præcision end et 1R,2R,4R netværk. Det skyldes den måde, at modstande er sat sammen. Men, den teori jeg angav for et redundant netværk, er ikke helt så enkelt ved R-2R.\nI chip sammenhænge bruger man normalt ikke modstande men strømgeneratorer på i, i/2, i/4 osv. Eller, der bruges vægte, som er tættere på hinanden, hvorefter konverteren gennemmåles ved en test, og programmeres i flash'en. Det tætteste man kommer på R-2R i en chip, er hvis der bruges switch-capacitor netværk, hvor der bruges kondensatorer i stedet for modstande.\nDu skal vælge at gange den forrige modstand med to, og herefter afrunde op til nærmeste i E96. Du kan evt. gøre det lidt mere sikkert, ved at afrunde to værdier op.\nDet er slet ikke nok til at få prisen ned og som resultat ender du med et spænd der meget stort og dermed et "rigtigt" Ohmmeter.\nAlarm via Cat 5 PDS-kabel kortslutninger eller ID-modstande\nI et Cat 5 PDS-kabel er der otte ledere:\nDe kan kortsluttes på 7+6+5+4+3+2+1 måder. De 7 er fra 1 til en af de højere nummererede ledere - og de 6 er fra 2 til en af de højere nummererede ledere osv.\nSå skal du blot lavet et panel, som skal kan afkode kortslutningerne og afbilde dem til vinduer i et bestemt sted i bygningen.\nHvis man skal kunne lokalisere flere åbne vinduer på een gang, må man nøjes med 8 per cat 5 kabel. (fx 12, 23, 34, 45, 56, 67, 78, 81)\nDet kan kombineres med ID-modstande!:\nfx serieforbindelse per xy:\n12 1000 kohm med vindueskontakt.\n12 2000 kohm med vindueskontakt.\n12 4000 kohm med vindueskontakt.\n12 8000 kohm med vindueskontakt.\nmed 4 ID-modstand per xy giver det 7 x 4 = 28 vinduer. Kun 7 da vi alle otte ledere ikke må kunne være forbundet i ring (12, 23, 34, 45, 56, 67, 78).\nFormentlig kan man med de 4 nævnte ID-modstande og ved at opfatte de otte ledere som indgange og udgange til et modstandsnetværk ; afkode langt flere åbne vinduer samtidigt?\nHvem kommer først med løsningen? :-)\nRe: Alarm via Cat 5 PDS-kabel kortslutninger eller ID-modstande\nTil sidste "opgave":\nDer må ikke være kortslutning mellem ledningspar, så alle ledningspar må fx være mere end 1 kohm - gerne uendelig ohm.\nKig fx på Mesh analysis: Citat: "...Mesh analysis and loop analysis both make use of Kirchhoff’s voltage law to arrive at a set of equations guaranteed to be solvable if the circuit has a solution. Mesh analysis is usually easier to use when the circuit is planar, compared to loop analysis....Solving for mesh currents instead of directly applying Kirchhoff's current law and Kirchhoff's voltage law can greatly reduce the amount of calculation required. This is because there are fewer mesh currents than there are physical branch currents. In figure 2 for example, there are six branch currents but only three mesh currents...."\nLøsningen af denne opgave må være enhver svagstrømsingeniørs våde drøm...\nOg saa til den virkelige verden\nJeg har - for laenge siden i begyndelsen af firserne - leget med tanken om serie forbundne modstande til detektering af alarm kilden, da jeg startede et firma der lavede tyveri alarmer. En ting jeg laerte var at installations omkostningerne langt overskred prisen paa en sensor i vinduet. Min loesning var en standard C-mos 4017 som for hvert vindue kunne koble en af sine 9 udgange med end of line resistor til vinduets kontakt, den sidste udgang blev brugt for at goere kredsloebet tamper resistant.\nIdag findes der IC kredse som kan goere meget mere end en 4017.\nDen maxim kreds som du bruger til temperatur maaling kommunikerer over maxims 1-wire technology og er nok den bedste kreds til et wired alarm system. Naar der traekkes kabler til tyverialarmen saa husk at faa et par ledere med til spaendiongsforsyning til eventuelle sensorer som maaske skal installeres senere, som f.eks PIR detectorer.\nTil temperatur maaling har du nok allerede lavet hvad der er noedvendigt for at kommunikere over Maxims 1-wire.\nEn wireless alarm er efter min mening en joke og er til at sabotere med in RF jammer.\nHusk at kontakterne i vinduet er bryde kontakter.\nTræk et snoet par\nLasse Larsen 1 år siden\n"one wire" kræver tre elektriske forbindelser; plus, nul og data:\nRe: Og saa til den virkelige verden\nFra et matematisk synspunkt er PH's løsning en meget fin opgave.\nMen, i praksis, vil jeg nok også have valgt Maxims 1-wire system. Det fungerer uanset antal kontakter, det er muligt at overvåge hver enkelt kontakt, der kan sættes moduler på så der kan måles f.eks. temperatur i hvert enkelt vindue osv.\nDet er dyrere end en modstand, men ønsker man sit hus overvåget, syntes jeg det er mere "smart" at kunne se om hver enkelt vindue er åben eller lukket, tjekke temperatur i vinduet, osv.\nDet vil også kunne kombineres med alarmer, og indikere vinduet hvor der er alarm. Det er hurtigere og nemmere at finde en indbrudstyv, når man ved hvor han er brudt ind, end at skulle tjekke alle vinduerne...\nPH: "Nu taler vi modstande til under en femmer."\nMaxim 1-wire koster lidt mere - men under 10 kr.\nEn Microchip microcontroller koster 2 kr.\nDer kræves en ekstern kondensator, for at opnå en 2-wire løsning.