Digital Annoncering af boligprojekter DimensionDesign\nDigital annoncering handler om at skabe opmærksomhed og varme kundeemner, hvad enten det drejer sig om salg eller udlejning! Oasen havde 1.018 konverteringer på blot 2 måneder, hvilket svarede til en konverteringspris på 58.94,- DKK!\nNåh ja, og så en udlejningsprocent på hele 69% - stadig efter kun 2 måneder!\nHvordan lyder 1.018 insteresserede emner til et udlejningsprojekt på kun 92 lejligheder?\nTilføj til ligningen: på kun 2 måneder!\nOnline markedsføring og digital annoncering generelt er måden vi i dag får vores budskaber spredt ud til masserne på. Det er ikke anderledes for folk der er på udkig efter bolig. Digital annoncering indeholder mange værktøjer i kassen og de skal bruges strategisk og målrettet for at åbne den bedste effekt.\nKort fortalt, er online markedsføring al markedsføring, der foregår via nettet. Det dækker over emner såsom søgemaskineoptimering, konverteringsoptimering, sociale medier, linkbuilding, videomarkedsføring, webanalyse og meget mere.\nVi bruger i dag i gennemsnit 1-2 timer i skærmtid på vores mobiler. Tiden bliver brugt på diverse sociale medier, nyhedsmedier og Google søgninger. Alle platforme, som tilbyder annonceringsmuligheder for virksomheder, store som små. Den digitale tidsalder har ført med sig, at nyere teknologi spiller en essentiel rolle i de fleste forbrugeres hverdage, og herved ændrer spillereglerne for markedsføring sig. Det gælder også, når det er en bolig du skal sælge eller udleje. Derfor er det naturligvis vigtigt, at markedsføre sig i den online verden forbrugerne allerede befinder sig i for at kunne leve op til deres stigende krav. Herudover bliver det stadig sværere at skille sig ud i de massive informationsstrømme online – og det er netop her, at et højt service- og informationsniveau spiller en vigtig rolle.\nKonverteringer, visninger og klikpriser - ja, termerne er mange og ofte uforståelige, når man ikke bevæger sig i denne del af den online verden til daglig. Derfor er det vigtigt at vælge en samarbejdspartner, som har forståelse alle aspekter af projektet - fra arkitektens tegninger til søsætning af den forkromede marketingsstrategi.\nVi har samlet et udpluk af udstryk, som er væsentlige at skrive sig bag ørerne:\nPush & pull: Inden for online markedsføring handler det henholdsvis om at skabe et behov hos forbrugeren (Push) eller at være der, når forbrugeren har et behov (Pull).\nGoogle Ads: Google Ads er en push markedsføringsform, der består af online annoncer, hvor du som virksomhed kun betaler pr. annonceklik.\nGoogle Remarketing: Her annoncerer du kun til dem, der allerede har vist interesse i dit projekt ved at besøge din hjemmeside.\nFacebook annoncering: Mediet gør brug af push markedsføring, hvor eventuelle kunder bliver eksponeret for dit projekt uden at aktivt at skulle opsøge dem.\nVisninger / Impressions: Det antal gange en annonce er blevet vist for en online bruger.\nKlik / Click: Det antal gange en bruger faktisk har klikket på din annonce.\nKonverteringer / Conversions: Det antal gange en bruger, som besøger din hjemmeside, har opfyldt ét af din opstillede mål, eksempelvis og oftest: trykket på telefonnummeret, mailadressen eller skrevet sig op på kontaktformularen.\nKonverteringsrate / Conversion rate: Det er "Konverteringer" divideret med antallet af interaktioner med din annonce.\nPris per konvertering / Cost per Click (CPC): Dit annonceringsbudget divideret med antal konverteringer.\nVidste du, at det samlede læsertal for samtlige\nlandsdækkende søndagsaviser i 2018 lå på:\nJa, det vil vi bestemt mene! Det kommer selvfølgelig helt an på, hvad du sammenligner med. Start med at tænker over, hvad et salg eller en udlejning må koste dig og projektet, når udgifter til markedsføring, mæglersalær og ejendomsadministration er taget i betragtning?\n5.000 - 15.000 - 30.000 - 60.000 - 100.000?\nHvordan lyder det så i dine ører, når vi fortæller dig om Oasen på toppen af Skalborg Bakke i Aalborg, der opnåede en udlejningsprocent på 69% af 1. etape (92 boliger ud af 220) på blot 2 måneder, med et anonceringsbudget på kun 950,- DKK / bolig i første etape!