Trudeau undskylder for 'racistisk billede' for 18 år siden - TV 2\n19. sep. 2019, 06:19\nDet sker, efter det amerikanske magasin Time har bragt et billede af ham fra afslutningsgallaen, hvor temaet var 'Arabiens nat'.\n- Jeg skulle ikke have gjort det. Jeg burde have vidst bedre, men det gjorde jeg ikke, og jeg er meget ked af det, lød det onsdag fra den 47-årige Justin Trudeau, da han stillede op foran pressen.\nHan fremhæver, at billedet er racistisk, men at han for 18 år siden ikke overvejede, at det var det.\nCanadas premierminister hånes for at rette kvinde med selvopfundet ord\nIfølge premierministeren har han også ved en anden lejlighed under et skoleshow båret makeup, fordi han skulle synge i showet.\nAnsigt, hals og hænder malet mørke\nJustin Trudeau var til festen udklædt som en karakter fra Aladdin. Han havde blandt andet en turban på og var klædt i en kåbe - og hans ansigt, hals og hænder var blevet malet mørke.\nBilledet har både vakt debat og ført til kritik. Lederen af Det Konservative Parti, Andreew Scheer, mener endda, at billedet viser, at hans liberale rival ikke er en passende leder for Canada, ligesom han fremhæver, at handlingen, ifølge ham, var lige så racistisk i 2001, som det er tilfældet i 2019.\n- Jeg var ekstremt chokeret og skuffet, da jeg her til aften hørte om Justin Trudeaus handlinger, siger han ifølge nyhedsbureauet Reuters.\n- At bære brownface er direkte latterliggørelse og racisme. Det, som canadierne så her til aften, er en person med fuldstændig mangel på dømmekraft og integritet, som ikke er den rette til at lede dette land.\nOgså Det Nationale Råd for canadiske muslimer reagerer kraftigt på billedet.\n- Det er meget trist at se premierministeren med brownface/blackface - det er forkasteligt og kan føres tilbage til en historie med racisme og en orientalsk mytologi, som er uacceptabel, siger direktør Mustafa Farooq ifølge BBC.\nHøjtstående medlem af Canadas regering går af efter skandale


Francotel Apartment i Chamonix-Mont-Blanc til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMere om Francotel Apartment\nDu bedes give Francotel Apartment besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse. Ved ankomst opkræves et skadesdepositum på 563 EUR. Depositummet er fuldt refunderbart ved udtjekning, såfremt der ikke findes skader ved inspektion af værelset.


Odds på de danske hold i Europa - skuffer FC Midtjylland igen?\n20. aug. 2020 kl. 15:3020/08-20 15:30\nDe danske hold skal snart i aktion i kvalifikationsturneringerne til de europæiske gruppespil. BetXpert har kigget lidt på de danske repræsentanters veje mod penge og prestige.\nDe danske hold begynder på kvalifikationen til de europæiske gruppespil i næste uge. I år er det FC Midtjylland, FC København, AGF og SønderjyskE, der skal forsøge at repræsentere de danske farver på bedste og stolteste vis. Holdet fra Herning skal som de eneste forsøge at komme igennem nåleøjet til Champions League-gruppespillet, mens de øvrige hold kæmper for en plads i Europa League.\nBetXpert har taget et lille kig på, hvordan holdenes vej til gruppespillet ser ud. Danske Spil* er p.t. eneste spiludbyder ude med odds på, hvordan det går de danske hold.\nSpil på de danske holds Europa-eventyr hos DS\nFørst og fremmest skal vi lige have med, at der i modsætning til normale år, hvor coronapandemien ikke hærger, ikke spilles opgør over to kampe. Det hele skal afgøres over én kamp, og det bestemmes ved lodtrækning, hvilket hold der får fordel af en tilskuertom hjemmebane.\nKun i Champions Leagues afgørende kvalifikationsrunde, som kaldes playoff-runden, spilles der de sædvanlige to opgør.\nFC Midtjylland: Champions League-kvalifikation\nSom vindere af Superligaen skal holdet fra Herning forsøge at spille sig i Champions League-gruppespillet. Ethvert dansk mesterhold gennem tiden ved, at det er en utrolig svær opgave. AaB, Brøndby og F.C. København har dog klaret den før, så helt umuligt er det bestemt heller ikke.\nFC Nordsjælland har også været i Champions League-gruppespillet, men ved den lejlighed slap de for kvalifikationen. Det gjorde de, fordi Danmark dengang havde så god en koefficientplacering, at vores mestre strøg direkte i Champions League-gruppespillet to år i streg. Det udnyttede ”Tigrene” det første år, mens ”Løverne” fra FCK tog sig af den eftertragtede plads det andet år.\nMen nu skal det handle om FC Midtjyllands vej til ”Det Forjættede Land" anno 2020.\nHoldet træder ind i 2. runde af kvalifikationen. Her klarede FCM lige akkurat ikke at være blandt de seedede hold. Dermed stod det klart fra begyndelsen, at de danske mestre formentlig ville få en svær vej til Champions League-gruppespillet. Og sådan skulle det også gå.\nLodtrækningen den 10. august i UEFA’s hovedkarter i Nyon ville det således, at FC Midtjylland i anden runde skal møde vinderen af opgøret mellem Buducnost Podgorica og Ludogorets Razgrad. Den kamp blev spillet i går, og her trak bulgarerne sig sejrrigt ud med cifrene 3-1.\nIkke nok med at FCM skal op imod holdet, der har vundet det bulgarske mesterskab de seneste ni sæsoner. Midtjyderne får også den tvivlsomme fornøjelse af at skulle spille på udebane.\nTransfermarkt vurderer bulgarernes trup til at være 225 millioner kroner værd, mens FC Midtjylland vurderes til 288 millioner kroner. Der er altså på ingen måde tale om, at det danske hold er oppe imod overmagten, omend man som udgangspunkt skal regne med, det bliver en svær kamp.\nHavde lodtrækningen forholdt sig anderledes, kunne midtjyderne i stedet have mødt hold som Røde Stjerne Beograd, Qarabag og Dynamo Brest. Her ville hviderusserne nok have været at foretrække, selvom de i første runde brød seedningen ved at slå kasakhiske FK Astana ud.\nKlarer Brian Priskes tropper at slå Ludogorets ud, venter der endnu to runder, inden de er i Champions League-gruppespillet. Som udgangspunkt skal FC Midtjylland regne med at være useedede hele vejen gennem kvalifikationen. Det hele kommer dog selvfølgelig an på, hvor mange af de seedede hold der ryger ud undervejs. En tredjerundemodstander kunne være nogle af følgende hold:\nCeltic, Dynamo Zagreb, Young Boys, Qarabag og Røde Stjerne Beograd.\n4. runde (playoff):\nRB Salzburg, Olympiakos og Slavia Prag træder ind i den fjerde og afgørende runde, hvor otte hold skal kæmpe om fire pladser i gruppespillet. Det østrigske og græske hold vil helt sikkert være seedede og dermed potentielle modstandere for FCM i fjerde runde.\nDer kan også vente en modstander i skikkelse af Celtic, Dynamo Zagreb, Slavia Prag med flere. Det kommer igen helt an på, hvor mange overraskelser der finder sted.\nFC Midtjylland skal i aktion i anden runde den 25. eller 26. august.\nOPDATERING: FC Midtjylland vandt med 1-0 ude mod Ludogorets og skal nu i tredje runde møde de schweiziske mestre fra Young Boys. Kampen spilles 16. september på MCH Arena i Herning.\nFC Midtjylland kvalificerer sig til Champions League-gruppespillet\nOBS: Odds er fra tirsdag den 1. september klokken 09.35.\nSådan finder du spillet: Gå til Danske Spils hjemme side --> Fodbold --> International --> Champions League\nSpil på FCM's Europa-eventyr hos Danske Spil\nRyger FC Midtjylland ud til de bulgarske mestre, indtræder de i tredje runde af Europa League-kvalifikationen for mesterhold. Her skulle der umiddelbart være fine muligheder for, at de bliver seedede. Det vil potentielt kunne byde på opgør mod hold som Dundalk, Dynamo Tblisi, CS Fola Esch, Djurgårdens IF, Linfield, Buducnost Podgorica, Flora Tallinn, Riga og Connah’s Quay. Værste lodtrækning vil formentlig være FK Astana.\nKlarer de sortklædte sig videre herfra, er der også håb for en seedning i den sidste kvalifikationsrunde. Foruden nogle af de nævnte mulige modstandere fra tredje runde vil hold som CFR Cluj, Ferencváros, Slovan Bratislava, Südüva, Omonia Nicosia og FK Sarajevo også være mulige kombattanter i tilfælde af en FCM-seedning.\nF.C. København: Europa League-kvalifikation\nSølvvinderne fra FCK kender alt til kvalifikationsgamet. De har prøvet det så mange gange før, og oftest har det været med succes. ”Løverne” har således været i et europæisk gruppespil i 13 ud af de seneste 14 sæsoner. Som toer i Superligaen træder de i år ind i anden runde af kvalifikationen til Europa League.\nLodtrækningen til anden runde bliver først foretaget den 31. august, hvorfor Ståle Solbakken og kompagni endnu ikke ved, hvem de skal op imod. Hvad der dog er sikkert er, at FCK vil være seedede hele vejen igennem kvalifikationen. Det lyder jo umiddelbart herligt for dem og dansk fodbold, og det er det skam også i de fleste scenarier, men hvis fru Fortuna ikke er med dem, kan der alligevel blive tale om særdeles hårde lodtrækninger. Mere om det, når vi når til gennemgangen af fjerde runde.\nI anden runde bør der imidlertid ikke blive de store problemer for det danske hold. Her er tale om næsten lutter overkommelige modstandere. Her et lille udpluk af dem:\nFC Vaduz, som er fra den næstbedste liga i Schweiz, Valletta FC, Lincoln Red Imps, Kalju Nomme, FC Santa Coloma, FK Riteriai, Sutjeska Niksic, Ordabasy Shymkent, Kaysar Kyzylorda, Shamrock Rovers, B36 Torshavn og Kesla FK med flere.\nNogle af de modstandere, man i FCK trods alt nok gerne vil undgå, kunne være:\nMotherwell, Aris Thessaloniki, NK Osijek, IFK Göteborg, Hammarby IF, Bodø/Glimt, Viking og CSKA Sofia.\nI tredje runde spidser det lidt mere til, men der er stadig mange på papiret overkommelige modstandere for F.C. København.\nKlubber som Kolos Kovalivka, The New Saints, Dynamo Minsk, TSV Hartberg, Alashkert FC, Kairat Almaty og Vojvodina Novi Sad skræmmer formentlig ikke hovedstandsholdet synderligt.\nMere alvorlige emner kunne være hold som Dynamo Moskva, Rio Ave, NK Rijeka, Charleroi, Hajduk Split, Willem II, Lech Poznan, Alanyaspor og St. Gallen. Herudover har vi også FCK’s ånde ond, der er skyld i den eneste sæson uden et europæisk gruppespil i de seneste 14 år: FK Jablonec.\nKlarer Superligaens nummer to den hele vejen til fjerde og afgørende runde, er det for alvor her, at det kan blive svært. Og her er det, at vi kommer tilbage til det med den potentielt hårde lodtrækning, selvom FCK er seedede.\nAC Milan kan nemlig meget vel være at finde blandt de sidste 13 useedede hold. Igen kommer det an på, hvor mange overraskelser der sker undervejs i de første runder. Men holder seedningerne, vil det italienske storhold være at finde blandt de useedede hold, når vi når til fjerde runde.\nHer vil vi også kunne finde hold som FCSB, tidligere kendt som Steaua Bukarest, Rangers FC, Rosenborg BK, Granada FC, AEK Athen, LASK Linz, NK Maribor, Hapoel Beer-Sheva, Apollon Limassol og FK Rostov.\nBestemt et hårdt felt for selv et seeded hold at skulle igennem. NK Maribor er velsagtens det eneste hold, der kommer i nærheden af bare at minde om en walkover-opgave for F.C. København. Det skal i alle tilfælde også blive utrolig vigtigt og afgørende, om det danske hold får fordel af hjemmebanen eller ej. Også selvom det bliver en kamp for tomme tribuner.\nStåle Solbakkens udvalgte skal i aktion i anden runde den 17. september.\nOPDATERING: FCK skal møde svenske IFK Gøteborg i anden runde. Kampen spilles den 17. september, og svenskerne har fordelen af hjemmebane.\nFCK kvalificerer sig til Europa League-gruppespillet\nOBS: Odds er fra tirsdag den 1. september klokken 09.40.\nSådan finder du spillet: Gå til Danske Spils hjemme side --> Fodbold --> International --> Europa League\nSpil på FCK-succes eller -fiasko hos Danske Spil\nAGF: Europa League-kvalifikation\nSå lykkedes det endelig AGF at vinde medaljer samt at komme ud i Europa igen. Holdet fra ”Smilets By” får imidlertid en lang og sej vej til Europa League-gruppespillet. De træder nemlig allerede ind i første kvalifikationsrunde. Her møder de finske FC Honka hjemme på Ceres Park den 27. august.\nAGF var seedede i lodtrækningen til første runde, men måtte alligevel tage til takke med den måske sværeste modstander ud af de tre mulige. De to andre var Ilves Tampere, ligeledes fra Finland, og DAC Dunajska Streda, som blev nummer tre i Slovakiet.