\nMan kan vælge at lave en maxim 1-wire løsning, og evt. sætte sin egen microcontroler på, og enten kode noget ind som svarer til maxim 1-wire protokol, eller lave sin egen simplere protokol, der kan sameksistere med maxim 1-wire, så begge protokoller kan anvendes samtidigt på bussen.\nSå har vi en 2 kr. løsning...\nDer skulle naturligvis stå 1-wire løsning.\nDet bliver noget af en skala, jeg får det til 91 forskellige kombinationsmuligheder... Naturligvis med det samme rum i nogle sammenhængende serier, men alligevel... :)\nEr det formålet? Jeg tænker at formålet snarere er at tjekke om alle vinduer er lukket inden huset forlades.\nJeg ved ikke om PHK har en alarm. Men selv med alarm, så er det alt for dyrt at tilkøbe sensorer til alarmsystemet, der kan verificere at vinduerne er lukket. I stedet er der ofte blot en rumsensor.\nHvis der er indbrud vil rumsensoren give alarm. Derfor er der dog ingen grund til at gøre det nemmere ved at lade vinduerne stå åbne.\nRs485 og Arduino Pro Mini per rum\nHvis det kan tillades lidt andet end kun modstande, så ville jeg foreslå RS485 netværk og en Arduino Pro Mini per rum, der så kan anvendes en I/O pin per vindue/dør i rummet\nMysensors har en DIY tilgang og du kan så lave en gateway til en RPI, der kan køre Domoticz, så du let får lidt visuelt oversigt via webserveren på RPI der kører Domoticz\n92, du glemte at alle kontakter kan være lukkede.\nRe: Rs485 og Arduino Pro Mini per rum\nBrian Jacobsen 55 minutter siden\nEr det ikke lidt overkill med en arduino Pro, strømforsyning til den, ledninger osv. når at Maxim laver en færdig løsning, i form af en tobenet komponent til under 10 kr.??\nDu skal have 24vdc ud til de forskellige modstande, og retur i multi kabel for hver modstand strøm måling. Disse går ind i en Siemens 1200 plc med Digitale indgange .\nSå køber du et billigt Siemens HMi og programmere det op. Software er gratis i Demo version - ca. En måned , Siemens TIA v 15\nEvt kan du køre med Analog måling og lave plc beregning / detektering og visning på Hmi\nJan Schrøder 1 år siden\nDu vil gerne under 13\nDu vil gerne under 13 modstande.... Her er et hurtigt (og meget simpelt) skud fra hoften:\nOvervej om du kan bruge en diode i stedet for en modstand over den 13' kontakt. Så skulle en entydig konklusion kunne nås ved to målinger med modsat polarisering.\nDu åbner og lukker næppe to vinduer præcist samtidigt. De åbnes, og lukkes, en af gangen. Så i princippet kan du bare tjekke modstandsforskellen, og finde ud af, hvilken der åbnes og lukkes.\nHvis du bruger de modstande du har, så kan du stadigt se om ingen, en, eller to vinduer er åbne. Men, du kan også se om flere er åbne - og hvilke! Det kræver bare, at du har en computer/microcontroller sat på hele tiden, så du kan se når modstandsværdien stiger eller falder. Er der under tre vinduer åbne, kan du tjekke de to metoder med hinanden.\nNøjagtigheden af modstandene betyder desuden ikke så meget for detektion af modstandsforskellen. Så du kan være meget sikker på, at detektionen er korrekt, hvis modstandsforskellen svarer til en af modstandsværdierne. Og du kan derfor måske bruge de to metoder, så du bruger modstandsforskelsmetoden til at kalibrere din oprindelige metodes modstande.\nDen løsning kunne jeg godt finde på at bygge. Jeg har væsentligt flere vinduer i en kontorbygning.\nSå skal jeg bare lige finde ud af lave en retro metalplade med sorte streger som principdiagram over bygningen og grøn/rød lysdioder som små trafiklys ud for hvert lokale. Er der nogen der ved hvordan de lavede sådanne plader? Jeg tænker laser engraving, selvom det nok ikke var metoden.\nSensoren bliver en simpel micro switch der kortslutter en modstand. Eller flere koblede modstande hvis det bliver nødvendigt for at få nok værdier. Det kan bare være 1000, 2000, 3000 etc uden hensyntagen til om den samlede værdi kan dekodes. Når systemet startes op antages at alle vinduer er lukkede. Det kan jeg godt leve med.\nAlternativt kan systemet signalere at tilstanden er ukendt ved hverken at lyse grønt eller rødt ud for vinduer, der ikke har ændret status siden opstart.\nDu kan få frontplader lavet fx. hos f.eks. PCB-POOL:\nDe laver dem i forskellige materialer, udstanser osv. og du kan få dem i farver.\nDen billige metode er en laserprinter og udskrive på selvklæbende plast. Dette kan klæbes på et stykke aluminium.\nKan vinduer/døre være lukkede uden at være låst?\nDet er praktisk, at døre kan. ;-)\nFlemming Frandsen 1 år siden\n1-wire: billigt, nemt og skalerbart.\nJeg er sikker på at du kan finde ud af at snakke 1-wire, smid den billigste 1-wire device du kan finde i serie med hver kontakt og alle kontakter+1-wire device på det samme trådpar.\nMed en DS18B20 til 5 kr per stk. sammen med hver kontakt får du samtidigt en temperatur måling fra hvert vindue, så der er mere data at lave grafer over.\n1-wire har den glimrende egenskab at man kan køre lige så langsomt som længden af bussen dikterer.\nRe: 1-wire: billigt, nemt og skalerbart.\nJeg overvejede 1-wire og diverse andre "elektroniske" løsninger, men taget i betragtning hvor stort det samlede ledningsnet er, skal der gøres en del for at holde lyntransienter fra døren, ellers bliver det alt for dyrt i distribueret elektronik.