\nLæs mere om vores arbejde på projektet "Oasen" for Calum\nDimension Design som samarbejdspartner\nDimension Design er et Full Service visuelt kommunikationsbureau. Det betyder, at vi kan levere alle former for ydelser fra kommunikationspaletten og bygherren skal kun forholde sig til én aktør. Lige fra Koncept og identitet til websites, tekstforfatning, brochurer, VR og digital annoncering.\nVi rådgiver alle vores kunder i online markedsføring og til at springe ud i digital annoncering for alvor! Vi er med dig hele vejen og faciliterer hele processen for dig. Det betyder, at vi både udarbejder marketingstrategien, banner annoncerne, og budskaberne, imens vi monitorerer dine online kampagner, så de hele tiden bliver mere og mere målrettet dit projekts målgruppe.\nPrisen for en helsidet 1.sektions avisannonce,\nsøndagsudgave, starter ved


Bedemand pris - Begravelse Nordsjælland\nBedemand pris på en bisættelse eller begravelse?\nBegravelse Pris fra kr. 9.150,- (EKSEMPEL 1)\nKiste (Alle vores kister leveres polstrede med pude og dyne. ) 7.200,00\nPris for ovenstående eksempel: 9.150,00\nPris bedemand ved begravelse – (EKSEMPEL 2)\nHvid kiste til begravelse (Alle vores kister leveres polstrede med pude og dyne. ) 7.200,00\nBistand ved handling i kirke/kapel 850,00\nUdgifter i alt: 17.200,00\nPris bedemand ved bisættelse – (EKSEMPEL)\nAdministration/papirer/honorar – FRA 3.800,00\nHvid alm. kiste (Alle vores kister leveres polstrede med pude og dyne. ) 6.200,00\nKisteilægning – 1.person fra sygehus 1.350,00\nKørsel til kirke samme dag som ilægning (inkl. 10 km.) – FRA 1.500,00\nUrne – FRA 500,00\nKørsel til krematorie (inkl. 10 km.) – FRA 1.500,00\nPris for ovenstående eksempel: 16.050,00\nKremering (offentlig udgift) Dagspris\nBegravelse Nordsjælland kommer til kirken 30-60 minutter før højtiden. Bagefter kører bedemanden typisk til det nærmeste krematorium. Vi giver en fast pris på kørslen. Det gøres efter en vurdering af afstanden. Der er fri kilometer med i kørslen når prisoverslaget er givet.\nBegravelse Nordsjælland faste priser\nBegravelse Nordsjælland tager et honorar for koordinering, anmeldelser med mere. Indenfor normal åbningstid er prisen fra 3.800,-\nEn enkel hvid kiste med silke-maling, uden kors, til kremering. Kisten er med polstring i hør og tilhørende pude og dyne 6.200,-\nEn hvid kiste i silke-maling uden kors til begravelse. Kisten er med polstring i hør og tilhørende pude og dyne 7.200,-\nRustvognskørsel indtil 10 km. med 1 mand. På hverdage – FRA 1.500,-\nOpbevaring på køl (ved kremering) 565,-\nArbejde udført i weekenden/hverdage efter 16:00 1.000,-\nBegravelse Nordsjælland får provision af nogle af sine underleverandører, men prisen er ens for dig uanset om du køber hos leverandøren, eller gennem din lokale bedemand.\nDet er desværre helt umuligt at få en pris på en standard begravelse, for fænomenet findes ikke. Du kan sammenligne med at man kan købe den samme vare til forskellige priser i dagligvarebutikker. Der er kvalitetsforskel, og det giver en prisforskel. Når du ser en ekstra god pris, kan du forvente at der er tale om basis ydelser. Du må så bagefter købe de ekstraydelser du ikke fik med i det oprindelige tilbud.\nBisættelse pakke 12.000,-\nBisættelse pakken er et fast tilbud på afsked med afdøde,\nsom måske ikke havde så mange penge, eller som ikke\nønskede at bruge for mange penge på afskeden.\nBisættelse pakken består af:\nSamtalen foregår på telefon\nUnderskrift på formularer med Nem ID\nAnmeldelse kan ske digitalt\nAfhentning på hospital\nAfsked fra hospitalskapel\nKørsel til krematorium\nBedemand er med ved handling\nYdelser kan IKKE tilkøbes. Vælg evt. en anden pakke.\nIkke inkluderet i bisættelses pakken\n- Kørsel med blomster til gravsted\n- Kørsel med urne til kirkegård\nBisættelse pakke er et tilbud. Tilbuddet reflekterer ikke\nde øvrige priser vi har på siden.\nHvis det du ønsker ikke er med i pakken, skal du vælge en anden pakke.\nRING NU på 25 16 22 00 og få en samtale.