\nHvis David Nielsen formår at få AGF videre til anden runde, vil de ligge lige på vippen til at blive seedede igen. Holder seedningerne fra første runder, vil de blive useedede, men der skal ikke mange overraskelser til, før der er en seedning igen.\nSkulle holdet fra Jyllands største by blive seedet, vil der også i anden runde vente modstandere, som man med rette kan håbe på at slå. Det er nogle af de samme hold, som FCK skal håbe på at trække:\nOg det vil ligeledes være nogle af de samme hold som FCK, som de helst gerne skulle undgå:\nBliver AGF ikke seedede, er der straks tale om klart sværere modstandere. Det kan for eksempel være hold som:\nTottenham, Basel, Wolfsburg, Galatasaray, FCSB, Granada, AC Milan, Rangers FC, Rosenborg, LASK Linz, Reims, Malmö FF, Rio Ave, Dynamo Moskva og Willem II.\nI den knap så hårde afdeling har vi klubber som:\nNK Maribor, Apollon Limassol, FC Féhervár, Slovan Liberec, Shkendija Tetovo, Kolos Kovalivka, The New Saints, FK Jablonec, TSV Hartberg med flere.\nI tredje runde er der ikke meget, der tyder på en AGF-seedning. Her vil det være nogle af de samme svære hold, de kan trække, som i anden runde. Sporting Lissabon og PSV Eindhoven skal dog tilføjes listen nu. Herudover kan man skære flere af ”de knap så hårde modstandere” fra anden runde væk.\nHistorien vil være meget lig den samme som i tredje runde, bortset fra at feltet vil være skærpet endnu mere ind.\nVejen til Europa League-gruppespillet ser lang og sej ud for AGF.\nOPDATERING: AGF skal i anden runde enten møde Nõmme Kalju fra Estland eller NS Mura fra Slovenien.\nAGF kvalificerer sig til Europa League-gruppespillet\nOBS: Odds er fra tirsdag den 1. september klokken 09.44. .\nSpil på AGF's Europa-skæbne hos Danske Spil\nSønderjyskE: Europa League-kvalifikation\nSønderjyskE vandt som bekendt pokalfinalen over AaB, hvorfor de skal en tur ud i Europa. Her træder de ind i Europa League-kvalifikationens tredje runde. Her vil de med statsgaranti ikke blive seedede. Ergo venter der med al sandsynlighed en hård start for Haderslev-holdet.\nSidst SønderjyskE var i kvalifikation til Europa League tilbage i 2016, var de sølle fem minutter plus tillægstid fra at komme i gruppespillet. De manglede kun den sidste hurdle i form af Sparta Prag. Efter at have spillet 0-0 i Haderslev tog de gæve sønderjyder til Tjekkiets hovedstad og leverede en pragtpræstation.\nPå mål af af først Mikael Uhre efter 34 minutter og siden Troels Kløve efter 39 minutter kom det undertippede danske hold foran med 2-0 og stod nu i en meget gunstig position til at komme i gruppespillet.\nSkæbnen var dog hård ved de lyseblå. Sparta Prag nåede lige akkurat at reducere inden pausen, og efter 68 minutter kom udligningen. Ved stillengen 2-2 havde SønderjyskE faktisk et par gode tilbud til at lukke ballet, men den sidste skarphed manglede.\nI stedet kunne hjemmeholdets Jakub Brabec med fem minutter tilbage af den ordniære spilletid gøre det til 3-2, og dermed endte tjekkerne i Europa League-gruppespillet.\nSpørgsmålet er nu, om SønderjyskE med "Guld-Glen" i førerposition kan gå hele vejen. Det vil ikke bare kræve lodtrækningsheld, men formentlig også en overpræstation eller to.\nHer vil SønderjyskE kunne trække nogle af de samme modstandere, som AGF kan:\nTottenham, Basel, Wolfsburg, Galatasaray, FCSB, Granada, AC Milan, Rangers FC, Rosenborg, LASK Linz, Reims, Malmö FF, Rio Ave, Dynamo Moskva, Willem II med flere.\nSkulle Glen Riddersholm føre sit hold til den sidste runde, vil det også her være nogle af de samme klubber, som AGF potentielt set vil kunne støde ind i. Det er i og for sig de samme hold, der gør sig gældende, som i tredje runde. Feltet er blot blevet lidt mindre.\nSelvom SønderjyskE kun skal igennem to kvalifikationsrunder, ser det alligevel umådeligt svært ud. Første opgave bliver mod en endnu ukendt modstander den 24. september.\nSønderjyskE kvalificerer sig til Europa League-gruppespillet\nOBS: Odds er fra torsdag den 20. august klokken 15.00.\nSpil på SønderjyskEs Europa-togt hos Danske Spil\nSpilledatoer i efterårets Europa League:\n17. september: 2. runde af Europa League-kvalifikation\n24. september: 3. runde af Europa League-kvalifikation\n1. oktober: Playoff-runde til Europa League-gruppespil\n22. oktober: 1. runde af Europa League-gruppespil\n29. oktober: 2. runde af Europa League-gruppespil\n5. november: 3. runde af Europa League-gruppespil\n26. november: 4. runde af Europa League-gruppespil\n3. december: 5. runde af Europa League-gruppespil\n10. december: 6. runde af Europa League-gruppespil\n31. august: Lodtrækning til 2. runde af Europa League-kvalifikation\n1. september: Lodtrækning til 3. runde af Europa League-kvalifikation\n18. september: Lodtrækning til Playoff-runde til Europa League-gruppespil\n2. oktober: Lodtrækning til Europa League-gruppespil\nEuropa League-finalen: Odds og trupnyt til braget mellem Sevilla og Inter


EVALUERING AF IT-UNDERSTØTTELSEN AF BESKÆFTIGELSESINDSATSEN - PDF\nDownload "EVALUERING AF IT-UNDERSTØTTELSEN AF BESKÆFTIGELSESINDSATSEN"\n1 EVALUERING AF IT-UNDERSTØTTELSEN AF BESKÆFTIGELSESINDSATSEN UDARBEJDET FOR ARBEJDSMARKEDSSTYRELSEN DECEMBER 2011\n2 Indhold 1. Indledning og sammenfatning Metoden bag evalueringen Arbejdsdeling mellem stat og kommuner Strategiske udfordringer Ydelsesmodtageres holdning til selvbetjening og digital kommunikation Anbefaling om digitalt jobunivers It-udfordringer på kort sigt Bilag 1. Undersøgelse blandt sygedagpengemodtagere Bilag 2. Undersøgelse blandt ledige... 57\n3 1. Indledning og sammenfatning I denne rapport præsenteres resultaterne af en evalueringen af itunderstøttelsen af beskæftigelsesindsatsen, som er gennemført for Arbejdsmarkedsstyrelsen i perioden fra januar til december Baggrund og formål Evalueringen skal ses i forlængelse af de ændringer af arbejdsdelingen vedrørende it-understøttelsen af beskæftigelsesindsatsen, der skete efter kommunalreformen. 1 Fra 1. august 2009 blev beskæftigelsesindsatsen for alle målgrupper til et kommunalt ansvarsområde, dvs. at ansvaret for de forsikrede ledige overgik fra staten til kommunerne. Som en konsekvens af dette blev der fastlagt en ny arbejdsdeling mellem kommunerne og staten på it-området. Kommunerne fik ansvaret for it-understøttelsen af sagsbehandlingen vedrørende alle målgrupper i beskæftigelsesindsatsen, mens staten fik ansvaret for at sikre systemer til en nationalt sammenhængende, transparent og effektiv beskæftigelsesindsats. Formålet med evalueringen er at belyse, om der inden for rammerne af den gældende arbejdsdeling er en it-understøttelse, der: udgør et fundament for, at beskæftigelsesindsatsen er rettet mod job sikrer støtte til at vælge den korteste vej til job giver borgerne mulighed for at engagere sig i sagsbehandlingen stiller relevante og korrekte informationer til rådighed for borgerne og aktørerne i beskæftigelsesindsatsen understøtter gældende lov er driftsikker og brugervenlig. Der er ikke foretaget en systemspecifik evaluering med gennemgang af fx skærmbilleder og de enkelte systemer. Fokus er i stedet dels på den indholdsmæssige it-understøttelse af jobcentrenes arbejde, dels på borgernes mulighed for at følge med og engagere sig i egen sag. Fokus har således været på, om sagsbehandlerne har de rette redskaber til at bistå ledige med at finde job. Og om borgerne tilsvarende har de rette redskaber til at engagere sig i processen. Evalueringen bygger på spørgeskemaundersøgelser samt interview med en række aktører i beskæftigelsesindsatsen og ledige. Dette er nærmere beskrevet i kapitel 2. 1 Det fremgår af beskæftigelsesrådets program for evaluering af kommunalreformen, at der skal gennemføres en evaluering af it-understøttelsen af beskæftigelsesindsatsen. 1\n4 Hovedanbefalinger Evalueringen har fire anbefalinger, som hver på sin måde vurderes at kunne give et vigtigt bidrag til at bringe borgeren i centrum og gøre beskæftigelsesindsatsen mere gennemskuelig og effektiv. Anbefalingerne er uddybet i kapitel 6. Anbefaling 1: Det anbefales, at borgernes involvering og engagement i beskæftigelsesindsatsen øges gennem nye digitale redskaber. Evalueringen viser, at borgerne i udpræget grad mangler empowerment på beskæftigelsesområdet. De mangler redskaber, der kan bidrage til at engagere dem i indsatsen og give dem forudsætninger for og lyst til aktiv handling. Beskæftigelsesområdet er kendetegnet ved, at sagsbehandleren står for stort set hele sagsbehandlingen og træffer de fleste beslutninger om indsatsen. Typisk tager sagsbehandleren stilling til, hvornår borgeren skal komme til samtale, hvad der skal foregå under samtalen, ligesom sagsbehandleren som udgangspunkt tager stilling til den videre aktive indsats. Borgerne har ikke et system- og vidensmæssigt grundlag for at engagere sig i indsatsen. De kan digitalt bekræfte jobsøgning, melde ferie og sygdom mv., hvilket de fleste er tilfredse med. Men der er ikke noget formaliseret system for, at de kan angive ønsker til indholdet i jobsamtaler og aktive tilbud, tidspunkt for samtaler etc. De undersøgelser, der er gennemført som led i evalueringen, viser, at flertallet af borgerne ønsker mulighed for at engagere sig i indsatsen. Dette er nærmere beskrevet i kapitel 5. Borgerne ønsker at modtage og besvare post digitalt, at se oplysninger i egen sag på nettet, at udfylde og sende blanketter elektronisk, at booke og ændre tider for samtaler mv. Undersøgelserne peger således i retning af, at der er et betydeligt potentiale for digital kommunikation med borgerne og for at inddrage dem i sagsbehandlingen. Samtidig viser undersøgelserne, at borgerne har let adgang til at anvende en computer, og at de hyppigt bruger internettet. Slotsholm anbefaler derfor, at der skabes nye redskaber til, at borgerne kan engagere sig, deltage og tage ansvar i egen sag. Metoden kunne være at etablere et digitalt jobunivers, hvor borgerne har alle relevante informationer om egen sag samt adgang til selvbetjening og beslutningsstøtte. Det digitale jobunivers kan ses som en naturlig udbygning af de muligheder for selvbetjening, der allerede er udviklet, og som ledige i dag tilgår via Jobnet. 2\n5 Beskrivelsen af det digitale jobunivers i kapitel 6 tager afsæt i, hvilke red skaber der kunne være relevante for arbejdsmarkedsparate ledige. De gennemførte undersøgelser peger imidlertid i retning af, at det også i høj grad vil være relevant at udvikle et lignende univers til andre målgrupper, fx modtagere af sygedagpenge. Det anbefales, at Arbejdsmarkedsstyrelsen gennemfører undersøgelser for at afdække, hvilke konkrete redskaber der bør tilbydes andre målgrupper fx en undersøgelser af redskaberne til sygedagpengemodtagere og kontanthjælpsmodtagere i matchgruppe 2 og 3. Anbefaling 2: Det anbefales, at sagsbehandlerne får de nødvendige redskaber til at fokusere indsatsen på job. Evalueringen viser, at sagsbehandlerne på beskæftigelsesområdet arbejder i sagsbehandlingssystemer, der mangler fokus på job og beslutningsstøtte. Jobcentrene arbejder i systemer, der ikke understøtter løsningen af deres kerneopgave at få overførselsmodtagerne i job. De kommunale systemer er bygget op omkring klassisk sagsbehandling, såsom registrering af samtaler, tilbud, matchgruppe og personoplysninger. I sagsbehandlingssystemerne er der ikke en integreret og let adgang til at se ledige job, hvilket indebærer en risiko for, at job kommer til at fylde for lidt ved jobsamtaler. Det er langt fra alle sagsbehandlere, der benytter Jobnet systematisk. Hertil kommer, at sagsbehandlerne mangler redskaber til at anvise jobveje for ledige. Slotsholm anbefaler derfor, at sagsbehandlerne får adgang til et digitalt jobunivers, hvor der er beslutningsstøtte til at finde de korteste veje til job, hvor der er redskaber til at skabe overblik over arbejdsmarkedet, og hvor der er let adgang til at finde ledige job. I praksis har sagsbehandlerne og borgerne brug for en række af de samme redskaber, jf. kapitel 6. Derfor bør der ske en bevægelse væk fra den nuværende situation, hvor borgere og sagsbehandlere arbejder i forskellige systemer og mangler en fælles referenceramme og over i en situation, hvor parterne deles om en række redskaber til at løse den fælles opgave, det er at få borgeren i job. Slotsholm forventer, at et digitalt jobunivers vil være kulturpåvirkende og give en drift i retning af, at jobsamtalerne i højere grad end i dag kommer til at handle om job. Anbefaling 3: Det anbefales, at der sikres et effektivt dataflow på beskæftigelsesområdet, så borgerne på trods af, at flere aktører er involverede kan få en koordineret og gennemsigtig indsats. Evalueringen viser, at data om beskæftigelsesindsatsen er placeret i siloer hos de enkelte aktører, og at forbindelsesleddene mellem siloerne er utilstrækkelige. 