\nEn af fiduserne ved modstandsløsningen er at den er utrolig robust overfor lyntransienter ude i nettet og det ledningspar der måles på er nemt at beskytte.\nNej, det er intet problem - specielt ikke i de netlængder, der er relevant for en normal husinstallation, og i større systemer skal man bare lade være med at begå den fejl at omdanne commonmode forstyrrelser til differentialmode ved at skabe ubalance - f.eks. ved at jorde den ene side - typisk den negative forsyning.\nTo eksempler på balancerede 2-leder systemer, der kører fint over lange afstande, er telefonnettet og den gamle Electromatic/Carlo Gavazzi bus Dupline, der kan trækkes op til 10 km - se http://www.gavazzi-automation.com/docs/dow... .\nNår LED gadebelysning har tendens til at brænde af i tordenvejr, skyldes det netop, at man har glemt at tænke sig om og blot anvendt det gamle, ubalanceret 230 V net. Kommer der så en lyntransient, vil den omdannes til differentialmode, og man begår så fejl nummer to ved at tro, at den slags transienter kan uskadeliggøres med en transorberdiode eller en MOV over indgangen; men i mange tilfælde er indgangen kapacitiv pga. elektrolytten i ensretteren, og så vil det ofte være den, der tager det første "smask", indtil spændingen når højt nok op til at blive begrænset af beskyttelseskomponenterne. Havde man i stedet benyttes to faser, så impedansen til jord havde været nøjagtig ens for de to ledere, havde man været forskånet for mange problemer, forudsat at isolationen er god nok til ikke at bryde sammen selv ved flere kV.\nHvis man af én eller anden grund ønsker eller er nødt til at have den ene leder jordforbundet, kan kablet også semi-balanceres ved hjælp af en balun, som blot behøver at bestå af nogle vindinger af kablet omkring en ferritkerne. Så er kablet ubalanceret ved DC, men balanceret over for transienter og høje frekvenser.\nI stedet for at fedte med præcisionsmodstande og analogteknik og et hav af forskellige, inkompatible systemer til overvågning af vinduer og f.eks. temperaturer og meteorologiske data, som du tidligere har blogget om, ville jeg absolut bruge én feltbus til det hele. Det er p.t. nok lidt dyrere; men hvilket signal er det lige, du vil sende til dine potentielle kunder med sådan en "Fuskofon" rodebutik i en tid, hvor alle snakker om IoT og SmartHouse løsninger?\nDrift som funtion af alder, temperatur og fugt..\nAfhængig af type kan man hurtig ende op i at en 0.1% modstand efter 10 år er en 1% modstand.\nRe: Drift som funtion af alder, temperatur og fugt..\nPH kan eventuelt holde styr med modstanden, ved at tjekke modstandsstigning / fald, og programmere dem ind i flash.\nVed seriekoblede modstande, der er i en lang tråd rundt om huset, kan der opstå store spændinger, da der forekommer en sløjfe. Dette problem er ikke i 1-wire, og der kan eventuelt bruges snoet ledning. Desto tættere de to ledere er på hinanden, desto mindre spænding induceres i dem. Det er afstanden mellem de to ledere, som feltet trækker igennem. Hvis man ved serieforbundne modstande, fører et snoet 2-leder kabel rundt, og sætter modstande i den ene tråd, og lader den anden returnere (kortsluttet ved enden), så undgås sløjfen, og så er modstandsløsningen ligeså god med hensyn til torden. Og som PH skriver, også mere robust.\nJeg tror dog ikke, at der er store problemer med 1-wire løsningen - det er primært et spørgsmål om, at holde afstanden mellem lederne lille, og gerne ledningerne snoet, så et felt ikke induceres i samme retning. Det er arealet mellem ledningerne, som feltet kan trække igennem, og hvis ledningen er snoet, så vil det tilmed ophæve hinanden.\nJep, men det er der plads til: For den største modstand er 1% 73Ohm og opløsningen er bedre end 48 Ohm.\nHvis man ved serieforbundne modstande, fører et snoet 2-leder kabel rundt,\nDet er lidt af en stjerne konfiguration: Fra hver kontakt løber der en ledning op på loftet, her er de forbundet i stjerner/grupper, som igen er trukket sammen til en stjerne. Der er ingen "åbne sløjfer".\nJeg er ikke enig med dig i 1-wires robusthed overfor lyninducerede transienter, de er robuste, men ikke 20år robuste uden en eller anden overspændingsbeskyttelse.\nPH kan eventuelt holde styr med modstanden, ved at tjekke modstandsstigning / fald, og programmere dem ind i flash\nSå skal man jo også til at tænke sig om. Skrive data med jævne mellemrum, kan hurtigt slide en flash op.\nMinder mig om en skæg artikel jeg læste på et tidspunkt om folk, der diskuterede elektronik til kirkeogler, hvor 25 år var anset som et meget kort tidsrum og 50 år var et mere gængs tal for levetid...\nAC / Matrix\nFor at gøre det lidt sjovere kunne du smide nogle kondensatorer på og lave et AC sweep ;o)\n(Hvis du sætter en kondensator over halvdelen af modstandene kan du "bypass'e" dem ved høj frekvens)\nMed flere ledere kunne du lave en keyboard matrix.\nDette kunne også være ingeniør-sjovt:\nHver vindue har en resonanskreds med hver deres frekvens og skriv vinduesplacering per frekvens.\n"Anslå" kæden med fx en step-puls, hvis kortslutningsbrud.\nSample over fx 1/100 sekund og Fouriertransformér samplet, så du får et frekvensspektrum. Via frekvenserne kan åbne vinduesplaceringer slås op.