Skal dit barn skrives op til skolestart i folkeskolen?\nSkriv dit barn op til 0. klasse og Tidlig-SFO\nSkoleindskrivningen til skoleåret 2022/2023 er lukket. Henvendelse skal ske til den enkelte skole. Der vil blive sendt indskrivningsmateriale ud i november 2022 til indskrivning til skoleåret 2023/24.\nI uge 45 sendes indskrivningsmaterialet digitalt til forældre med børn, der er undervisningspligtige fra august året efter. Det bliver sendt til den digitale postkasse som sikker post til alle forældre med forældremyndighed over børn, der på indskrivningstidspunktet bor i Middelfart Kommunes skoledistrikter.\nHar en familie til hensigt at flytte inden skolestart, kan der rettes henvendelse til Middelfart Kommune på tlf.: 8888 5423 kl. 8-14 eller send mail som sikkerpost til Børn, Unge og Fritidsforvaltningen, att: Skoleindskrivning.\nSend sikker post til Børn, Unge og Familie\nHar I valgt distriktsskolen, kan I straks efter indberetningen udskrive en kvittering, der bekræfter indskrivningen.\nHar I valgt en anden folkeskole end distriktsskolen, får I besked efter behandlingen af den samlede tilmelding til 0.klasse midt i januar 2022. Er der skoleønsker, som ikke kan opfyldes, får man også direkte besked fra Middelfart Kommune i januar 2022. Herefter sender skolerne besked til alle om optagelserne.\nVed valg af friskole eller privat skole\nHvis I vælger en friskole, en privat skole eller en skole i en anden kommune eller søger skoleudsættelse, skal dette også indberettes til Middelfart Kommune, da kommunen skal føre tilsyn med, at undervisningspligten opfyldes.\nUndervisningspligt fra august det år, hvor barnet fylder 6 år\nSom forældre kan det være svært at vurdere, om ens barn er skoleparat. I sådanne tilfælde drøftes barnets skoleparathed med personalet i barnets børnehave. Vurderes det, at barnet ikke er skoleparat, udarbejder forældrene i samarbejde med børnehavens personale, og en psykolog/tale-hørelærer, en ansøgningsblanket om skoleudsættelse, som sendes til Middelfart Kommune. Husk at det også skal indberettes digitalt, at der bliver søgt om skoleudsættelse.\nEr det på tale, at barnet skal i et specialtilbud, og har I spørgsmål til, hvordan I skal indberette skoleønske, kan I kontakte Stine Weishaupt (tlf. 8888 5330) eller Randi Nellemann (tlf. 8888 5423) ved Middelfart Kommune.\n0. klasse kan påbegyndes allerede i det år, barnet fylder 5 år, hvis det er født før 1. oktober, og skolens leder vurderer, at barnet vil være i stand til at følge undervisningen i 1. klasse året efter. Godkendelsen skal være sket inden 1. december.\nBarnet hører på baggrund af bopælsadressen til en bestemt skole - det er den, vi kalder distriktsskolen. Et barn har altid krav på at få en plads på distriktsskolen.\nOversigt over skoledistrikter kan ses på kortinfo.\nØnsker du at se, hvilket skoledistrikt en bestemt adresse hører til, kan der søges under kikkerten med teksten "adresser søgning" i menulinjen.\nForældre kan derfor også få deres barn optaget på en anden skole end distriktsskolen, hvis der er plads. Hvis det ikke er muligt at opfylde alle ønsker, optages efter følgende kriterier:\nKommunens egne børn frem for børn fra andre kommuner\nBørn med søskende på skolen\nBørn som bor nærmest skolen\nLodtrækning, hvis ovenstående kriterier ikke giver en afgørelse\nUdmeldelse af børnehaven og tilmelding til Tidlig-SFO/SFO\nTilmelding til Tidlig-SFO sker samtidigt med den elektroniske indskrivning til 0. klasse og er samtidig en udmeldelse af børnehaven. Der er mulighed for at blive i børnehaven indtil skolestart 1. august.