3\n6 Konsekvensen er, at borgerne mangler informationer om og overblik over egen sag. Og aktørerne i beskæftigelsessystemet mangler informationer eller udveksler informationer på en ineffektiv måde. Samtidig oplever borgerne i vid udstrækning at skulle bære informationer mellem aktørerne. Slotsholm anbefaler derfor, at der konsekvent sikres adgang til data på tværs af beskæftigelsessystemet. Aktørerne i systemet bør have de data, som er nødvendige for, at de kan udføre deres opgaver tilfredsstillende. Alle data bør fremover være synlige for borgerne og være tilgængelige for alle beskæftigelsespolitiske aktører, som har en interesse i sagen. Det vil samtidig sikre, at aktørerne i indsatsen ikke kommunikerer via borgeren. Anbefaling 4: Det anbefales, at kommunikationen på beskæftigelsesområdet bliver digital. Både fordi det er mere effektivt, og fordi det derved bliver lettere at skabe overblik over en sag. Evalueringen viser, at beskæftigelsesområdet er præget af tunge arbejdsgange og utidssvarende kommunikationsformer breve, der sendes med post, og it-systemer, som ikke i tilstrækkelig grad er forbundne. Det er dyrt, usikkert og langsomt. Samtidig kan det være vanskeligt for borgerne at få overblik over deres sag. Det anbefales derfor, at der satses langt mere på digital sagsbehandling og kommunikation, herunder at almindelig brevpost som udgangspunkt helt afskaffes på beskæftigelsesområdet. De undersøgelser, der er gennemført som led i evalueringen, peger i retning af, at borgerne er parate til denne forandring, jf. kapitel 5. Resultater vedrørende arbejdsdelingen mellem stat og kommuner Evalueringen er gennemført på et tidspunkt, hvor overgangen fra statslig til kommunal it-understøttelse af beskæftigelsesindsatsen var i gang. I foråret 2011, hvor de fleste interview med kommuner blev gennemført, var mange kommuner i gang med at skifte fra statsligt sagsbehandlingssystem (Arbejdsmarkedsportalen) til kommunale sagsbehandlingssystemer (Opera og Amfora) i forhold til de forsikrede ledige. Andre kommuner havde skiftet system for nylig og var således var i gang med en tilpasning. De udfordringer, som dette gav anledning til i kommunerne, har gjort det vanskeligt at etablere et ordentligt grundlag for at vurdere, om arbejdsdelingen mellem staten og kommunerne på it-området er hensigtsmæssig. Derfor indeholder evalueringen ikke anbefalinger på dette punkt. Samme problemstilling har gjort det vanskeligt at vurdere, om itunderstøttelsen er driftsikker og brugervenlig, hvorfor rapporten ligeledes ikke indeholder konklusioner på dette punkt. 4\n7 Øvrige resultater Evalueringen har tre resultater, der ikke uddybes nærmere i rapporten. Det første resultat er, at der ikke i nævneværdigt omfang synes at mangle itunderstøttelse af gældende lov. Det skal dog nævnes, at jobcentrene generelt oplever, at der er nogle gange stor tidsmæssig afstand mellem ikrafttræden af ny lovgivning og it-understøttelsen af samme. Forklaringen er tilsyneladende både, at der ind imellem er kort tid mellem vedtagelse og ikrafttrædelse, og at it-leverandørerne er forholdsvis længe om at implementere ændringerne. Det andet resultat er, at der er begrænset konkurrence på markedet for itunderstøttelse af beskæftigelsesindsatsen. Markedet er reelt delt mellem to it-leverandører, og det er vanskeligt for jobcentrene at skifte imellem dem. Jobcentrene føler sig i realiteten låst til den valgte leverandør. Givet det begrænsede antal kunder 91 jobcentre er det vanskeligt for nye leverandører at komme ind på markedet og skabe øget konkurrence. Det tredje resultat er, at der i evalueringens undersøgelsesfase i foråret 2011 viste sig et behov for at gøre en indsats på kort sigt vedrørende data på beskæftigelsesområdet, jf. kapitel 7. Arbejdsmarkedsstyrelsen tog i marts 2011 initiativ til en indsats i forhold til de problemer, der blev identificeret. Læsevejledning til rapporten Kapitel 2 beskriver evalueringens metode. Kapitel 3 indeholder en kort oversigt over it-understøttelsen på beskæftigelsesområdet. Kapitel 4 uddyber de nævnte strategiske udfordringer omkring it-understøttelsen, mens kapitel 5 præsenterer resultaterne af undersøgelser om selvbetjening og digital kommunikation blandt ledige og sygedagpengemodtagere. Kapitel 6 præsenterer en række anbefalinger til, hvordan udfordringerne vedrørende it-understøttelsen af beskæftigelsesindsatsen kan imødegås gennem en langsigtet satsning på et nyt digitalt jobunivers. Endelig beskriver kapitel 7 de udfordringer omkring data, der bør løses på kort sigt. 5\n8 2. Metoden bag evalueringen Evalueringen er gennemført i perioden januar til december Metodisk bygger evalueringen på en række forskellige aktiviteter. Aktiviteter kortlægning af udfordringer med it-understøttelsen Der er gennemført interview med forskellige aktører med en strategisk eller praktisk indsigt i it-understøttelsen af beskæftigelsesindsatsen. I forhold til at identificere udfordringerne i it-understøttelsen er der gennemført interview med repræsentanter for DA, LO, KL, AK-Samvirke, Jobrådgivernes Brancheforening, de to udbydere af sagsbehandlingssystemer på beskæftigelsesområdet (Medialogic og KMD), Jobcenter København, Jobcenter Aarhus, Jobcenter Odense, Jobcenter Aalborg, de fire beskæftigelsesregioner samt Arbejdsmarkedsstyrelsen. Derudover er der gennemført to seminarer, hvor ansatte fra 13 jobcentre, der benytter Opera fra KMD, og ansatte fra 17 jobcentre, der benytter Workbase fra Medialogic, har gennemgået deres erfaringer med it-understøttelsen. Kun medarbejdere fra kommuner, der udelukkende anvender kommunale it-systemer i beskæftigelsesindsatsen dvs. ikke længere anvender den statslige Arbejdsmarkedsportal (se kapitel 3) har deltaget i seminarerne. Blandt deltagerne var både sagsbehandlere, jobcenterchefer, teamledere og it-koordinatorer. Aktiviteter kortlægning af ydelsesmodtageres ønsker til selvbetjening og digital kommunikation Der er gennemført to repræsentative undersøgelser om selvbetjening og digital kommunikation. En blandt personer, som modtager eller for nylig har modtaget sygedagpenge og en blandt personer, som er eller for nylig har været tilmeldt som ledige på Jobnet. Hovedkonklusionerne i de to undersøgelser fremgår af kapitel 5. Metoden bag undersøgelserne og alle resultattabeller fremgår af henholdsvis bilag 1 og 2. Aktiviteter afprøvning af anbefalinger Som det fremgår af kapitel 6, anbefaler Slotsholm, at der arbejdes på at skabe et digitalt jobunivers, som er fælles for borgerne og aktørerne på beskæftigelsesområdet. De redskaber, der indgår i det beskrevne jobunivers, har været drøftet med både ledige og jobcentre. 6\n9 I efteråret 2011 er der gennemført to fokusgruppeinterview med ledige i matchgruppe 1. Derudover er der gennemført interview med KL og repræsentanter fra syv jobcentre. De nævnte interview har bidraget til at udvikle og kvalitetssikre redskaberne. Det skal dog nævnes, at anbefalingerne alene er Slotsholms ansvar. 7\n10 3. Arbejdsdeling mellem stat og kommuner I forlængelse af kommunalreformen blev hele beskæftigelsesindsatsen fra 2009 til et kommunalt ansvarsområde. Frem til dette tidspunkt havde staten haft ansvaret for forsikrede ledige, mens kommunerne havde ansvaret for de ikke-forsikrede ledige. Fra 1. august 2009 overgik sidstnævnte opgave fra staten til kommunerne. Som konsekvens af etableringen af den enstrengede kommunale beskæftigelsesindsats blev der fastlagt en arbejdsdeling på it-området mellem kommunerne og staten. Kommunerne fik ansvaret for at it-understøtte sagsbehandlingen i jobcentrene. Det blev således kommunernes opgave at vælge lokale itløsninger til understøttelse af beskæftigelsesindsatsen. I praksis udbydes løsningerne af to it-leverandører, nemlig KMD (sagsbehandlingssystemet Opera) og Medialogic (sagsbehandlingssystemet Workbase). Staten fik ansvaret for at sikre et systemmæssigt grundlag for en nationalt sammenhængende, transparent og effektiv beskæftigelsesindsats. Til brug for bl.a. den statslige styring er der to nationale, tværgående it-redskaber. Det ene er Jobnet, som er en landsdækkende job- og CV-bank. Jobnet gør det muligt for ledige og arbejdsgivere at mødes på tværs af geografiske grænser, faggrænser og brancher, idet portalen rummer en samling af udbudte stillinger og kompetencer. Jobnet er desuden omdrejningspunktet for landsdækkende selvbetjeningsløsninger. Ledige kan i Jobnet se forslag om job, der matcher CV et, de kan bekræfte jobsøgning, melde sygdom osv. Det andet er Jobindsats, som viser data om den aktive indsats, målgrupper, udgifter og resultater. Jobindsats er grundlaget for at følge op på, om jobcentrene sætter ind, hvor der er behov, og med en indsats, der virker. Overgangen til et kommunalt ansvar for hele beskæftigelsesindsatsen i 2009 har medført en omfattende omstilling af den basale it-understøttelse i kommunerne. Især er det væsentligt, at det statslige it-system, Arbejdsmarkedsportalen, der tidligere udgjorde it-understøttelsen af indsatsen for forsikrede ledige, er under afvikling, og kommunerne skal vælge alternativ it-understøttelse. Status i december 2011 er, at alle kommuner er overgået til egen it-understøttelse for forsikrede ledige. Den statslige og den kommunale it-understøttelse på beskæftigelsesområdet hænger sammen via det såkaldte fælles datagrundlag. I det fælles datagrundlag findes udvalgte oplysninger på cpr-nummerniveau om fx ledighedstilmeldinger og afmeldinger, forsørgelseshistorik, a- kassemedlemskab, ferie og sygdom. 8\n11 4. Strategiske udfordringer Der er tre grundlæggende udfordringer i forhold til it-understøttelsen af beskæftigelsesindsatsen. Den ene er, at der mangler empowerment i forhold til borgerne og jobfokus hos sagsbehandlerne det er ikke i tilstrækkelig grad et fælles projekt at finde den korteste vej til job. Den anden er, at itunderstøttelsen understøtter en tendens til silotænkning på beskæftigelsesområdet. Den tredje er, at kommunikationsformerne er ineffektive. Manglende empowerment og jobfokus Beskæftigelsesområdet er kendetegnet ved, at sagsbehandleren står for stort set hele sagsbehandlingen og træffer de fleste beslutninger om indsatsen. Han eller hun har adgang til sagsbehandlingssystemer, der er ukendt land for borgerne. Mange af de oplysninger, som sagsbehandlerne henter fra og taster ind i systemet, ser borgeren aldrig. Andre oplysninger har borgeren intet grundlag for at forholde sig til og engagere sig i. Borgerne har ikke et grundlag for at engagere sig i, hvilken indsats der er den rette. Viden om, hvad der virker i beskæftigelsesindsatsen, er som udgangspunkt forankret hos sagsbehandleren, ligesom det typisk kun er sagsbehandleren, der kender den fulde tilbudsvifte. Typisk tager sagsbehandleren stilling til, hvad der skal foregå under samtaler, ligesom sagsbehandleren som udgangspunkt tager stilling til aktive tilbud. Disse forhold, valgmuligheder og beslutninger er en integreret del af et sagsbehandlingssystem et univers, som borgeren ikke har adgang til. Borgeren skal til gengæld have søgt job i et aftalt omfang noget, der foregår i et andet univers, nemlig på Jobnet og andre jobportaler. Dette univers har sagsbehandleren adgang til, men det er langtfra altid, at denne adgang benyttes systematisk. Konsekvensen er, at de to parter meget let kommer til at engagere sig i forskellige ting og dermed kommer til at mangle et fælles engagement for den fælles sag det er, at borgeren kommer i job. De kommunale it-systemer er bygget op omkring klassisk sagsbehandling, såsom registrering af samtaler, tilbud og stamoplysninger. Der er kun i meget ringe grad fokus på job, mål og beslutningsstøtte. I sagsbehandlingssystemerne er der ikke en integreret og let adgang til at se ledige job, hvilket indebærer en risiko for, at job kommer til at fylde for lidt ved jobsamtaler. Det er således langt fra alle sagsbehandlere, der benytter Jobnet under en jobsamtale. Baggrunden er ikke, at de finder det irrelevant. Den er snarere, at de finder det for besværligt. 