\nSå har du noget nørdet, du kan tale med ligesindede om :-)\nHvis grænsefladen og/eller Fouriertransformation er for svært for dig ( :-) ), laver du frekvensdetektor (kig evt. på de gamle selektive kald, CTCSS) per vinduesfrekvens og hver kan enten klinge med den hørbare frekvens via en højttaler - eller få en antik klokke per frekvens til at bimle når detekteret, med en beskrivelse eller et billede af vinduet lige under.\nJeg forstår ikke helt din konfiguration, men det er vigtigt at leder og returleder ligger tæt sammen, og gerne snos. Der må ikke kunne gå et felt imellem leder og returleder. Så du skal overveje hvordan strømmene går, og sikre at strøm og returstrøm ligger helt tæt sammen, og at lederne ikke ligger i samme retning, men f.eks. snos. Det er mere "lynsikkert" at sno sit telefonkabel på vægen med jævne mellemrum, selvom konen måske ikke syntes det ser godt ud...\nDa jeg var barn forstod jeg ikke, hvorfor fuglerederne altid fungerede. Når jeg så skulle have orden på det, og samlede det hele pænt og struktureret, så duede det ikke - årsagen, kan være at der derved opstod strømsløjfer, der ikke var "modsat" hinanden.\nHej Jens, jo det er umiddelbart overkill, men se det som en forventning om at du kan udvide det i fremtiden. Det kunne jo tænktes at der lige pludselig er der ønske om at vinduet selv skal åbne vha en servo når rum temperaturen kommer over 25° (uanfægtet at der i huset findes genvex anlæg) fordi huset frue ønsker "frisk" luft\neller også kommer der ønske om at måle luft kvaliteten CO2...\nRe: Fouriertransformation !\nDe første transatlantiske kabler med repeater brugte det trick: Hver repeater havde et krystal på en unik frekvens, på den måde kunne man passivt, dvs uden (strøm på) repeaterne stadig finde et kabelbrud.\nJeg forstår ikke helt din konfiguration, men det er vigtigt at leder og returleder ligger tæt sammen, og gerne snos.\nDet er præcis det jeg har sørget for.\nDet afhænger lidt af flash'en. Nogle typer tåler 1000 genskrivninger. Andre tåler mange millioner genskrivninger. Og hvis den gemte værdi er tæt på det målte, behøver de jo ikke at blive opdateret.\nSå tror jeg ikke du får problemer - i hvert fald ikke med modstandsløsningen. Det er lidt svært at vurdere med 1-wire løsningen. Der er set netværk som har lignet 1-wire, og hvor det har været nødvendigt at beskytte hver enhed med VDR, sikringer / polysikringer, zener osv.\nModstande er også mere robuste end halvledere - vil tro, at det kan bruges at detektere modstandsændringer selv i røntgenrum på sygehuse og måske også atomkraftværker...\nDet er nok rart at kunne læse temperaturen uanset om vinduet/døren er lukket eller ej. Det kan DS18B20 kredsen vistnot ikke. DS28EA00 synes mere egnet. I tilgift til termometret har den to programmerbare, digitale I/O'er.\nEr der i et rum brug for lidt mere avancerede funktioner kan man via en DS28E17 styre en lokal I2C bus og slå sig løs der.\nSlår lynet ned, kan alt ske.\nDet er jo det jeg skriver. Man er nødt til at tænke sig om. Det er på ingen måde umuligt.\nHer er nogle forslag til 1-wire beskyttelse mod lyn for en "smart-home" bus.\nMen det koster jo, og idéen med en løsning der har en enkelt komponent forsvinder. Beskyttelseskredsløbet bliver hurtigt dyrere end chippen der beskyttes.\nHer er Maxim's forslag ved lange 1-wire busser.\nJeg syntes bestemt, at PH's simple modstand er den gode løsning, hvis vi ikke har behov for 1-wire systemets muligheder.\nJa, så vil jeg da klart anbefale at man investerer i Logic IO's system: http://logicio.com/\nOverkill er overkill!\nLogicIO's system fungerer i øvrigt fint med 1-wire.\nJeg ved ikke hvor stor effekten er for modstandene som PH forventer at bruge. Hvis de ikke har stor effekt, er vigtigt der ikke afsættes effekt i dem ved stor spænding. Det betyder, at spændingen skal lægge sig på indgangen af måleinstrumentet, og energi skal også afbrændes i beskyttelseskomponenterne der, og ikke i modstandene. Så den skal designes til at tåle stor spænding, og må ikke have for lav impedans, da spændingen så lægger sig over modstandene.\nHar du gjort dig nogle overvejelser om hvordan beskyttelseskredsløbet skal laves til ohm målingen?\nHvem havde du forestillet dig skulle servicere og fejlfinde på dit anlæg når du ikke længere selv er i stand til at gøre det?\nJeg arbejder meget med mig selv for at genlære simplicitet, nem service og let forståelighed for de der skal tage over hvor jeg afleverer.\nHvad nytter det at designe noget kost optimalt, hvis der efterfølgende skal hyres voldsomt dyre konsulenter ind for at lave service og reparationer?\nDet afhænger nok mest af hvad jeg finder i rodekassen :-)\nDet kan aldrig blive mit problem :-)\nLangt de fleste produkter der sælges på markedet, sælges på service og support.\nI praksis betyder det, at produktet har en levetid på max 10 år, og herefter tilbydes udskiftning mod betaling.\nSå hvis PH's modstandsløsning holder i 10 år, så er det ligeså godt som et professionelt system, der sælges med service og support.\nDe chips der sælges på markedet og som har levetidsgaranti, garanteres en levetid på 10 år efter de udgår. Så hvis en chip udgår af markedet, er kun muligt at få den udskiftet i 10 år.\nModstande, kan man nok blive ved at få, i en eller anden udgave.