\nOrienteringsmøder i uge 47 og i uge 8/2022\nOrienteringsmøder om skolestart i Middelfart Kommune i uge 47/2021 samt intromøde i Tidlig-SFO i uge 8/2022\nOrienteringsmøde: Tirsdag den 16.11.21 kl. 17-18 i Fællesrummet\nIntromøde: Tirsdag den 22.02.22 kl. 17-18 i Fællesrummet\nOrienteringsmøde: Mandag den 22.11.21 kl. 17-19 i Aulaen\nIntromøde: Tirsdag den 22.02.22 kl. 16.30-17.30 i SFOén\nOrienteringsmøde: Onsdag den 24.11.21 kl 16.00-17.00 i Fællesrummet i Indskolingen\nIntromøde: Onsdag den 23.02.22 fra kl 16.00-17.00 i Fællesrummet i Indskolingen\nOrienteringsmøde: Tirsdag den 23.11.21 kl. 17-18.30 i 0.klasses lokale\nIntromøde: Tirsdag den 22.02.22\nOrienteringsmøde: Onsdag den 24.11.21 kl. 16.30-17.30 i mødelokale 501 (gammel Aula)\nIntromøde: Tirsdag den 22.02.22 kl. 16.30-17.30\nOrienteringsmøde: Tirsdag den 23.11.21 kl. 16.00-17.30 I Børnehaveklassen\nIntromøde: Onsdag den 23.02.22 kl. 16.00-17.30 i Tidlig-SFO lokalet\nOrienteringsmøde: Tirsdag den 16.11.21 kl. 17.30-18.30 Rundvisning kl. 18.30-19.00 i indskolingens fællesrum – indgang fra Skolevej\nIntromøde: Torsdag den 24.02.22\nOrienteringsmøde: Tirsdag den 16.11.21 kl. 16.30-17.30 i SFOens lokaler\nIntromøde: Onsdag den 23.02.22 Kl. 16.30-17.30\nOrienteringsmøde: Torsdag den 25.11.21 kl. 16-17 i Fællesrum B\nIntromøde: Tirsdag den 22.02.22 kl. 16-17\nOrienteringsmøde: Onsdag den 24.11.21 kl. 16.30-17.30 i Samlingssalen\nIntromøde: Tirsdag den 22.02.22 kl. 17.30-18.30\nOrienteringsmøde: Mandag den 22.11.21 kl. 17-18 i kantinen/på trappen\nIntromøde: Onsdag den 23.02.22 kl. 16.30-17.30 i kantinen/på trappen\n0. klasse er begyndelsen på skolelivet. Børnene skal vænnes til at være elever og modtage undervisning. Desuden skal de vænne sig til nye kammerater i en ny gruppesammensætning, og de skal lære skolen og dens miljø at kende.\n0. klasse skal skabe fundamentet for skolens arbejde. Børnene stifter bekendtskab med tal og bogstaver, og de bygger videre på den viden og de færdigheder, som de allerede har. Udgangspunktet for dagligdagen og undervisningen i 0. klasse er stadig legen, men legen skal i stigende grad krydres med elementer af mere systematisk undervisning og indlæring.\nIndholdet i 0. klasse tilrettelægges på baggrund af Folkeskolelovens kompetencemål for børnehaveklassen.\nTransport til kommunal skole\nDer kan ikke ansøges om transport for den periode, hvor barnet går i Tidlig-SFO.\nHvis der vælges en anden skole end distriktsskolen, skal forældrene selv sørge for/afholde udgiften til transporten af barnet.\nBliver barnet visiteret til specialklasse eller specialskole, kan der ansøges om transport på lige fod med transport til distriktsskolen.\nLæs mere om elevbefordring under folkeskoler\nSFO og Tidlig-SFO\nLæs mere om SFO og Tidlig-SFO under folkeskoler\nKommunen har ikke en forsikring, der dækker børnene i skoletiden. Det tilrådes derfor, at forældrene tegner en forsikring for deres børn.\nLigesom voksne kan børn blive pålagt at betale erstatning for de skader, de forvolder på andre mennesker eller deres ting. Den skadelidte kan kræve erstatning, hvis barnet har handlet mere uforsigtigt, end fornuftige børn på samme alder normalt ville have gjort.\nHvis en af skolens elever med vilje eller ved grov uagtsomhed ødelægger ting eller udleverede undervisningsmaterialer vil regningen blive sendt til forældrene. Har eleven forårsaget skade på andre børn eller deres ting, vil der kunne kræves erstatning.\nBørneulykkesforsikringen for børn og unge i kommunale institutioner og skoler tegnet af kommuner ophørte pr. 1.1. 2012 pga. ændret lovgivning.\nDet er ikke lovligt for kommunerne at tegne kollektive børneulykkesforsikringer for børn og unge i kommunale pasningstilbud og folkeskoler.\nForældre til børn og unge i daginstitutioner og skoler opfordres derfor til selv at tegne en ulykkesforsikring for barnet eller den unge.\nUden en ulykkesforsikring vil hændelige uheld med briller, legeme eller tænder ikke være dækket.\nUnder emnet "Folkeskolen" kan du her på hjemmesiden se, hvilken skole, der er dit barns distriktsskole. Her har du også mulighed for at finde link til den enkelte skole og SFO, hvor skolernes kontaktoplysninger vil fremgå.