9\n12 Der eksisterer elementer af borgerinddragelse i det nuværende system. Fx medvirker mange borgere til at udfylde CV et, oprette jobagent, til- og afmelde sig som arbejdssøgende, melde ferie mv. Men disse muligheder må karakteriseres som undtagelser fra reglen om, at sagsbehandleren står for sagsbehandlingen. Tendens til silotænkning De forskellige dele af beskæftigelsessystemet jobcenter, a-kasser, andre aktører, ydelseskontor og socialforvaltning kommunikerer i vidt omfang med hinanden uden om borgeren. Der arbejdes med adviser, underretningspligtige hændelser, registreringer mv., som de berørte borgere typisk ikke har noget forhold til. Samtidig mangler jobcentre og de øvrige parter i beskæftigelsessystemet informationer om borgeren. Det gælder både informationer fra andre dele af beskæftigelsessystemet og informationer fra aktører uden for beskæftigelsesområdet. Et eksempler er, at både a-kasser og andre aktører mangler eller har for sen adgang til de aftaler, som borgeren har indgået med jobcentret om aktivering (jobplanen). Det kan resultere i manglende sammenhæng i indsatsen, samtidig med at borgeren oplever at være informationsbærer mellem myndighederne. Ofte er de informationer, som en aktør i beskæftigelsesindsatsen mangler, tilgængelige i en anden del af beskæftigelsessystemet (fx i a-kassernes systemer) eller i systemer uden for beskæftigelsesområdet (fx på sundhed.dk). Forældede kommunikationsformer Kommunikationen på beskæftigelsesområdet foregår primært via almindelig post. Ud over at gøre sagsbehandlingen og beslutningsprocesserne langsommere er almindelig post en dyr og usikker kommunikationsform. Der er fx ofte tvivl om, hvorvidt breve til borgerne er nået frem, hvilket afføder undersøgelser af postgange. Proceduren synes at være, at man antager, at et brev et nået frem til en borgers postkasse, hvis man kan påvise, at jobcentret har afleveret det til postvæsnet. 10\n13 5. Ydelsesmodtageres holdning til selvbetjening og digital kommunikation Som led i evalueringen er der gennemført to interviewundersøgelser om selvbetjening og digital kommunikation blandt henholdsvis modtagere af sygedagpenge og ledige tilmeldt Jobnet. Dette kapitel indeholder hovedresultaterne fra de to undersøgelser. Der henvises til bilag 1 (sygedagpengemodtagere) og 2 (ledige) for en nærmere uddybning af resultater og metode. De to undersøgelser har samme genstandsfelt. Men de konkrete spørgsmål er afpasset efter de forhold, der gælder for de enkelte målgrupper. Undersøgelserne er gennemført i forskellige faser af evalueringen, hvorfor der også af den grund er forskelle mellem dem. Den primære forskel er, at undersøgelsen blandt sygedagpengemodtagere som er gennemført sent i forløbet indeholder lidt flere elementer end undersøgelsen blandt ledige. Helt overordnet peger undersøgelserne i retning af, at ydelsesmodtagerne har let adgang til it-redskaber, og at de i høj grad ønsker at kommunikere og benytte selvbetjeningsløsninger på nettet. Hovedresultater af undersøgelsen blandt sygedagpengemodtagere I efteråret 2011 gennemførte Slotsholm en repræsentativ undersøgelse blandt personer, der modtager eller for nylig har modtaget sygedagpenge. Wilke har for Slotsholm foretaget telefoninterview med ca personer. Undersøgelsen har tre hovedkonklusioner. For det første anvender sygedagpengemodtagere ofte internettet, og de har let adgang til en computer. For det andet har digital kommunikation og selvbetjening via nettet en begrænset udbredelse på sygedagpengeområdet. For det tredje ønsker mange sygedagpengemodtagere flere muligheder på området. Flertallet ønsker at modtage og besvare post digitalt, at se oplysninger i egen sag på nettet, at udfylde og sende blanketter elektronisk, at booke og ændre tider for samtaler mv. Undersøgelsen viser med andre ord, at der er et betydeligt potentiale for digital kommunikation med sygedagpengemodtagere og for at inddrage borgerne i sagsbehandlingen. Det er bemærkelsesværdigt, at undersøgelsen ikke viser nævneværdige tegn på forskelle i holdninger til og anvendelse af it blandt sygedagpengemodtagere i de forskellige matchgrupper. Når det gælder ønsker til fremtidige digitale selvbetjeningsløsninger og kommunikationsformer er der således ingen statistisk signifikante forskelle mellem matchgrupper. 11\n14 Der henvises til bilag 1, hvor undersøgelsesmetoden er beskrevet, og hvor alle resultattabeller med fordeling på matchgrupper er vist. Adgang til og brug af internettet Undersøgelsen viser, at sygedagpengemodtagere anvender internettet hyppigt. Som det fremgår af tabel 5.1, anvender 94 pct. af sygedagpengemodtagerne internettet i større eller mindre omfang. 75 pct. bruger internettet en eller flere gange om dagen, mens 15 pct. gør det en eller nogle gange om ugen. 6 pct. bruger aldrig internettet. Tabel 5.1: Hvor ofte bruger du internettet? Pct. Flere gange om dagen 58,9 En gang om dagen 16,5 Nogle gange om ugen 11,7 En gang om ugen 3,0 Et par gange om måneden 2,1 En gang om måneden 1,2 Sjældnere 0,8 Jeg bruger aldrig internettet 5,9 Ved ikke 0,1 Total 100 Antal Ifølge undersøgelsen tilgår 95 pct. af sygedagpengemodtagerne internettet via et redskab, som man typisk selv har råderet over, jf. tabel\n15 Tabel 5.2.: Når du har brug for at gå på internettet, hvorfra gør du det så oftest? Pct. Fra en computer i hjemmet 90,2 Fra en mobiltelefon med adgang til nettet (smartphone) 4,2 Fra en computer på min arbejdsplads 4,0 Fra en tablet (fx en ipad) 0,8 Fra en computer hos familie eller venner 0,3 Fra en computer i jobcentret 0,2 Fra en computer på biblioteket 0,1 Andet 0,3 Total 100 Antal pct. anvender således en computer i hjemmet. 4 pct. bruger mobiltelefonen, mens 1 pct. går på nettet via en tablet (fx ipad). 5 pct. går oftest på nettet via redskaber, man typisk ikke har fuld råderet over, dvs. en computer på arbejdspladsen, hos familie og venner, i jobcentret eller på biblioteket. Anvendelsen af digital kommunikation og selvbetjening Undersøgelsen viser, at digital kommunikation og selvbetjening har en begrænset udbredelse på sygedagpengeområdet, jf. tabel\n16 Tabel 5.3.: Andel af borgere, der har kommunikeret digitalt med kommunen og anvendt selvbetjening via nettet i forbindelse med sygedagpengesagen? Pct. Har kommunikeret med kommunen via nettet i sygedagpengesagen Har brugt selvbetjening i sygedagpengesagen Ja 31,0 19,6 Nej 68,7 79,4 Ved ikke 0,4 1,0 Total Antal Ca. 30 pct. har kommunikeret med kommunen via internettet i forbindelse med deres sygedagpengesag. Mens ca. 20 pct. har udført selvbetjening i forbindelse med deres sag. Ifølge borgerne er den primære årsag til den relativt lave anvendelse på begge områder at det ikke har været relevant. Særligt i lyset af borgernes positive indstilling til nye muligheder for digital kommunikation og selvbetjening, jf. nedenfor, dækker betegnelsen manglende relevans formentlig, at mulighederne ikke er til stede i dag. Potentiale for digital kommunikation og selvbetjening Undersøgelsen viser, at sygedagpengemodtagere på tværs af matchgrupper er interesserede i at få flere muligheder for at kommunikere digitalt med kommunen og anvende selvbetjening. 14\n17 Tabel 5.4.: Andel af borgere, der ønsker forskellige former for digital selvbetjening og kommunikation nettet i forbindelse med sygedagpengesagen Pct. Se plan for sygeopfølgning og aftaler med kommunen digitalt Udfylde og underskrive blanketter via nettet Booke og ændre samtaler Modtage og besvare post digitalt Vælge eller ønske ny sagsbehandler Ja 79,5 70,9 69,0 59,6 51,2 Nej 17,3 25,2 25,9 33,8 40,4 Ved ikke 3,2 3,9 5,0 6,6 8,4 Total Antal Mindst 70 pct. af borgerne er interesserede i at få digital adgang til informationer om egen sag, at håndtere blanketter digitalt samt booke og ændre samtaler via nettet. Og mere end halvdelen ønsker en digitalisering af posten samt mulighed for at vælge ny sagsbehandler. Hovedresultater af undersøgelse blandt ledige Der er i foråret 2011 gennemført en repræsentativ undersøgelse blandt personer, som er eller for nylig har været tilmeldt som ledige på Jobnet. SFI har for Slotsholm foretaget telefoninterview med ca personer. Undersøgelsen har tre hovedkonklusioner. For det første har ledige let adgang til en computer. For det andet er der udbredt tilfredshed med de eksisterende selvbetjeningsmuligheder for ledige. Og for det tredje har ledige et ønske om flere selvbetjeningsmuligheder og digital kommunikation. Ligesom undersøgelsen blandt sygedagpengemodtagere vidner denne undersøgelse således om, at der er et betydeligt potentiale for digital kommunikation med ledige og for at inddrage dem i sagsbehandlingen. Adgangen til internet 94 pct. af de ledige går på Jobnet via en computer hjemmefra eller via en telefon, mens 6 pct. anvender en computer hos venner eller familie, i jobcentret, i a-kassen eller på biblioteket, jf. tabel\n18 Tabel 5.5.: Hvordan logger du typisk på Jobnet? Pct. Fra en computer derhjemme 92,5 Fra en computer hos familie eller venner 3,0 Fra en computer i jobcentret 1,6 Fra en telefon 1,5 Fra en computer i a-kassen 0,7 Fra en computer på biblioteket 0,7 Anvendelsen af digital kommunikation og selvbetjening Ledige finder det let at anvende selvbetjeningsmulighederne på Jobnet. Knap ni ud af ti svarer således, at de finder det let eller meget let at anvende Jobnet. Fem pct. mener, at det er svært eller meget svært, jf. tabel 5.6. Tabel 5.6.: I hvilken grad synes du, at det er let eller svært at benytte Jobnet og funktionerne på Min side? Pct. Meget let 50,2 Let 36,9 Hverken let eller svært 7,0 Svært 3,2 Meget svært 1,6 Ved ikke 1,1 Der er udbredt tilfredshed med de eksisterende muligheder for selvbetjening på Jobnet. Således angiver 75 pct., at de er meget tilfredse eller tilfredse med de eksisterende muligheder, jf. tabel\n19 Tabel 5.7.: Er du tilfreds eller utilfreds med mulighederne for selvbetjening på Jobnet i dag? Pct. Meget tilfreds 23,7 Tilfreds 51,5 Hverken eller 15,4 Utilfreds 4,6 Meget utilfreds 1,6 Ved ikke 3,2 Potentiale for digital kommunikation og selvbetjening Undersøgelsen viser, at flertallet af ledige ønsker flere selvbetjeningsmuligheder og mere digital kommunikation, jf. tabel 5.8. Tabel 5.8.: Er du interesseret i at kunne Pct. Ja Nej Ved ikke læse på Jobnet om, hvad du har ret og pligt til som ledig? 82,6 14,7 2,7 få en oversigt over dine handlinger på Jobnet, fx tilmeldinger, afmeldinger, sygemeldinger og bekræftelser på aktiv jobsøgning? 80,3 16,7 3,1 se din jobplan og hvilke aftaler, der er om aktivering på Jobnet? 79,2 17,9 2,8 godkende din jobplan på Jobnet? 78,3 17,7 4,0 tilmelde dig seks ugers selvvalgt uddannelse? 75,3 19,5 5,2 kontakte din sagsbehandler på Jobnet? 68,2 27,0 4,8 ændre tidspunkter for samtaler i jobcentret på Jobnet? 66,9 28,7 4,4 modtage og besvare breve fra jobcentret digitalt på Jobnet? 64,3 32,5 3,2 gemme jobansøgninger på Jobnet? 47,5 47,8 4,7 Omkring 80 pct. af de ledige vil gerne kunne følge med i deres sag på internettet fx se jobplanen, sygemeldinger og afmeldinger samt læse om rettigheder og pligter. Og en næsten tilsvarende andel ønsker at kunne godkende jobplanen digitalt og tilmelde sig seks ugers selvvalgt uddannelse via nettet. Samtidig ønsker mellem 65 og 70 pct. af de ledige at kunne ændre tidspunkt for samtaler og kontakte sagsbehandleren digitalt. 