\nDet afhænger nok mest af hvad jeg finder i rodekassen :-\nHvis du kan finde nogle beskyttelseskomponenter i rodekassen der begrænser spændingen over modstandene, til den de højst kan tåle, så vil det være en god idé. Beskyttelseskomponenten kortslutter ved overspænding, og gør at der ikke afsættes stor effekt. Ved måleenheden kan du så også sætte beskyttelseskomponenter på, der kortslutter når spændingen bliver stor, og derved forhindrer afsættelse af energi. Selvom modstande er robuste, så kræves der kortsluttes, hvis der skal forhindres energi afsættes.\nHvis du kan finde nogle beskyttelseskomponenter i rodekassen der begrænser spændingen over modstandene, til den de højst kan tåle, så vil det være en god idé. Beskyttelseskomponenten kortslutter ved overspænding, og gør at der ikke afsættes stor effekt. Ved måleenheden kan du så også sætte beskyttelseskomponenter på, der kortslutter når spændingen bliver stor, og derved forhindrer afsættelse af energi. Selvom modstande er robuste, så kræves der kortsluttes, hvis der skal forhindres energi afsættes\nKan se jeg har fået en tommel ned, så jeg vil godt forklare det lidt bedre:\nHvis ledningsparret kortsluttes, så går der strøm i ledningen, men afsættes lav effekt, hvis modstanden er lav i ledningen. Og, samtidigt, så vil strømmen der går søge at ophæve det felt som trækker ind imellem lederne, og er årsag til energiafsætningen. En kortslutning modvirker således feltet, der medfører der afsættes energi. Derfor er beskyttelseskomponenter lavet til at kortslutte ved for høj spænding - de begrænser ikke spændingen som en zener, men mere i retning af en SCR/DIAC - de er designet til at kortslutte, hvis der afsættes energi i dem. På den måde undgås, at der afsættes så stor energi. Beskyttelseskomponenter er af samme årsag dårlige til at få et kredsløb til at tåle overspænding, hvis der f.eks. sættes 230V på - de kortslutter ganske enkelt, og brænder af.\nEr der et åben sted i ledningen, så kan der opstå en lysbue et sted, da der vil induceres stor spænding, og afsættes energi et sted. En modstand, svarer lidt til et åbent sted, og der kan afsættes stor energi, hvis det er en stor modstand. Det er ikke nemt at sige hvor energien ender, men ofte vil lynet gå efter største modstand.\nSelvom modstande er robuste, og ikke - som halvledere - der kræver et hav af beskyttelseskomponenter, så er det alligevel en fordel med en VDR eller anden beskyttelseskomponent over modstanden.\nDen bedste måde, er naturligvis stadigt at sikre ledning og returledning er snoet og tæt, da det forhindrer at feltet trækker ind, og snoede ledninger gør, at feltet normalt ophæver hinanden.\nFra en maskinarbejder\nMan kunne vel også lade svage modstande være strømførende i lukket tilstand, og så ved en korrespondancekontakt omgå denne. Så vil et åben vindue give en mindsket spænding på et voltmeter.\nMen hvad hvis der er flere vinduer åbne. Så skal man jo gå frem og tilbage alligevel for at aflæse?\nOverspændingsbeskyttelse; nære lynnedslag\nDerfor er beskyttelseskomponenter lavet til at kortslutte ved for høj spænding - de begrænser ikke spændingen som en zener, men mere i retning af en SCR/DIAC - de er designet til at kortslutte, hvis der afsættes energi i dem. På den måde undgås, at der afsættes så stor energi. Beskyttelseskomponenter er af samme årsag dårlige til at få et kredsløb til at tåle overspænding, hvis der f.eks. sættes 230V på - de kortslutter ganske enkelt, og brænder af.\nHej Jens og andre\nJeg tror du mener zenerdioder. Måden langt de flest zenerdioder "fejler" på, er ved at kortslutte. TVS-dioder kortslutter nok også ved for høj effekt.\nI bedes bemærke at lynnedslag har meget energi i 100MHz-området; del af radiofrekvenserne. Grundet 100MHz-pulsen kan lynnedslag pejles med stor nøjagtighed (forsikringsselskaberne abonnerer vist på dataene...). Det er også grunden til at lynafledere kun må have bløde buer (ingen skarpe knæk) og ingen isolation - det skal være nøgne metalledere.\nDet er ikke nok at "dumpe" TVS-dioder mod lynnedslag forskellige steder i elektronik. Det bedste værn mod 100MHz er tætsluttende metalafskærmning med EMC-kobbertape. Kabler skal være skærmede. Ved kablers passage af metalafskærmning/stik skal stikkene/overgangen for hver leder afkobles til skærmen med C, LC, pi-led med TVS-dioder. TVS-dioder uden tilledninger kan aflede effekt(signaler)strømme med picosekund stigning (atombombe inducerede strømme, så de virker også mod lynnedslag; dog ikke direkte).\nglenair.com: EMI / EMP Filter Connectors and TVS Devices. C, L-C, C-L and Pi Filters plus Custom TVS Solutions: Citat: "...Filter connectors may also be equipped with transient voltage suppression diodes to clamp off a high-energy power surge, such as might occur from a ligtning d[s]trike or EMP event, before the surge can damage sensitive electronic equipment..."\nglenair.com: Slideshow; EMI / EMP Filter Connectors and TVS Devices .\nDer er mere om transient-spændings-dæmpere generelt her.\nMetal-oxid varistorer (MOV) kan både anvendes lige fra 230V til mange kilovolt spændingsforsyning lynsikring. Deres ydre ligner højspændingsisolatorer. (Små?) MOV har reaktionstider på mindre end et nanosekund:\nEksempel på højspændingslednings metal-oxid varistorer, MOV; 20-25kV.