Om Tapflo Group\nTapflo Danmark, er en forretningsenhed i Tapflo Group, der er en førende Europæisk producent af industripumper og beslægtet udstyr.\nTapflo Danmark tilbyder industrien i Norge og Danmark, teknisk rådgivning og leverancer af flowudstyr. Vi arbejder indenfor de fleste industrier, men dog med et fokus på medicinal, kemi, føde- og drikkevarer.\nTapflo Group er en familieejet virksomhed, der med en udpræget decentral struktur, arbejder lokalt via mere end 28 globale forretningsenheder, med samlet ca. 400 ansatte.\nVores fokus er udvikling og produktion af flowløsninger; pumper eller udstyr centreret omkring pumper. Udvikling og produktion finder sted på vores moderne fabrik, tæt på Gdansk i Polen.\nVi samarbejder endvidere med et begrænset antal anerkendte udviklere og producenter af kvalitetsudstyr, til vores kernemarkeder.\nVi begyndte vores rejse i 1980, i Kungälv, en lille by på den svenske vestkyst. Det var som en lille familievirksomhed, med en ambition om en dag, at blive en global aktør på pumpemarkedet.\nSiden 1980, har vi lagt stor vægt på, med basis i en viden og en passion for pumper, at levere en bred vifte af produkter, til industrielle opgaver.\nI dag, knapt et halvt århundrede siden vores opstart, har virksomheden udviklet sig til den globale Tapflo Group, med selskaber og distributører, i næsten hver en region på kloden.\nVi har eksisteret i mere end 40 år i pumpeindustrien. Vi er dybt engagerede i, altid at overgå vores kunders forventninger, agere hurtigt og være fleksible. Vores værdier er funderet på sammenhold, entusiasme og integritet. Vi arbejder globalt men agerer ud fra fælles værdier og gensidig respekt.\nVi er altid bevidste om, at kvaliteten i vores arbejde, aldrig er stærkeres end vores svageste led; derfor har vi et klart detaljefokus. Vi arbejder kontinuerligt på, at finde effektive værdiskabende metoder og produkter, for vores kunder. Som udvikler og producent, har vi kontrol over den samlede proces, både produktmæssigt og i vores ageren overfor kunder og partnere.\nVi arbejder ud fra mottoet, ”Simple is art”, hvilket betyder at vi altid arbejder på at implementere ukomplicerede løsninger på komplicerede opgaver. Dette kommer klart til udtryk i vores produkter, hvor få enkle og robuste komponenter, løser selv de sværeste opgaver.\nFØRSTE TAPFLO ANNONCE\nFØRSTE TAPFLO UDSTILLING\nTapflo Group er en familieejet virksomhed, der med en udpræget decentral struktur, arbejder lokalt via mere end 28 globale forretningsenheder, med samlet ca. 350 ansatte.\nTapflo Danmark tilbyder i dag en række produkter og ydelser, der finder anvendelse primært inden for fødevare, medicinal og kemisk industri.\nVi samarbejder med et begrænset antal anerkendte udviklere og producenter af kvalitetsudstyr, til vores kernemarkeder. Dette kombineres med vores egenproduktion, for derved at skabe en komplet række af pumpe- og mixerløsninger.\nFØRSTE TAPFLO PUMPE


Mens verden venter på et tweet fra Frank Hvam (Genild.dk)\nMens verden venter på et tweet fra Frank Hvam\nFor nylig skrev medieanalytikeren Jon Lund en noget modstræbende nekrolog over Twitter i Danmark. Overskriften hed: "Twitter - røv og nøgler?"\nModstræbende, fordi Lund - lige som jeg selv - faktisk har vældig stor glæde af mikroblogtjenesten i sin dagligdag. Som nyhedskilde, som informationskanal og som pegepind til links af faglig værdi. Nekrolog, fordi Twitter bare overhovedet ikke er slået an i Danmark. Kun hver 20. danske internetbruger kigger forbi i løbet af en måned. Kun ca. 28.000 danskere har oprettet en konto. Og tallene har ikke flyttet sig nævneværdigt i de sidste tre år.