17\n20 6. Anbefaling om digitalt jobunivers Slotsholm vurderer, at man gennem en række nye digitale redskaber på samme tid vil kunne effektivisere og styrke indsatsen. Det anbefales, at der bliver skabt et it-understøttet samlingspunkt et digitalt jobunivers som er let tilgængeligt og brugervenligt, og som gør borgeren til nøgleperson i egen sag. En række redskaber i jobuniverset vil være fælles for borgere og sagsbehandlere. Med det digitale jobunivers vil rammerne om beskæftigelsesindsatsen konsekvent være indrettet efter borgerne men uden at det sker på bekostning af aktørerne i beskæftigelsesindsatsen. Også disse vil få en række nye redskaber, og de vil få et aktuelt datagrundlag, der er bundet sammen i stedet for at ligge placeret i siloer uden tilstrækkelige forbindelsesled. Ud over klassiske effektiviseringsgevinster vil man ved at skabe et digitalt jobunivers kunne opnå: Empowerment: Borgerne får let adgang til al information omkring egen sag og de muligheder, der er i beskæftigelsesindsatsen. Borgerne får dermed et grundlag for at tage ejerskab for indsatsen. Beslutningsstøtte: Borgeren får adgang til redskaber, der støtter vedkommende i sammen med sagsbehandleren at følge de spor, som har størst chance for at føre til beskæftigelse. Selvbetjening: Borgerne får redskaber til at deltage aktivt i sagsbehandlingen. Ud over at det er mere effektivt, giver det også den enkelte et langt større engagement i egen sag. Kommunikation: Borgeren og jobcentret får adgang til at udveksle alle informationer digitalt. Alle sagsregistreringer og aftaler vil være synlige for borgeren. Det vil give fuld gennemsigtighed samt en langt bedre mulighed for at skabe sig et overblik over sagsforløbet. Nedenfor beskrives nogle redskaber, der kunne være i et nyt it-understøttet jobunivers. Redskaberne falder inden for fem områder, nemlig 1) jobveje 2) aktiv jobsøgning, 3) samtaler, 4) aktive tilbud og 5) anden digital kommunikation. Nogle redskaber eksisterer i en eller anden form på Jobnet i dag, men andre kan er nye. Redskaberne er blevet til i forlængelse af de undersøgelser, der er gennemført som led i evalueringen og er testet blandt ledige og repræsentanter for kommuner. 18\nBeskæftigelsesudvalget 2012-13 BEU Alm.del Bilag 75 Offentligt EVALUERING AF IT-UNDERSTØTTELSEN AF BESKÆFTIGELSESINDSATSEN UDARBEJDET FOR ARBEJDSMARKEDSSTYRELSEN DECEMBER 2011 Indhold 1. Indledning og


Jeff the Killer Morphsuit | Partykungen\nStartside > Temaer > Producenter > Morphsuits > Jeff the Killer Morphsuit\nKniv med Blod (Mere info )\nHer hos Partyking har vi mange uhyggelige kostumer, men denne dragt slår dem allesammen!\nJeff the Killer er fra begyndelsen en skrækkelig historie om en fyr, som blev helt skør, efter han blev mishandlet af mobbere. Han begyndte med at skære sin mund op med en kniv, hvorefter han skar sine øjenlåg af, og til sidst gik han ud for at myrde en masse folk. Jeffs mordreplik er "Go to sleep", og hører du nogen hviske det til dig, ved du nok, hvad der venter. Specielt, hvis du vender dig om og ser denne fyr...\nJeff the Killer-morphsuitet leveres med en blodig, hvid overdel og sort underdel samt et ubehageligt ansigt med uhyggelige øjne og en skør mund. Der medfølger også en sort paryk med langt hår.\nKniven på billedet medfølger ikke.\nEt morphsuit er specialfremstillet til, at du skal kunne se ud (dog med noget begrænset udsyn) og drikke gennem dragtens stof. Du behøver altså ikke tage dragten af og på aftenen igennem, hvilket gør den til den ultimative partydragt.\nDragten er fremstillet i lycra, som er et materiale, der kan strækkes op til seks gange sin oprindelige længde.\nInkluderer: Dragt med hætte samt paryk.\nSkrevet af Chanel for 3 år siden\nSkrevet af Ines Bader for 2 år siden\nSkrevet af Andreas for 3 år siden\nDu kan enten uploade billeder på Instagram med #partykungen efterfulgt af #partykungen34126 eller du kan uploade dem manuelt.\nPower Ranger Gult Morphsuit


Dansk Energi: Grønne EU-lande må udskifte lammet kvotesystem med CO2-afgift | Information\nEU’s CO2-kvotesystem blev indført i 2005 for at give elselskaber og industrier incitament til omstillingen væk fra klimabelastende fossile brændsler. Men særligt Polen har modsat sig en reform af systemet. Her polske kulminearbejdere.\n»Du skal høre det som en form for desperation over, at de europæiske tiltag, der er lavet for at stramme kvotesystemet, ikke har haft nogen effekt på CO2-priserne og derfor ikke har ført til, at fossil kraftværkskapacitet bliver taget ud af markedet,« siger han.\nEt ganske kort øjeblik i 2008 var prisen oppe på 30 euro for retten til at udlede ét ton CO2, og det er typisk anset for det nødvendige minimumsniveau, hvis kvotesystemet skal stimulere omstillingen. Men siden 2011 har prisen ligget under 10 euro pr. ton, og de seneste to år har den svinget mellem fire og otte euro pr. ton.\n»Hvis man spørger, om EU’s kvotemarked virker til at hjælpe den grønne omstilling frem hurtigt nok, er svaret nej,« sagde økonomisk vismand, professor i miljøøkonomi Lars Gårn Hansen, sidste år til Altinget.\nOg den vurdering har været fælles ejendom meget længe. Helt tilbage i 2010 pegede EU’s daværende klimakommissær, Connie Hedegaard, på behovet for at gribe ind og stramme systemet op. Det tog EU-landene mere end tre år at blive enige om en sådan opstramning ved bl.a. at trække et større antal kvoter ud af systemet, men den vedtagne opstramning var for lille og bragte ikke kvoteprisen op.\nDerfor spillede Kommissionen i 2015 ud med et nyt forslag til opstramning for perioden 2021-30 – det blev i november 2017 efter to et halvt års forhandlinger accepteret i modificeret form af EU’s Ministerråd og Europa-Parlamentets miljøudvalg, men afventer endnu rådets og parlamentets formelle vedtagelse.\nMen selv denne forestående opstramning, hvor flere CO2-kvoter pilles ud af systemet, har ikke fået kvoteprisen til at stige – i går svingede den omkring otte euro pr. ton.\nIkke muligt at nå enighed\n»Markedet har svaret: Man tror ikke, at tiltagene for at stramme op på kvotesystemet vil flytte noget,« siger Lars Aagaard.\nHan peger samtidig på et paradoks i kvotesystemet: Jo mere der i EU udbygges med vedvarende energi og spares på energi, desto mindre bliver efterspørgslen på CO2-kvoter, og desto mere falder prisen. Det betyder, at kvotesystemet i endnu mindre grad tilskynder EU-landene med store kulforbrug – især Tyskland og Polen – til at afvikle og stille om.\n»Vi skal stramme EU’s indsats i lyset af Paris-aftalen, og derfor har vi behov for en tydeligere og højere pris på CO2 og en pris, som investorerne kan regne med. Problemet er, at alle i EU skal være enige, før man kan stramme kvotesystemet, så på en måde har de mest klimavenlige lande i EU deponeret deres handlefrihed hos de kritiske lande.«\nDet er ingen hemmelighed, at det primært er hårdnakket modstand fra Polen, der hindrer enighed om en effektiv opstramning.\n»Men jeg noterer mig, at det i dag i stigende omfang diskuteres at gå en anden vej. For ti år siden foregik der en ’alt eller intet’-diskussion om kvotesystemet. I dag hører jeg mere meldinger om koordineret brug af afgifter i en erkendelse af, at uagtet hvor teoretisk smukt kvotesystemet er, så lever det i et europæisk fællesskab, hvor beslutningskraften er meget ringe.«\n»Så hvad nu hvis en mere begrænset kreds af vesteuropæiske lande ikke lod sig bremse af, hvad nogle polakker måtte mene, men kiggede på, hvad der vil gavne deres nationale klimaambitioner. I min optik betyder det at arbejde hen mod noget, der svarer til den eksisterende engelske model,« siger Lars Aagaard.\nStorbritannien har således som eneste EU-land vedtaget en national bundpris på CO2, som den aktuelle pris ikke må falde ned under. En sådan fast mindstepris på CO2 på et niveau, der stimulerer grøn omstilling, kunne have karakter af en CO2-afgift, der virker uafhængigt af et kvotesystem.\n»I givet fald skulle en afgift også gælde de ikke-kvotebelagte sektorer,« siger Lars Aagaard med henvisning til landbrugs-, transport- og boligsektoren, der i dag ikke er omfattet af EU’s kvotesystem.\n»Det ville ikke føre til noget særligt, at Danmark alene indførte en CO2-afgift, men hvis man forestiller sig, at England, Tyskland, Frankrig, Benelux-landene, Norge, Sverige, Finland og Danmark gjorde det sammen, så ville det virke.«\n– Bør det i givet fald ikke være en fælles afgift for alle EU-lande til afløsning af kvotesystemet?\n»Det vil ikke ske. Det vil bare føre til, at polakkerne indfører ingenting,« siger Lars Aagaard.\nFaktisk foreslog EU-Kommissionen tilbage i 2011 en fælles CO2-afgift, der ville ramme brugen af fossile brændsler, herunder benzin og diesel, alt efter de enkelte brændslers CO2-indhold. Men forslaget faldt dengang på grund af bl.a. manglende flertal i Europa-Parlamentet.\nStigende interesse for bundpris\n»Økonomer vil sikkert ryste på hovedet og sige, at et system, hvor kun en del af EU-landene indfører en CO2-afgift, er imperfekt. Den historiske lære er bare, at man ikke i EU kan skabe enighed om at stramme kvotesystemet tilstrækkeligt. Og det bør ikke spærre for, at nogle vesteuropæiske lande med ambitiøse klimamålsætninger etablerer et koordineret afgiftssystem. Et regionalt samarbejde om en minimumsbeskatning af CO2 er den næstbedste løsning, men nogle gange er det jo at foretrække,« siger Dansk Energis direktør.\nI en ny rapport henviser den uafhængige organisation Carbon Market Watch til ekspertvurderinger, der siger, at CO2-prisen skal op på 65 euro pr. ton i 2020 og 85 euro pr. ton i 2030, hvis der skal sikres grønne energiinvesteringer, der bringer EU på ret kurs til at efterleve sine Paris-forpligtelser.\n»De forventede fremtidige CO2-kvotepriser i EU vil imidlertid ikke blive høje nok til at stimulere omstilling til klimavenlighed. Derfor er det op til individuelle lande at indføre højere CO2-bundpriser, som kan udfase kul og fremme rene investeringer i pagt med klimamålene fra Paris,« skriver Carbon Market Watch.\nMan noterer, at Holland for nylig har meddelt, at man vil følge det britiske eksempel, at Frankrigs præsident Macron har udtalt interesse for en mindstepris på 30 euro pr. ton CO2, og at de skandinaviske lande har signaleret interesse for en bundpris, hvis ikke opstramning af kvotesystemet leverer det ønskede resultat.\n18. januar, 2018 - 22:16\nEuropa kan ikke opfylde vores ønske om velstand og samtidigt sige nej til både kul-kraft og kerne-kraft.\nTyskland prøver forgæves.\nIfølge nedenstående tyder alt på at kul-kraften vinder.\nPå Atomic Insitghts finder man en lang artikel, der tilsyneladende viser at det var kulindustrien, der stod forrest i kampen mod kernekraft.\n"De var de første folk til at fremføre vedvarende modstand mod brugen af skatteydernes penge til støtte for udviklingen af atomkraft."\nMan kan mene at her har vi “Den rygende pistol”\n”I juni 2017 fremlagde det polske øverste revisionsorgan imidlertid en rapport, der viste, at kulsektoren havde modtaget subsidier på 15,4 mia. Euro mellem 2007 og 2015. Dette er omkring 17 000 EUR om året pr. Kulminearbejder.\nDette kan synes en rimelig pris at betale for at vinde valg.\nHr. Tusk mente det, det gjorde PiS også.\nHvad den polske samfunds ikke-kulmineringsparti mener, er ukendt.”\nMichael Hullevad og Michael Frommelt anbefalede denne kommentar\n19. januar, 2018 - 11:03\nJeg går ud fra, at man med VE mener sol og vind? Hvis det er tilfældet, vil jeg gerne påpege, at andelen af vindkraft i dansk elproduktion ligger på omkring 40 %. Ser man på forbruget, ser det anderledes ud, eftersom ved blæsevejr forekommer der overproduktion og strømmen må eksporteres, som regel til ufordelagtige priser, da man skal af med strømmen her og nu.\nEt andet problem er de resterende ca. 60 % som kommer fra fossile brændstoffer og fra biobrændsler, som forurener endnu mere end fossile brændstoffer, og som udvindes på bekostning af enorme naturskader - http://www.mass.gov/eea/docs/doer/renewables/biomass/manomet-biomass-rep...\nJeg går ikke ud fra, at man medregner fly- og skibstrafik i CO2 tallene - ærgerligt, da de står for en stor del af CO2 udledningen på verdensplan.