\nRe: Overspændingsbeskyttelse; nære lynnedslag\nI bedes bemærke at lynnedslag har meget energi i 100MHz-området; del af radiofrekvenserne. Det er også grunden til at lynafledere kun må have bløde buer (ingen skarpe knæk) og ingen isolation - det skal være nøgne metalledere.\nDet er en forkert måde at tænke på lyn på.\nLynstrømme er ikke periodiske, men kendetegnes primært ved at gå fra nul til ca. 10% af lynstrømmen på nogle få nanosekunder (man har aldrig rigtig været i stand til at måle denne del af kurven præcist), derfra stiger den til ca. 90% af lynstrømmen på ca. et halvt mikrosecond eller mindre og derefter er det lidt ligegyldigt hvad der sker.\nDet er specielt den første meget skarpe flanke der er interessant i forhold til kabelføring, fordi den repræsenterer et bredsbåndssignal fra DC til godt op i to-ciffrede GHz og det er ikke en god ide ubetænksomt at skille det i forskellige frekvensbånd, fordi "filtrene" typisk vil explodere.\nDette kan dog bruges til en utrolig simpel lynbeskyttelse af kabler der føres ind i en bygning udefra, f.eks antennekabler: Slå en knude på kabelt umiddelbart udenfor bygningen, gerne i nærheden af eller rundt om en rimelig jordforbindelse, et jernrør slået i jorden f.eks.\nSelvinduktionen i knuden gør det nemmere for lynet at gå igennem kablets isolering og til jernrøret til jord.\n0 - ledning frem - magnetkontakt - ledning retur - lysdiode - modstand - 5v simpel strøm adapter/forsyning.\nSat sammen med skrue/klemrækker i et panel, og en helt alm 230v vippe stik kontakt til forsyningen, ingen tomgangsstrøm !\nEn simpel instruktionsmanual, så kan alle der kan lappe en cykel, både drifte og servicere.\nFinn Glamhøj 1 år siden\nDet er kun delvis korrekt. Lyntransienter kan have mange forskellige karakteristikker.\nEn 8/20 transient er meget brugt som designkriterie. Det vil sige, at strømmen vokser op til 90% af maks. på 8us og er faldet til det halve af maks. på 20us.\nAndre karakteristikker kan være 10/1000 eller 1,2/50 og det er ikke lige meget hvad der sker efter maks. er nået, beskyttelse skal kunne håndtere den samlet energi i transienten.\nSe eventuelt IEC61000-4-5.\ndet er ikke lige meget hvad der sker efter maks. er nået, beskyttelse skal kunne håndtere den samlet energi i transienten.\nI forhold til opstrøms monteret induktans er det ligegyldigt: Din induktor eksisterer ikke længere på det tidspunkt :-)\nGrunden til de mange forskellige karakteristikker er netop induktansen imellem lynet i fri luft det sted i netværket du designer beskyttelse til: Mere induktans, dvs. længere ledere og/eller ledere med flere sving, desto rundere bliver flankerne.\nOg ingen af IEC's karakteristikker er for "direct hit" så vidt jeg husker ?\nJeg ved ikke ret meget om lyn. Men bliver bygningen ramt direkte, handler det så ikke primært om at stoppe brand uden nogen forventninger til at elektronik overlever?\nHvis det er et direkte lynnedslag du er nervøs for, så er det vist lige meget om det er modstande eller 1-wire. Huset står i flammer!\nedit: Baldur, du kom mig i forkøbet.\nMen bliver bygningen ramt direkte, handler det så ikke primært om at stoppe brand uden nogen forventninger til at elektronik overlever?\n"Direct hit" er mest relevant ved antennemaster, vindmøller og den slags højtragende kabelforbundne isenkram. (Jeg kan ikke forestille mig andet end at Vesta og Siemens er verdensmestre i den disciplin ?)\nOm bygninger rammes af "Direct Hit" afhænger meget af om der i konstruktionen er gode jordforbindelse i taghøjde og hvad der sker ved det afhænger meget af hvor god den jordforbindelse er.\nAntenner på taget er absolut ikke nogen god ide i den sammenhæng.\nDet er slet ikke sikkert at lynet slår ned i det højeste punkt, uanset jordforbindelse.\nJeg fjernede min lynafleder, da den var gammel og rusten. Mine overvejelser var, at den måske tiltrak nogle lyn, som ellers ikke ville have slået ned i huset.\nDet bedste eksempel på tilfældigheden er vel den amerikanske ranger der blev ramt syv gange, og til sidst kørte rundt med en spand vand for at kunne slukke ilden i håret.\nDer ses også zik-zak lyn, der først trækker efter en ting, og så ombestemmer sig.\nLyn kan være "umulige":\n16. sep. 2016, eb.dk: Uhyggelige verdensrekorder: Lyn bevægede sig 321 kilometer.\nWorld Meteorologival Organization har registreret to lyn-verdensrekorder. Verdens længste i lyd og afstand er opdaget.\nNovember 24, 2017, scitechdaily.com: How Gamma-Rays from Lightning Produce Radioisotopes and Positrons.\n22. nov 2017, ing.dk: Radioaktive isotoper dannes ved lynnedslag:\nYoutube: Sådan opstår lyn og torden. Meteorolog Jesper Eriksen fortæller, hvordan og hvorfor vi får lyn og torden (2:35: ingen 100% forklaring på hvordan lyn opstår).\n11 January 2011 BBC News: Antimatter caught streaming from thunderstorms on Earth:\n"It has some very important implications for our understanding of lightning itself. We don't really understand a lot of the detail about how lightning works.