\nMens Facebook er vokset til en tonstung gorilla med over 2,6 mio. brugere i Danmark, er Twitter altså fortsat et fnug af en dværgabe, som kun en lille, snæver kreds herhjemme synes det er skægt at lege med. Men hvem er denne kreds egentlig? Er det - som en typisk fordom mod Twitter lyder - en blanding af kendisser, tech-typer og marketingfolk?\nFor at få et fingerpeg om det, har jeg kigget på de 100 danske twitterkonti med flest followers. Listen stammer fra www.overskrift.dk, der overvåger danske blogs, rss-feeds og twitterkonti, men før vi dykker ned i dén, vil jeg lige rejse et par forbeholds-flag:\nAntallet af followers siger reelt intet om, hvor aktiv personen bag kontoen er på Twitter. Et godt eksempel er komikeren Frank Hvam, som har lidt over 4000 followers, men som endnu ikke har udsendt et eneste tweet.\nEn follower er ikke nødvendigvis en person. Det er ganske ofte en automatiseret twitterkonto - en robot - der er sat til at følge så mange tilfældige profiler som muligt.\nDe danske twitterkonti i top-100 har naturligvis ikke kun danske followers - bl.a. fordi flere af dem twitter på engelsk.\nListen er dynamisk. Der sker dagligt små forskydninger - af og til store. F.eks. stormede den danske fodboldspiller Christian Eriksen ind på en 43.-plads med 6600 followers fra den ene dag til den næste.\nNår jeg alligevel synes det er interessant at tage et snapshot af de 100 tungeste, danske twitterkonti - vel vidende at det kun kan blive et øjebliksbillede - er det fordi antallet af followers er en let forståelig målestok, som hyppigt tages i brug, når Twitter er på tapetet og i medierne. De 100 er derfor en slags ambassadører, som i særlig grad er med til at tegne billedet af Twitter i den danske offentlighed.\nMen hvem er de så?\nTja, lidt over halvdelen kan kategoriseres som kendisser, tech-typer og marketingfolk. Resten er en broget forsamling af virksomheder og medier, bloggere og Bieber-fans.\nDen ene halvdel af de 100 mest fulgte twitterkonti i Danmark bekræfter altså den typiske fordom. Den anden halvdel demonstrerer at virkeligheden er mere nuanceret end som så. Du kan hente hele listen her - eller se den på www.overskrift.dk.\nEt par spøjse detaljer:\nFørstepladsen kommer nok bag på de færreste. Den tilfalder verdens kvindelige tennis-etter, Caroline Wozniacki, som med over 131.000 followers er i en kategori helt for sig selv. Hun har faktisk flere followers end listens nummer to, tre og fire tilsammen, hvilket blot understreger at hun reelt er den eneste A-liste celebrity i top-100. Bortset selvfølgelig fra Lars Von Trier (4500 followers), men hans konto er stendød og ikke opdateret siden 26. januar.\nOg Von Triers er ikke den eneste inaktive konto på listen. Faktisk er hver tiende konto ikke opdateret de seneste 6 uger.\nAnders Fogh Rasmussen, tidligere statsminister og nu generalsekretær i NATO, er nummer to med 55.000 followers. Modsat Wozniacki som har en munter, sludrende twitter-stil, er Foghs tweets korte, knastørt officielle og med karakter af udtalelser til pressen. Anders Fogh Rasmussen er iøvrigt den ene af blot tre politikere i top-100. De to øvrige er statsminister Lars Løkke Rasmussen (8500 followers) og den radikale partileder Margrethe Vestager (4300 followers).\nSjovt nok optræder der dobbelt så mange standup-komikere som politikere på listen. Udover førnævnte Frank "Tavse" Hvam, er det bl.a. Mikael Wulff, Lasse Rimmer og Jonatan Spang. Og så er der overraskende (for mig i hvert fald) mange musiknavne i top-100. Mew topper kategorien med knap 11.000 followers, skarpt forfulgt af DJ/producer Alexander Fog, The Raveonettes og Volbeat.\nPå falderebet: en special mention til norske Morten Brugard (14.000 followers) der som den eneste af de 100, ikke kunne presses ind i en kategori. Han fremstår simpelt hen som en helt almindelig studerende, der bare er exceptionelt glad for Twitter.