Discountkæde inviterer hjemløse indenfor – Ekstra Bladet\n4. feb. 2015 kl. 11:34\nDiscountkæde inviterer hjemløse indenfor\nFakta indleder samarbejde med Hus Forbi, der blandt andet betyder at sælgerne nu må stå foran butikkerne og rykke inden for, når vejret er dårligt\nHus Forbi-sælgere får nu lov til at sælge deres avis uden for Fakta-butikker landet over, ligesom de kan trække ind i butikkernes vindfang, hvis vejret er dårligt. (Foto: Polfoto)\nNår Fakta i morgen sender en frisk reklameavis på gaden, så bliver det med en hjemløs Hus Forbi-sælger på forsiden. Ikke fordi man nu vil sælge dagligvarer til en ny målgruppe, men fordi man som Fakta-kunde skal forberede sig på at kunne blive mødt af Hus Forbi-sælger, på vej ind og ud af en af kædens 447 butikker.\nFakta har indgået samarbejde med Hus Forbi, hvilket i dag bliver markeret af kædedirektør Niels Karstensen, der selv stiller op og sælger Hus Forbi foran to Fakta-butikker i hovedstadsområdet.\n- Tanken om at gøre noget for den her minoritsgruppe har ulmet i baghovedet på mig i et par år. Ikke mindst siden Folkets Park blev ryddet for alle de hjemløses tøj (oktober 2012, red), og de så stod uden tøj. Da tog vi alt vores overskudstøj i Dagli'Brugsen og personalebeklædning og gav til de hjemløse. Jeg var selv med til at dele det ud, og det gav mig et indblik i en verden og en respekt for den her gruppe mennesker, forklarer Niels Karstensen til Ekstra Bladet om bevæggrundene for at Fakta nu fremadrettet går aktivt ind i støtten til Hus Forbi.\nKonkret giver Fakta nu lov til at Hus Forbi-sælgerne må stå foran kædens butikker og sælge aviser, men de må også trække ind i vindfanget, hvis vejret er dårligt.\n- Jeg synes, at det her er en noget overset minoritet, der fortjener at blive mødt med respekt.\nFlaskepant til Hus Forbi\nUd over plads, så bliver det fra 1. maj også muligt at donere penge til Hus Forbi ved Faktas flaskeautomater. Muligheden for at give penge til velgørenhed frem for at få flaskepanten i hånden er ikke ny, men tidligere har det ligget i Coop-regi hvilke store organisationer, der skulle støttes. Frem over er det op til den enkelte kæde.\n- Vi fik altså muligheden for selv at vælge, og valget faldt på Hus Forbi.\nSå hvis man tænker, at det her kunne have et kommercielt sigte?\n- Så er det ikke rigtigt. Vi vil gerne være med til at gøre en forskel, og det kører som ren nonprofit. Vi har ikke stillet nogen kommercielle krav til Hus Forbi, og støtten, der kommer ind, går direkte og ubeskåret til dem, forklarer Niels Karstensen.\nPengene skal blandt andet gå til bedre mad til de herberger, der er rundt omkring i landet, forklarer kædedirektøren, der håber, at kunderne vil hilse samarbejdet med Hus Forbi velkommen, og at det kommer til at forløbe uproblematisk.\n- Selvfølgelig er der en bekymring for, hvordan det bliver modtaget, om kunderne vil opleve det som generende. Det her skal selvfølgelig ske på en ordentlig måde, og sælgerne ikke være påtrængende. Men jeg forventer ikke problemer. Mit indtryk af Hus Forbi-sælgere har altid været positivt, og jeg tror mange har det på samme måde. Det er jo ikke alle, der får mulighed for at blive sælgere, og de tilstræber også selv at være flinke.\nPå sigt vil han ikke afvise, at hjemløse, der holder sig beskæftiget som Hus Forbi-sælgere kunne fortsætte deres indslusning til en almindelig hverdag med et job i en af Fakta-butikkerne.\nLIVE: Astralis i vanskeligheder


Ekstra regning: Rent drikkevandet stiger i pris - Favrskovposten\nArkivfoto: Erling Baastrup\nEkstra regning: Rent drikkevandet stiger i pris\nFolk, der får vand fra vandværker i Hadstens opland, skal betale mere\nAlle der får vand fra vandværker i Hadstens opland må forvente en ekstra regning for at sikre rent drikkevand, og så vil der ikke engang være råd til at beskytte al grundvand, som man muligvis skal bruge i fremtiden. Det fremgår af en plan, der er i høring frem til den 4. maj.\nIndsatsplanen betyder, at man vil forsøge at sikre drikkevandet i nogle af de sårbare arealer inden for vandværkernes indvindingsoplande. Der drejer sig kun om tre procent af OSD arealerne: Områder med særlige drikkevandsinteresser. Det skal ske ved at indgå frivillige aftaler med ejerne af jorden på disse områder. Det er typisk landmænd, der så skal have erstatning for ikke at ”overgøde”. Samfundet kan også foretage opkøb eller støtte til skovrejsning, som det er sket i Hinnerup-området.\n”Og så bliver omkostningerne for beskyttelse endnu dyrere på grund af landbrugspakken, hvor landmænd må tilføre mere kvælstofgødning end hidtil,” siger Alfred Borg, formand for Danmarks Naturfredningsforening i Favrskov.\nDN Favrskov tager emnet op på et møde på Sløjfen i Hadsten 27. april klokken 19.00, hvor specialist i grundvand, geolog Walter Brusch, gennemgår indsatsplanen for Hadsten området. Tilmelding er nødvendig og ske på mailadressen favrskov@dn.dk.\nPubliceret: 17. April 2017 04:00


Underet er, at vi er til: oktober 2011\ner det ikke i aften, som mange fejlagtigt tror. Det er først på lørdag, det er nemlig aftenen før Allehelgensdag, som altid er den første søndag i november. Om igen, Lene, det viser sig at wikepedia er fejl på den. Allehelgensdag er i morgen, Allesjælesdag er i overmorgen og i den protestantiske kirke holder man Allehelgenssøndag den første søndag i november. Halloween er i aften d 31/10. Læs mere her og her. I Mexico har de en tradition med de Dødes dag (hvor man samles ved gravstederne og sætter sig ned og spiser sammen, man mindes de døde og tydeligst for mig er det billede, jeg husker fra en dokumentarudsendelse om de Dødes dag, med masser af lys på kirkegården, masser af mennesker, snak, musik og latter.\nHelene har som mandagstema valgt skummel eller “scary”, som vel kan oversættes som skræmmende. Tanken om døden kan være skræmmende, tanken om kirkegårde ved midnat kan være skræmmende, mørket kan være skræmmende, jeg har nemt ved at blive bange i mørket, men at tale om det, at møde mørket, at gøre noget rart så som at gå en tur i mørket kan hjælpe mig til at blive mere fortrolig med mørket.\nSom FDFleder var jeg med til at arrangere en mørkegåtur, vi gik sammen med børnene ud i mørket, vi snakkede om stjernerne på himlen, som vi bedre kunne se, da vi kom væk fra husenes lys. Vi gik ind på kirkegården, og helt bevidst blev det lidt skræmmende element på gåturen IKKE sat i værk på kirkegården, vi ønskede at vise børnene, at kirkegården ikke var et skræmmende sted. Mens vi gik på på kirkegården, og nogle af børnene viste, hvor oldeforældre eller bedsteforældre lå, kom en høj knurrende lyd, alle børnene på nær en stivnede, men den ene, en pige hvis mor arbejdede som gartner på kirkegården, sagde, det er da bare kompressoren inde fra kapellet, den der sørger for, at der er køligt i kapellet. Så fik vi en snak om det uhyggelige i det vi ikke ved, og det rare i at finde ud af, at det ikke var så skræmmende endda.\nJeg har ikke billeder af kirkegårde ved midnat eller af mørket herude på landet, du må nøjes med et andet billede, som for nogle kan virke skræmmende, nemlig det at sidde bag på en motorcykel i bjergland. Må du på denne lidt grå og diset mandag møde dine medmennesker på en ikke skræmmende måde ;-)\nFlere (og mere) skræmmende billeder kan du finde her.\nIndsendt af Lene kl. 4:32 PM 17 kommentarer:\nEtiketter: blogging, foto, minder, tro\nOp tidlig lørdag morgen for at bage butterdejssnegle til aftenens gourmetmiddag, og mens de bagte og jeg badede, talte jeg højt for endnu en gang at tænke formiddagens indlæg igennem. Det blev en herlig formiddag, Charlottes arbejdssted er en smuk kirke, som kan rumme alle mulige slags aktiviteter, spejderrum, smuk samlingssal, smuk kirkesal, et indbydende samtalerum i farver, som indbyder til ro og nærvær. Selve arrangementet gik godt, 70 kvinder var mødt op for først at spise brunch sammen – og hvilken brunch! Hjemmelavet fra ende til anden, hjemmelavet tykmælk med hjemmelavet mysli, hjemmebagte boller og brød, tærter, lasagne og æblekage som sød afslutning. Og da jeg gik på, kom strikketøjet frem hos mange, det gik godt, jeg fik snakket så meget og folk spurgte, så vi overskred tiden. Det blev en dejlig formiddag, som var blevet til eftermiddag, da jeg kørte. Efterfølgende kan jeg sagtens finde ting, jeg også gerne ville have fortalt eller have set på med en anden indfaldsvinkel, men sådan er det vel altid, når man har meget på hjertet.\nHjemme på gården ventede landmanden, for næste arrangement stod i kø, resten af dagen var sammen med 4 vennepar, hvor to af mændene i ugevis havde forberedt en herlig gourmetmiddag. Igen igen overgik de vores forventninger, vine og mad passede sammen som fod i hose. Landmanden og frue nippede kun til vinene, for vi måtte køre hjem over midnat. Heldigvis opdagede jeg, at natten var en time længere, hvilket betød, at vi kunne nå at sove 5½ time, før næste projekt skulle effektueres. Søn og svigerdatter blev hentet hos svigerfamilien klokken 8, så vi kunne nå med færge og nå til hovedstaden ved middagstid for at se på lejligheder. Vi hyggede os på færgen med rundstykker og te, og det er ikke sidste gang, at jeg lokker landmanden til at tage denne vej i stedet for over broen, det var rart med en pause i køreturen. Kl12.30 så vi første lejlighed, kl. 16 kyssede vi de unge mennesker farvel efter at have set på i alt 4 lejligheder. Nu er vi landet hjemme på gården igen, landmanden ser fjernsyn, jeg har rigtig mange sider, der skal læses til i morgen, men vi hygger os med te og svigerdatterens mors helt fantastiske nøddetærte. Sikke en weekend vi har haft.\nIndsendt af Lene kl. 9:22 PM 15 kommentarer:\nEtiketter: apopleksi, blogging, børn, Diplomuddannelse, livsglæde, sygepleje\nJeg tror, de fleste mødre husker første gang, deres lille nye førstefødte sov igennem for første gang. Jeg gør. Vi havde haft gæster, som skulle overnatte, og det var blevet sent, før vi gik i seng, og jeg tænkte allerede med gru på nattens opvågninger, men sådan gik det ikke. Jeg vågnede med et sæt, da jeg hørte nogle gå på toilettet og sansede, at det var lyst udenfor. Første reaktion var at kigge over i vuggen, hvad var der dog sket (typisk børnesygeplejerskereaktion – altid på vagt) Den unge dame sov sødeligt, og moderen havde fået en hel nats uafbrudt søvn.\nSå kom årene, hvor mit liv kørte med et minimum af søvn, for når børnene var kommet i seng, var der altid ting, der lige skulle ordnes, og der skulle også slappes af. 5 timers søvn var det gængse hos mig, indtil en skønne dag hvor lægen ordinerede mere søvn på receptblokken.\nNu skal jeg helst ha 7 timer, og i den anden ende af livsskalaen kom så overgangsalderen, som syntes, den skulle bestemme søvnmønster og kvalitet. Alle søvnforskere siger, at skal man ha styr på sin søvn, så skal man gå i seng på samme tid hver dag og stå op på samme tid hver dag, og ens soveværelse skal ikke være fyldt med computer, fjernsyn og alt det habengut, som ikke kan være andre steder. Det sidste prøver jeg på at holde ude af soveværelset, men den faste senge – og ståoptid er sværere med et sygeplejejob med vekslende arbejdstider. Naturmedicin har været svaret på mit indsovningsproblem, og jeg har ikke haft brug for det længe, men nu er jeg begyndt igen, for jeg ved, at når jeg har mange ting, som tumler rundt i min hjerne, så går det ud over min søvnkvalitet og SÅ kommer hedeturene, svedeturene, natlige opvågninger osv.\nI nat har jeg sovet godt, mørket udenfor er ved at lette, men lyset bryder først for alvor frem, når jeg er på vej til skole. Derfor får du lørdag morgens himmel med et håb om en god dag til dig.\nAndre himmelbilleder kan du se her.\nIndsendt af Lene kl. 8:12 AM 17 kommentarer:\nI dag er det dagen, hvor der spilles dansk rundt om i Danmark, der er utallige arrangementer hele dagen.\nMit kor er også med, så jeg ved, hvad denne aften skal gå med, jeg måtte gå før tid til øveaftenen i går, men de sange, vi manglede, kender jeg. Kombinationen af lidt virus i kroppen, manglende søvn og skolestart afgjorde sagen. Nu er jeg udhvilet, alt er læst til i dag, og heldigvis står der en kort dag på programmet, så jeg kan nå at få læst til i morgen, hvilet lidt og gået en tur.