\nJul 10, 2013, Japanese team sees gamma-ray pulse before lightning flash:\nWhile all of these bursts are thought to be created when charged particles are accelerated by the huge electric fields that build up in a thundercloud, the exact mechanism – or mechanisms – that produce them remains a mystery.\nAs the researchers used several detectors, they were also able to work out where the gamma rays were being produced, finding that photons with energies greater than 10 MeV were created in a region stretching across about 180 m in the thundercloud. This suggests that the gamma rays are produced in a relatively small section of the much larger cloud. Furthermore, the 800 ms delay between the end of the gamma-ray pulse and the lightning flash suggests that the lightning is initiated some distance away from the acceleration – although the process that connects the two is still unknown.\nJeg har ikke umiddelbart adgang til IEC-standarderne, men 10/350 us karakteristikken anvendes til simulering/test af strømtransienter ved et direkte lynnedslag.\n... i en elinstallationer.\nDet er stadig noget helt andet end i toppen af den antenne/elmast der bliver ramt direkte.\nMen for nu lige at spole tilbage:\nDen højfrekvente del af lynet er i de første 10% lynstrømmen og hvis nogen af jer har måledata på hvor skarp den flanke er, vil jeg meget gerne høre om det.\nMig bekendt findes der ikke videnskabelige målinger der siger andet og mere end "væsentligt under et mikrosekund".\nDet undrer mig, hvordan at lyn skulle kunne danne radioaktive isotoper. Kraftige spændinger, og kraftige strømme, medfører jo ikke normalt kernereaktioner. I visse tilfælde, kan det medføre fusion - men kan lyn virkeligt være så kraftige, at de medfører fusion?\nmen kan lyn virkeligt være så kraftige, at de medfører fusion?\nJa, lyns elektriske strømme/magnetfelter og elektriske felter er kraftige nok til at ionisere og accellerere atomer til høje hastigheder.\nJeg var ikke klar over, at du bor i toppen af en antenne/elmast :-) og nu var udgangspunktet:\nNu er det jo heller ikke kun de første 10% der er interessante, men ingen tvivl om, at strømmen opbygges meget hurtigt.\nJeg kan desværre ikke finde målinger man kan tilgå gratis og kan derfor ikke sige meget om de første 10%.\nDer ser ikke ud til at foregå egentlig kernefusion, men de accelererede elektroner danner gammafotoner, som kan dele (fissionere) 14-N i 13-N og en neutron. Neutronen kan fx indfanges af en 14-N og bliver så til en 15-N som henfalder. 13-N henfalder også; dette henfald laver anti-elektroner (positroner).\nKig i kilderne.\nTænk lige på at en tordensky kan være en stærk elektronaccelerator som afgiver gammafotoner som igen kan lave transmutationer.\nTordenskyen kan være atmosfærens Godzilla/Mutoer :-)\nBare en tanke. Er flanken ikke bestemt af objektet´s impedans, der vil være forskellig, om det er talen om en mast eller elinstalation.\nHvad forstår du ved flanke? dV/dt eller dI/dt?\nDet er korrekt, at induktionens impedans har stor betydning for energien. Fordelen ved at have et tæt ledningspar, hvor leder og returleder er tæt på hinanden, er netop at induktionen i sådan et par er lav. Desto bedre ledningerne er koblet, og desto mindre arealet er imellem dem, desto mindre er induktionen. Udover induktionen, har det også betydning, at de snos - for så vil den inducerede spænding ophæve hinanden. At de snos kan også medføre de får lavere induktion - men dette skyldes at ledningerne bindes tættere sammen. En stram snoet ledning har lavere induktion og lavere impedans, fordi at ledningerne presses mod hinanden af snoningen, og man kan regulere impedansen ved snoningen, ved at måle samtidigt med der snos.\ndt er naturligvis den samme uanset ledningen.\nMen det er korrekt, at ledningens udformning har meget stor betydning for både strøm og spænding.\nBedst er skærmet kabel. Og herefter snoet kabel. Føringen har også stor betydning. Selvom du vælger skærmet kabel, eller snoet kabel, går det naturligvis ikke godt, hvis du fører dem rundt i en ring, så kablet et sted kommer tæt på sig selv - så kan der opstå et lyn, og dermed opstå spændinger i kablet. Og, det kan naturligvis også være andet der leder, såsom husinstallation.\nBruger du en telefonledning af de flade (dem der har både forside og bagside), så er en stor fordel, at du snor dem, så at forside og bagside er forrest i lige lang strækning. Det er mere lyn-sikkert at have en ledning til at ligge løst på gulvet tilfældigt, end at sætte den op på vægen, med forsiden op hele vejen.\nDet første trin i et lyn, de ca. 10%, er næsten udelukkende elektrostatisk (dvs ladning/afstandskvadrat), det er derfor det går så hurtigt, men når der på den måde er dannet en ioniseret kanal skifter det til noget mere elektrodynamisk (dvs ohms lov med komplexe tal = impedans).\nDet er selve lynet.\nDet er først på det tidspunkt, at der går en strøm, at det har betydning for elektriske installationer, og det er den magnetiske flux, der går igennem spolen, som har størst betydning.\nHar du et skærmet kabel, vil det oftest ikke forstyrres af lyn. Det er ændringen i flux der medfører induktion af spænding i kablet, og sammen med kablets impedans medfører det en strøm. Da kablets induktion og impedans afhænger af udformningen, så betyder kablets udformning en del for strømmen der går i kablet.