\nOg dem måtte der egentlig godt være nogen flere af.\nGod gennemgang af de mest populære Twitter accounts herhjemme.\nDer hvor kæden hopper af for de fleste - med Anders Fogh som det stærkeste eksempel - er at de bruger Twitter til at broadcaste info. De færreste virker synderligt interesserede i at gå i dialog med publikum / fans eller i det mindste gøre deres kommunikation personlig. Wozniacki gør det fint på Twitter, men en type som Wayne Rooney gør det overraskende rigtigt godt.\nLidt flere danske celebs der går foran og bruger Twitter som primært medie, så tror jeg vi ser et boom herhjemme.\nPosted by: Joakim Ditlev | 11/06/2011 at 01:32 f.m.\nKære Joakim Ditlev\nTak for din kommentar - jeg er 100% enig i dine betragtninger om nyhedsfeed versus personlighed. Lad os få meget mere af det sidste. Men om det alene kan redde Twitter i DK, er jeg mere i tvivl om...\nmange venlige hilsner Peter\nPosted by: Peter Genild | 13/06/2011 at 01:12 e.m.\nNetradio - hvorfor skal det være så bøvlet? Den 7. november 1994 blev den amerikanske studenterradio WXYC verdens første rigtige radiostation på internettet. Strengt taget fandtes der i forvejen eksempler på radio, som var produceret specifikt til nettet (f.eks. Internet Talk Radio), men WXYC er nu engang almindeligt anerkendt som den første radiostation, der udsendte sine direkte udsendelser...


Rwanda | Ulandssekretariatet\nØkonomisk vækst og en målrettet kurs væk fra folkedrabet og borgerkrigen i 1994 har bragt landet på rette kurs.\nPræsident Paul Kagame blev genvalgt til endnu 7 år ved magten i august 2010 med et flertal på 93 % Foto: Commonwealth Secretariat, Flickr\nPræsidenten og det regerende parti, Rwandan Patriotic Front (RPF), dominerer fuldstændigt den politiske scene i Rwanda. Lederskabet i Rwanda er blevet kritiseret for ensidig adfærd og for at være for dominerende i beslutningsprocesser. På den anden side har den økonomiske vækst samt den målrettede kurs væk fra folkedrabet og borgerkrigen i 1994 været yderst bemærkelsesværdig.\nLandet blev udnævnt som “top aktør” i Verdensbankens “Doing Business 2010” rapport og i 2011 blev Rwanda nævnt som en af de ti mest forbedrede økonomier. Lederskabet i Rwanda udvider handelsrelationerne både i og ude for regionen. Rwanda tager meget aktiv del i udviklingen af EAC, og generalsekretæren i EAC kommer fra Rwanda.\nVæksten i BNP har været forholdsvis høj i flere år og er nu højere end i Uganda. På trods af de forbedringer der er lavet indtil nu, skønnes det stadig at 58,5 % af 10 millioner rwandere levere under fattigdomsgrænsen, ifølge FN’s seneste HDR rapport, og 76,8% har mindre end 1,25USD per dag. På den anden side blev der opnået bemærkelsesværdige fremskridt i forhold til forventet levetid, som steg fra 51,1 til 55,4 år (HDR rapport 2010 og 2011).\nRwanda er yderst afhængig af tilskud fra udviklingspartnere. Omkring 40 % af budgettet er finansieret ved støtte, hvilket svarer til mere end 10 % af BNP’en. Forskellige undersøgelser har vist, at god regeringsførelse i forhold til korruption, er langt bedre end i de andre lande i EAC. Det seneste indeks over bestikkelse i Østafrika fra 2011, viste 5,1 i Rwanda, mens de andre medlemslande lå mellem 30 og 38.\nEn stor del af befokningen lever stadig i fattigdom, men der har været fart på den økonomiske vækst de senere år. Foto: Lene Frøslev\nSpecielt erhvervslivet, og i mindre grad fagforeninger og civilsamfundsorganisationer, drøfter og rådgiver regeringen om lovforslag, politiske planer og ideer. Regeringen anerkender arbejdsmarkedets parter, overholder internationale standarder og har oprettet en arbejdsdomstol.\nNæsten 75 % af Rwandas arbejdsstyrke har gået i grundskole, dog mindre end 10 % af arbejdsstyrken har uddannelse udover grundskolen.