\nMå din dag byde på gode oplevelser.\nmens jeg låser døren. Beslutningen om at udnytte det sene mødetidspunkt, mens jeg går i skole, til gavn for mit velvære, har været til diskussion begge morgener, men endnu har Lene, som husker hvor godt en gåtur er for krop og sjæl, vundet.\nDet småregner og vinden tager til, da jeg drejer ud på vejen. Det er mørkt, så lommelygten må kortvarigt i brug for at finde skillelinjen mellem vej og græsrabatten. Mens jeg går, får tankerne lov til at kredse om dagens gruppearbejde; Fra ide til udvikling. Jeg er bedst til at få ideer sammen med andre, så det at tænke på min egen praksis og se muligheder for ideer, tanker, temaer, som kan udvikles, er lidt svært alene. I går brugte jeg mind map metoden, og i dag koncentrerer jeg mig om, hvad MTV rapporten kom frem til af antagelser, der virker i rehabiliteringen af senhjerneskadede mennesker. Jeg ender med et par punkter mere, som nu skal tænkes igennem, mens jeg kører til Aalborg, for kun én ide kan jeg præsentere for min gruppe.\nDa mobilen har ringet for 15 minutters gang, vender jeg om og går hjemad, godt 3 km bliver det til i alt, det er stadig mørkt, men mørket har fået en lysere farve, om lidt siger dagens lys god morgen, men indtil da er det rart at blive mødt med lyset fra huset.\nNu et hurtigt bad og så af sted, god morgen og god dag til dig.\nIndsendt af Lene kl. 7:45 AM 9 kommentarer:\nEtiketter: Diplomuddannelse, krop og sjæl, motion\nDer ryddes ud i køleskabet, så derfor ser menuen sådan ud: lidt risengrød, lidt gulerodssuppe med kylling og desserten kunne være en bolle med ost, græsk yoghurt med modne bananer eller nachos gratineret med ost. Mens du bliver inspireret af dette gourmetmåltid, kunne du passende tænke på noget nemt og lækkert, som jeg kan servere som appetizer til en større gourmetmenu i weekenden (det sidste skal jeg ikke stå for, men derimod det første).\nHåber du får lov at spise dig mæt i aften.\nIndsendt af Lene kl. 5:59 PM 12 kommentarer:\nJeg stressede ikke, jeg sørgede endda for at få et par timer, hvor jeg strikkede og så DVD, inden jeg gik i seng, og så sidder jeg her efter 3 timers dårlig søvnkvalitet. En kop hyldebærsaft er drukket, næsen er pudset, og jeg overvejer næste træk.\nJeg er da for længst kommet over den alder, hvor man ikke kunne sove natten før, man startede på noget nyt, eller er jeg?\nIndsendt af Lene kl. 2:26 AM 6 kommentarer:\nEgentlig havde jeg besluttet, at mit indlæg til mandagstemaet skulle være billeder fra en gåtur, men jeg nyser og hoster og nyder alt for meget brændeovnens lune varme kombineret med tørklæde og teens varme i mit svælg. MEN når landmanden har holdt frokost, hvor han og jeg også har ting ,vi skal ha ordnet sammen, SKAL jeg ud og gå i blæsevejret!\nIndtil da bliver hvilepausen brugt på blogindlæg og billeder fra gårsdagens tur til stranden.\nIndsendt af Lene kl. 12:24 PM 13 kommentarer:\nEtiketter: blogging, foto, motion, natur\nFørste dag på det sundhedsfaglige diplommodul er en studiedag, så jeg har erobret sofaen i stuen i varmt tøj og te. I går faldt jeg i søvn midt i læsningen, nu må jeg da være udhvilet, så det læste kan finde sin plads i hjernen.\nIndsendt af Lene kl. 8:21 AM 12 kommentarer:\nDer er ikke noget så skønt som en tur til havet. Luften, vinden og vandet frisker op på hver sin måde. Og når så turen sluttes af med en tur i vandet, så er alt godt\nSkulle jeg ikke i vandet? Jeg skulle jo fotografere ;-)\nIndsendt af Lene kl. 5:30 PM 13 kommentarer:\nEtiketter: hunde, motion\nI forbindelse med at jeg forbereder mig til næste lørdag, har jeg taget datterens råd til mig; læs dine gamle indlæg om apopleksi. Jeg er ikke færdig endnu, men jeg har oplevet det før; gamle indlæg får mig til at stoppe op og tænke, hold da op, det havde jeg da helt glemt (ikke teorien, men situationen) eller det er da slet ikke så tosset skrevet, jeg kunne måske sige som i the Julekalender, thats a very good vending, den kan vi bruge another time (eller hvordan de nu sagde det)\nDet at kunne analysere sig selv og sin måde at gebærde sig på kan være svært. På Hammel neurocenter bruger de meget at videofilme pleje/terapeutsekvenser, fordi det giver meget at se sig selv på film, man kan pludselig se, når man tager over og glemmer at lade patienten tage initiativ, eller at man overser nonverbale signaler om, at patienten synes, det her er godt eller skidt. Jeg tror, at jeg skal dykke ned i gamle indlæg og blive inspireret til, hvilke emner jeg vil tale om, og ikke mindst få sat patienteksempler på, for når jeg læser nu, kan jeg huske patienterne, og de fleste husker bedre, når teori og praksis bliver kædet sammen.\nFørst vil jeg dog se, om jeg kan lokke hunde og landmand ud på en solskinsgåtur.\nIndsendt af Lene kl. 2:07 PM 2 kommentarer:\nEtiketter: apopleksi, arbejde, blogging\nLørdagens skønne komsammen trak ud, det kan mærkes i dag, hvor dagen startede tidligt. Landmanden og hund (Istvan er taget til nåde igen) er taget på gåsejagt, sønnen er vækket og sendt i bad (der kører et tog om lidt), bollerne er netop taget ud af ovnen og bordet er dækket. Det er godt at vide, at når sønnen er sendt af sted, kan jeg tage en lille formiddagslur, inden læsesøndagen går i gang.\nIndsendt af Lene kl. 8:17 AM 8 kommentarer:\nEtiketter: børn, fritid, hunde, landmandsliv\nIndsendt af Lene kl. 11:23 AM 11 kommentarer:\nUdenfor er det stadig mørkt, månen er halvfuld; de to unge mennesker, jeg hentede i Aalborgs natteliv, virkede ikke til at være på det stadie, men trætte var de. De havde håbet på, at morgenbusserne kørte tidligt, så de slap for at vække mig, men aftalen var, at jeg hellere ville være chauffør, end at de tog chancer for at komme herud på landet. Nu er de afleveret i sommerhuset, og herhjemme sover to andre unge mennesker, det var også aftalt.\nDerimod er jeg sikker på, at jeg ikke har indgået aftaler om ondt i halsen og forkølelse. Min arbejdsdag i mandags blev konverteret til hjemmearbejdsdag, fordi der var brug for min hjælp hos min far, de arbejdstimer skal jeg have effektueret i dag, så jeg kan begynde studiet med god samvittighed. Nu er der drukket varm hyldebærsaft og spist lun havregrød i håb om stoppe den ikke aftalte ændring af mit velbefindende.\nHar vi en aftale om en dag, hvor vi møder livet med en positiv attitude?\nJeg vil glæde mig over en fleksibel arbejdsplads, som stoler på, at jeg nok skal få lavet det, vi har aftalt, inden jeg sætter mig på skolebænken.\nJeg vil glæde mig over, at jeg kan sidde ved computeren herhjemme og arbejde med muligheden for spandevis af te og hyldebærsaft indenfor rækkevidde.\nJeg vil glæde mig over, at det er fredag og dermed aftale om fælles formiddagste med rundstykker.\nJeg vil glæde mig over, at jeg skal være sammen med min svigerfamilie i weekenden.\nJeg vil glæde mig over, at mine søskende og jeg er enige om, hvad der er bedst for vores far.\nJeg vil glæde mig over, at jeg kan nyde min dejlige søns ansigt et par dage endnu.\nJeg vil glæde mig over, at jeg ser datteren igen i morgen, når hun skal køres til flyet.\nVelkommen til en fredag med mulighed for glædesøjeblikke.\nIndsendt af Lene kl. 7:19 AM 14 kommentarer:\nEtiketter: arbejde, børn, familie, krop og sjæl, livsglæde\nDagen i dag blev lige så travl som de forrige dage. Forskellen var blot, at dagen i dag var sidste dag i 6½ uge, hvor jeg skal arbejde på afdelingen, og derfor skulle alt dokumenteres. Den pleje, jeg havde lavet, den undren og de handlinger undren havde ført til, de aftaler og informationer jeg havde lavet med og givet patienterne, de observationer og handlinger udløst af observationerne, den plan for plejen hos en patient, som jeg havde ændret og hvorfor. Alt skulle dokumenteres, jeg har haft en god dag sammen med mine patienter, jeg er tilfreds med min indsats, men nu står der læsning, undervisning og opgaveskrivning på de næste uger. På mandag starter mit næste modul i den sundhedsfaglige diplomuddannelse, denne gang handler det om udviklingsbaseret og forskningsorienteret praksis, jeg glæder mig.\nTrætheden blæste helt væk, da vi hjemme fik besøg til eftermiddagsteen af en lille dejlig gut på 4 måneder og hans mor. Og mens landmand og moderen arbejder på at strømline bil til hund og baby, er jeg så heldig, at jeg må passe den lille gut imens, vi hygger os. Håber du også har tid til hygge og samvær.\nIndsendt af Lene kl. 4:54 PM 9 kommentarer:\nEtiketter: arbejde, livsglæde, sygepleje\nJeg er ved at læse Benthe Klarlund Pedersens bog om KRAM igen. Hvis du er interesseret i den nyeste viden, som er underbygget af studier, og som bliver formidlet på en letlæst måde (det sidste gør så også, at jeg glemmer hurtigt igen, jeg skal ikke arbejde med at forstå sætningerne, det glider ned som youghurt), så er det her bogen, du skal låne eller købe.\nMotion er ikke blot knyttet sammen med kost, motion alene gør også en forskel. BKP fortæller om et forsøg, man lavede med Cecilie Beck, studievært fra TV2. CB er meget aktiv, er oppe på 15000 skridt om dagen; nu blev hun bedt om kun at gå 1500 skridt om dagen. Efter 14 dage kunne en scanning afsløre, at fedt var begyndt at lejre sig om de indre organer, CBs muskler var også blevet dårligere til at få glucose ind i cellerne og til at forbrænde fedt med forhøjet glucose og fedt i blodet til følge. Et andet eksempel var to brødre, som begge var overvægtige, omkring 125 kg. Den ene havde altid været aktiv og dyrket sport, den anden havde altid været meget inaktiv. I familien var flere døde tidligt og mange havde type2 diabetes og var overvægtige. Den første bror havde smukt blodtryk, normalt cholesterol og blodsukker, den anden havde forhøjet blodtryk, forhøjet cholesterol og havde type2 diabetes.\nAalborgs lipidklinik har også læst de studier om inaktivitets skadelige virkning og skriver, at meget inaktivitet er lige så skadelig som rygning. Det er bedst at være normalvægtig og aktiv, men det er bedre at være fysisk aktiv overvægtig end inaktiv normalvægtig. Nu vil jeg bevæge mig på arbejde og bevæge mig der, min studerende i går sagde efter at være fulgt i hælene på mig hele dagen; jeg behøver ikke at gå til spinning i dag :-)\nGod bevægelig torsdag.\nIndsendt af Lene kl. 5:30 AM 7 kommentarer:\nEtiketter: bøger, krop og sjæl, motion\njeg er ganske enkelt flad som en pandekage.\nPandekager gad jeg godt, at jeg havde lovet mine kære børn på denne sidste dag sammen, men næ nej jeg har lovet vildtpie, og sådan bliver det. Jeg skal blot lige trække vejret dybt et par gange efter 9 timer på arbejde og med få pauser indlagt.\nDet dur heller ikke med en powernap, for så ryger nattesøvnen til gengæld. Jeg tror, jeg vil fokusere på glæden ved at have mine to børn til at sidde ved aftensbordet i aften og så sætte dem til at dække bord ;-)\nGod tirsdag aften til dig.\nIndsendt af Lene kl. 5:40 PM 13 kommentarer:\nEtiketter: arbejde, børn, krop og sjæl\nEt lille causeri om ordet spiseligt får I ikke her, det har Ellen allerede skrevet på fortrinlig vis.\nTil gengæld havde jeg planlagt billeder af aftensmaden, hvor jeg skulle bevæge mig ud i en anden kulturs madtraditioner, men ikke et eneste billede fik jeg taget, jeg havde travlt med at se på anvisninger, prøve det af selv og nyde resultatet af indsatsen.\nDet er ikke sidste gang, at vi prøver at rulle lækre spiselige sager ind i rispapir og dyppe det i hoisinsauce tilsat dråber af stærk chilisauceog knuste peanuts. Vi fik både nord- og sydvarianten fra Vietnam, svigerdatteren fik roser for maden, og tak blev sendt af sted til svigerdatterens forældre, som havde leveret vigtige vietnamesiske ingredienser. Nordvarianten var strimler af gulerødder, rød peber og agurker. Sydvarianten var bønnespirer og toppen af forårsløg, til begge varianter hørte små stykker af ribbensteg, rejer og risnudler.\nVi mæskede os, ligesom den lille brune bjørn gjorde det i lørdags.\nSe flere udgaver af spiselige versioner her.