Endura MT500 Cykeljakke - Herre - Vandtæt - FossilGrå - Supertri.dk\nEndura MT500 Cykeljakke - Herre - Vandtæt - FossilGrå\nVandtæt MTB jakke\nENDURA MT500 HERRE - VANDTÆT JAKKE\nDen ultimative prisvindende MTB-jakke til herre blev lige bedre; monster åndbarhed, monster holdbarhed og pakket fuld af alle de funktioner, der er nødvendige for et frygteligt sjovt, dårligt vejr, mountainbike -epos.\nEnduras ikoniske, førende vandtætte herre cykeljakke til herre er blevet moderniseret for at sikre, at den fortsat opfylder kravene fra den stadigt voksende verden inden for mountainbike.! Herre MT500 vandtæt jakke bevarer alle de funktioner, der giver den universel appel, men tager et kvantespring fremad med forbedret pasform, styling og holdbarhed for at fortsætte sin regeringstid som den ubestridte dronning af mountainbikejakker..\nIntet er overladt til tilfældighederne på dette produkt. Jakken indeholder stretchpaneler, hvor du har mest brug for det for at lette bevægelsen, mens rygsækskompatibel udluftning sikrer, at luftstrømmen rundt om kroppen ikke kompromitteres, når du bærer en pakke. Alle lynlåse er meget regn bestandige, og liftpas lommen i ærmet tilføjer jakkernes alsidighed.\nStoffet i hjertet af den nye MT500 vandtætte kollektion kan prale af den samme kategori, der fører åndbarhed og vandtæt rating som standard ExoShell40, men med holdbarheden (DR) ringet op til at tackle det hårdeste bjergterræn. Et hårdt, holdbart ydre lag er lamineret med et blødt, højt transporterende indvendigt lag, der effektivt flytter fugt væk fra din hud og gennem den super fine fluorfrie membran, der er klemt i midten. Som med alle Enduras vandtætninger er ExoShell40DR ™ behandlet med en miljøvenlig PFC -fri DWR -behandling. Dette stof er også certificeret som værende fremstillet på en måde, der fjerner skadelige stoffer fra forsyningskæden; at sikre, at produkterne er sikre for forbrugere, arbejdere og miljøet.\nEkstremt åndbart og holdbart ExoShell40DR 3-lags vandtæt stof i en fuldt sømtæt konstruktion\nMadeKind 'stof certificeret som sikkert for dig og miljøet uden giftige PFC'er\nHoldbare skuldre med silikone greb og ergonomisk placerede stretchpaneler\n3D justerbar hjelmhætte\nVentilation fra store underarms 2-vejs lynlåseventiler, der strækker sig ud på ryggen, kompatibel med rygsække\nForlommer fordoblet som ventilationsåbninger, skjult indvendig lomme og ærmeliftpaslomme\nVandafvisende lynlås foran med stormklap\nSoft touch lycra indvendig manchet for ekstra komfort og beskyttelse


Se At vende tilbage | Find den bedste pris på streampriser.dk\nEr en Komedie, Krimi, Drama film instrueret af Pedro Almodóvar med skuespillerne Penélope Cruz, Concha Galán, Eli Iranzo, Carlos García Cambero fra 2006\nSe At vende tilbage online nu\nLej At vende tilbage hos Itunes for 19 kr.\nSex, drama og mord er blot nogle af ingredienserne i Almodovars største biograf-succes til dato! Her følger man Raimunda - en smuk, stærk og hårdtarbejdende kvinde, der bor i Madrid med sin teenagedatter og sin efterhånden permanent arbejdsløse mand, Paco. Da Raimunda en dag uforskyldt bliver involveret i et mord, ser hun ingen anden udvej end at tage sagen i egen hånd. En beslutning, som snart sætter skub i begivenhederne og kun kompliceres, da en gammel moster fortæller, at hun har set Raimundas mor, som ellers var død ved en brand år tilbage!\nTags Madrid, voldtægt(rape), død(death), barn misbrug(child abuse), seksuel misbrug(sexual abuse), tilbagevenden(return), solidaritet(solidarity), overtro(superstition), Village, Ghost, brand(fire), hemmelighed(secret), misbrug far(abusive father)\nsom Empleado ferretería (uncredited)\nsom Vecina (uncredited)\nsom Presentadora TV\nsom Tía Paula


Ecovent - Produkter\nAggregater til indbyg, eller hvor der er meget lidt plads.\nMed vore slimline aggregater kan vi ventilere fra 50 - 350 m3 i timen.\nR200S er velegnet til effektiv ventilation af bygninger/lokaler op til 160 m².\nR200S er det lodretstående skimline anlæg til indbyg i væggen - lav f.eks en lidt tykkere væg ved siden af en dør.\nR200V er velegnet til ventilation af bygninger/lokaler op til ca. 160 m2.\nR200V er det vandret liggende slimline anlæg til indbyg i væggen, umiddelbart under loft.\nMed vore vandretliggende loftsaggregater kan vi ventilere fra 50 til 4.000 m3 i timen.\nAggregaterne er fuldt isolerede og derfor skabt til placering i kolde loftrum. Fås også til udendørs placering.\nEcoVent L400 er specielt velegnet til parcelhuse, villaer og kontorer op til 300 m². Aggregatet er konstrueret til installation i f.eks. loftsrum, kælderrum, teknik rum mv.\nL1000 er velegnet til effektiv ventilation af bygninger/lokaler op til 1000 m². Systemet er velegnet til eksempelvis centralt udluftningssystem til mindre etageejendomme, eller til kontor- /institutionsbygninger.\nFås også ekstraisoleret for placering på tag!\nL2000 er velegnet til effektiv ventilation af bygninger/lokaler op til 2000 m². Systemet er velegnet til eksempelvis centralt udluftningssystem til etageejendomme, boligblokke eller til kontor- /institutionsbygninger.\nL4000 er velegnet til effektiv ventilation af bygninger/lokaler op til 4000 m². Systemet er velegnet til eksempelvis centralt udluftningssystem til etageejendomme, boligblokke eller til kontor- /institutionsbygninger.\nMed vore lodretstående skabsaggregater kan vi ventilere fra 50 til 2.500 m3 i timen.\nVelegnede til placering i bryggers, teknikrum, garage m.m.\nEller placer anlægget i miljøet der skal ventileres!\nS450 er specielt velegnet til parcelhuse, villaer og kontorer op til 275 m². Aggregatet er konstrueret til installation i gang eller bryggers.\nS600 er et luftbehandlingsaggregat med varmegenvinding. Det er et særdeles lydsvagt aggregat og er beregnet for vertikal placering. S600 kan benyttes i institutioner, kontormiljøer, større boliger etc. Installationen af S600 er meget enkel. Aggregatet kan placeres i gangarealer, teknik rum etc.\nS1500 er særdeles lydsvagt. Aggregatet er derfor velegnet til placering i det miljø som skal ventileres, eller i et nærliggende lokale. Anvendelsesområder er i Tandklinikker, skoler, kontormiljøer, børnehaver etc. Luftskifte op til 2.500 m3/h.