\nIndsendt af Lene kl. 9:05 PM 12 kommentarer:\nJeg har masser af indlæg, som jeg gerne vil skrive, men selve det at sætte sig ned og formulere tankestrømmen i ord kniber det med. Jeg læser med hos jer andre, men får sjældent kommenteret bl.a. fordi min foretrukne computer ikke tillader mig at kommentere hos mange af jer, med mindre jeg går over til firefox eller google chrome eller logger mig ud hver gang. Og jeg orker ikke at skulle sætte mig ind i nye systemer. Af samme grund ser min blog ud, som den har gjort i lang tid, jeg orker ikke at sætte mig ind i nye design.\nEt af de indlæg, jeg har liggende i min hjerne, er følgende: På vej over til København hørte vi Eldorado, og her hørte vi en af de sidste nye sange med og af Rasmus Seebach. Jeg var rystet! Det kan godt være, at han ikke mener det sådan med teksten, men for mig blev det en kvalmende fornemmelse. Jeg har læst lidt for mange beretninger om kvinder, som lider under en ekskærestes jalousi og besiddertrang, til at jeg bryder mig om en sang, der rummer ord som du vover at gå fra mig for alvor eller hvis du går fra mig, sætter jeg alt i brand eller hvis du går fra mig, kan du prøve at gemme dig langt væk, men jeg skal nok finde dig. Ordene er citeret frit efter min hukommelse, men jeg troede ikke mine egne ører. For mig lugtede det langt væk af mandlig egoisme og trusler.\nHar du mon hørt sangen, har du tænkt det samme som mig eller får du slet ikke de associationer?\nIndsendt af Lene kl. 2:37 PM 11 kommentarer:\nEtiketter: blogging, musik, sang\nHvad kan man nå på 30 timer?\nJeg nåede at køre frem og tilbage til København.\nJeg nåede at se datterens modeshow på Det danske Filminstitut\nJeg nåede at stå på toppen af Rundetårn sammen med søn og svigerdatter og nyde aftenens lys i København.\nJeg nåede at gå rundt på Christiansborg mellem 23 og midnat og se alle de lokaler, som jeg normalt kun ser i fjernsynet.\nJeg nåede at gå i seng på Nørrebro i datterens lejlighed, spise morgenmad på Frederiksberg hos søn og svigerdatter, se på lejligheder til det unge par, intet tiltrak dog, og spise frokost sammen med alle de tre unge mennesker og landmanden i ZOO.\nAftensmaden blev indtaget i Store Vildmose, ikke hjemmebagt men hjemmebragt fra det nærmeste pizzaria.\nOg aftensteen blev indtaget i den store seng nede på sønnens gamle værelse sammen med de unge mennesker, hvor vi genså landmandens videofilm af en meget ung datter og en nyfødt søn. Alle videofilm skal vist ses de næste dage , hvor huset bliver fyldt med tre unge menneskers snak. De “gamle” skal arbejde, men hvad gør det, vi kan nyde de unge om aftenen.\nDu ønskes en god søndag med tid til at gøre noget af det, du har lyst til.\nIndsendt af Lene kl. 11:39 AM 12 kommentarer:\nEtiketter: børn, Danmark, dyr, fritid, livsglæde\nMånen har været min følgesvend på ugens gåture, den har lyst troligt for mig og har gjort det muligt for mig at tro på, at aftensture godt kan blive en god vane her i vinterhalvåret trods mørkerædsfølelsen. Jeg begynder at føle mig tryg og farer ikke sammen, hver gang jeg hører en lyd eller en bil kører forbi.\nDet med biler er absolut ikke det, vi ser ofte om aftenen, men mennesker med trang til øl, hvor lillemor derhjemme ikke skal opdage det, har det med at kombinere trangen med aftenbilkørsel på vores veje, så jeg vælger tit vejen hen forbi svoger og de andre landmænd fremfor vejen ind i det fredede moseområde.\nI søndags gik jeg dog turen så tidligt, at jeg godt kunne gå hen forbi højmosen, og her er billederne fra. Denne gang gemte jeg dem, så de kunne bruges på i dag, hvor himmelbilleder endnu engang vises her.\nIndsendt af Lene kl. 7:22 AM 19 kommentarer:\nLivet består af begge dele, og der er dage, hvor det understreges markant. En solskinslørdag sidst i juni var vi til begravelse først,og bagefter deltog vi i et studentergilde. Heldigvis havde vi 1½ times kørsel mellem hver begivenhed, så vi kunne få snakket om begravelsen og bagefter glæde os til at møde studenten.\nDen uge kendte jeg to, der var faldet om af en hjerneblødning og døde , 69 og 57 år. Jeg er ikke den, der går og er bange for døden. Jeg er ikke den, der ikke tør gøre noget af frygt for døden. Men de dødsfald fik mig til at stoppe op og tænke. Og så synger jeg. En af favoritsangene fra Danser med Drenge bliver jævnligt luftet, det band kan noget med at sætte lidt svære emner på tekst til en popmelodi.\nEt af versene fra sangen:\nEn dag skal vi miste\nden stærkeste sandhed: Når først vi er kommet\nså skal vi herfra\nMen nu må vi videre\nder er så meget at nå\nfor sange skal synges, musikken skal spilles\nDet er et kort liv - vi har fået\nog vi må nyde det - før det ’ gået\nJa, det et kort liv - vi har fået\nlad os nu bruge det - brug det til noget\nGriber du mig når jeg falder?\nEr du hos mig når det sker?\nTager du min hånd lissom jeg har taget din idag\nog svarer mig tilbage, når jeg kalder?\nOg jeg håber, at der er nogen, der griber mig, den dag jeg falder for alvor. Man siger, vi er alene, når vi bliver født, og når vi dør, men forhåbentlig er der mennesker, som elsker os, og som tager vores hånd i begge tilfælde.\nIndsendt af Lene kl. 3:39 PM 12 kommentarer:\nMens landmanden satte sig til rette foran fjernsynet for at se fodbold, tog jeg de røde sko på og gik ud i mørket.\nMørkt er det nu ikke i aften, fuldmånen lyste op hele vejen, så jeg fik slet ikke brug for min lommelygte. Emnet for tankerne i aften var systematik og struktur, jeg ynder at se mig selv som ikke-struktureret, jeg synes ikke, jeg har system i min dagligdag, og alligevel ser andre mig som meget systematisk og struktureret. Måske fordi jeg sætter system i den viden, vi har om sygepleje til mennesker med apopleksi. Måske fordi det er min opgave at holde fast i, at vores tjeklister er til for at sikre, at alle patienter får tilbudt den behandling, udredning og pleje, som, der er viden om, er den bedste.\nJeg elsker, når hverdagen pludselig bryder den vante rytme/rutine, men når jeg arbejder med patienterne, er jeg hele tiden bevidst om, hvornår jeg bryder systematikken og hvorfor jeg gør det. Jeg prøver at få dokumenteret min argumentation for at afvige fra normen, så andre kan se mine bevæggrunde for dette. Men systematikken og strukturen skal være til stede først, før man kan begynde at bryde den, begynde at ændre på den. Jeg har med mennesker at gøre, og hvert menneske er unikt og alligevel del af noget fælles. Jeg skal møde det enkelte menneske, der hvor det er, og samtidig skal jeg bruge den tilgængelige viden om bedste pleje og behandling til mennesker med blodprop/blødning i hjernen.\nEgentlig er det lidt som at lave mad. For at det skal lykkes, skal man have grundviden om hvordan man eks. bager brød, hvordan man laver kartoffelmos, hvordan man steger kød og derefter kan man begynde med at bruge den viden på en anderledes måde.\nLad mig give et eksempel, et lille bitte eksempel: når vi undersøger patienterne neurologisk, skal vi bl.a teste, om de har lammelse af øjenmuskler, sådan at begge øjne ikke kan bevæge sig ud til yderstilling i den ene side. Det tjekker vi ved at holde en lommelygte op foran ansigtet, patienten skal følge den med øjnene uden at bevæge hovedet. Nogle gange kommer en kollega og fortæller, at patienten ikke kan bevæge øjnene ud til siden. Så går vi ind sammen, og de får vist et trick. Mange patienter med apopleksi kan især i starten have svært ved at forstå, hvad de skal gøre, og her kan man prøve at stå på hver sin side af sengen oppe ved patientens hoved og tale til dem/kalde på dem på skift, og så vil vi ofte se, at øjnene automatisk kommer ud til siden for at se på os. Keine Hexerei, nur Behändigkeit. Jeg laver ikke øvelsen på den foreskrevne måde, men jeg finder ud af, om der er blikparese, og det er det væsentlige i den her sammenhæng. Ligesom vi skal være kreative, når vi skal finde ud af, om mennesker med afasi (manglende evne til at udtrykke sig) er orienteret i tid, sted og egne data, hvilket vil sige, ved de, hvor de er (at de er på et sygehus og ikke hjemme), ved de, hvilken måned vi er i og ved de, hvornår de er født.\nAlt det og meget mere nåede jeg at tænke på, mens jeg gik.\nIndsendt af Lene kl. 9:57 PM 10 kommentarer:\nSøndagens sejltur blev en blæsende og kold affære, men vi kom da til Gjøl og fik lækker lagkage. Sådanne timer sammen med venner på en ganske almindelig søndag er guld værd, energidepotet blev fyldt op, og vi nåede både sejltur, lagkagespisning, vinsmagning og skøn aftensmad, inden vi drog hver til sit efter 7 timers samvær.\nI dag har jeg været i Hammel sammen med min afdelingssygeplejerske til møde, det var spændende at være sammen med fagligt dygtige og meget engagerede tværfaglige sparringspartnere. Og sådan en dag efterlader en masse spørgsmål, ideer og tanker om hverdagen i apopleksiafsnittet. Hvad kan vi gøre bedre, hvad kan vi ændre, hvad skal vi ændre, hvordan holder vi fast i vores udvikling af neurosygeplejen, hvordan holder vi fast i de projekter, vi har sat i gang, hvordan får vi kolleger til at formidle den viden, de får med sig fra kurser, så alle inspireres? Hjernen kan slet ikke geare ned lige nu, jeg tror, regntøjet og gummistøvlerne skal findes frem, så hjernen kan blive luftet. Aftensmaden bliver sent i aften, landmanden har et ærinde først. Jeg har ladet mig inspirere af Annemaries fiskeret, jeg har pangasiusfisk, porrer, gulerødder og milda 4%, pastaen skal Annemarie længere ud på landet med - tjek lige billedcollagen, for mig ligner det kartofler i andet billede ;-) Her i huset er der en rest kartoffelmos i køleskabet, jeg er sikker på, den vil klæde fisken godt, når den er blevet rørt op med lidt mælk og sat ind i ovnen sammen med fisken.\nMen først en rask gåtur, god mandag aften til dig.\nIndsendt af Lene kl. 5:03 PM 10 kommentarer:\nEtiketter: arbejde, livsglæde, mad og vin\nIndsendt af Lene kl. 10:32 AM 7 kommentarer:\ner alting godt. Jeg var glad for mit sæde med varme i dag.\nMine fødder frøs, mine hænder frøs, mine arme frøs, min krop frøs, kun en vis legemsdel havde det lunt og godt. 6- 8 grader var der, mens vi kørte til Randers fra Aalborg ad små veje, vi krydsede motorvejen adskillige gange, under og over, og jeg har slet ikke styr på alle de små landsbyer, vi kom igennem.\nRegnen kom og gik, men vi nød alligevel Løvfaldsturen, som vores motorcykelforhandler havde arrangeret.\nDet kunne godt mærkes, at turlederen kører på en offroader, vi skulle ud på grusveje undervejs, og det er ellers ikke noget vores store touringmaskiner ynder, men de klarede det.\nVi kom også til at køre gennem store vandpytter, da vi krydsede stien mellem to søer ved Hobro, også det klarede vi uden at vælte.\nVi var mange, der havde taget mod invitationen, som startede med rundstykker i Aalborg og endte med lækre sandwich, kolde drikke og varm kakao hos bilafdelingen i Randers. Dagens bemærkning kom fra firmaets mand i Randers, da hans chef på forespørgsel, om det var en god tur, svarede bekræftende og tilføjede, at det havde taget 2½ time at køre fra Aalborg til Randers. Firmaets mand stod lidt og sagde så; så må I ha kørt en omvej. Latteren rullede gennem bilhallen, jeps, det er det, motorcykelture går ud på, aldrig den lige vej, men masser af omveje.\nHjemme igen fik vi varmen med te og ild i brændeovnen. Nu slappes der af med powernap (landmanden) og blogskrivning.\nIndsendt af Lene kl. 9:08 PM 13 kommentarer:\nVorherre maler med himmelfarver her til morgen, midt i mørkere skyer dukker strejf af lyserøde lette strøg henover himlen. Solen er på vej op, mens jeg kører ind til det lokale mejeri efter ost og videre til bageren efter rundstykker, så fredagens tradition med rundstykker sammen med medarbejderne kan holdes.\nHverdagen på gården er gået ned i tempo, der gøres maskiner rene, der skrabes veje, der ryddes op, og landmanden sover, lige så snart han sætter sig ned. Det er ham velundt, jeg kan jo selv mærke behovet for at gå helt ned i tempo og lave ingenting.\nI dag vil jeg bage boller, lave vildtragout, kartoffelmos og gå lange ture, ved midnatstide skal sønnen hentes ved flyet, han skal til svigerfamiliens bedstemors fødselsdag i morgen, så vi får lov til lige at se ham i øjnene og give ham et knus (og han vil elske gryderet med kartoffelmos til morgenmad)\nMå din dag blive et maleri med håb og smukke farver\nDu kan se flere himmelbilleder her.\nIndsendt af Lene kl. 9:00 AM 13 kommentarer:\nEtiketter: børn, foto, hverdag, landmandsliv