\nEn ny lov om social sikkerhed er blevet introduceret, hvilket omfatter en sygesikring, der dækker 95 % af arbejdsstyrken i 2010. Ifølge Verdensbanken er sådanne effektive indsatser overfor fattigdom, i en kontekst af lokalsamfundsudvikling og god regeringsførelse, med til at fremme borgernes deltagelse, styrke og indflydelse.\nRegeringen har oprettet en bestyrelse for social sikkerhed, som konsulterer CESTRAR, men CESTRAR er ikke medlem af bestyrelsen. Der er igangværende drøftelser om, hvordan man skal inkludere den uformelle økonomi, så de der er beskæftigede i denne, får adgang til samme muligheder og rettigheder.\nAndre drøftelser går på, hvordan man kan udvide midlerne i den formelle sektor, således at man måske med større bidrag og senere fratrædelsesalder kan dække betalt barselsorlov og andre hændelser.\nArbejdsmarkedets nationale råd er i funktion og holder flere årlige møder. I 2011 var der stor opmærksomhed på arbejdsrelateret sundhed og sikkerhed, især på implementeringen af lovgivningen på dette område.\nCESTRAR (La Centrale des Syndicats des TRAVAILLEURS du Rwanda) er det nationale forbund for fagforeningerne i Rwanda. Ved dets oprettelse i 1985, var CESTRAR en central del af det regerende parti. I 1991 erklærede CESTRAR sin uafhængighed over for de politiske partier og reviderede dets forfatning. Efter tragedien i 1994 (folkemordet) vendte en del ledere og andre faglige aktivister hjem fra udlandet og påbegyndte nye aktiviteter der skulle genlancere fagbevægelsen.\nCESTRAR består i øjeblikket at 20 fagforeninger med omkring 40.000 medlemmer. De stærkeste fagforeninger skal findes i uddannelses- og transportsektoren, som repræsenterer næsten 50 % af medlemmerne.\nI det sidste år har CESTRAR forsøgt at sammenlægge fagforeninger i forbund. Det lykkedes for fagforeningerne i transportsektoren. I den offentlige sektor har fagforeningerne igangværende diskussioner, dog uden positive resultater indtil videre.\nBidragene fra underafdelingerne er en stor udfordring. CESTRAR har besluttet, at hvert medlem skal betale 1 % til den enkelte fagforening, men det er kun meget få fagforeninger, der praktiserer dette. En vigtig opgave for CESTRAR er at skabe opmærksomhed og forståelse for behovet for en stærk og anerkendt fagbevægelse i landet.\nCESTRAR er mere aktive i forhandlinger mellem arbejdsmarkedets parter. Selvom indflydelsen stadig er begrænset er der sket en del forbedringer inden for det sidste år. Det ser ud til at en mere formel struktur er under udvikling, men også uformelle relationer mellem partnerne kan stadig skabe indflydelse. Det er specielt svært, at introducere forhandlingsmekanismerne i de lokalsamfundsbaserede organisationer, men det lykkedes dog transportsektoren og et par andre, at forhandle minimumsløn og bedre arbejdsforhold i 2010-2011.


Et tværfaglig projekt i billedkunst og matematik\nAktiviteter > Billedprojekter for skoleklasser > Tidligere års billedprojekter > Tidligere billedprojekter 2017 > BILLEDER I MATEMATIK – matematik i billeder\nUge: 3, 4, eller 5 - 2017. mandag, tirsdag og onsdag kl. 9 - 13.30.\nBilledprojekter for skoleklasser – evaluering med eleverne:\nEvaluering fra Hafniaskolen. Vi havde tre gode dage hos jer, og eleverne fik lavet nogle spændende opgaver. Det var en udfordring for flere at være et nyt sted, og at arbejde med en opgave så længe. Herunder er udsagn der kom fra eleverne:\nHar det været nogle gode dage på Billedskolen?Hvad har I hæftet jer ved som er anderledes her end hjemme på jeres egen skole?\nAlt var anderledes!\nAt man havde fokus på kunst i stedet de sædvanlige fag.\nDet var lidt stressende, fordi der var mange nye mennesker.\nHårdt at være et nyt sted\nDet var ikke udfordrende nok, der manglede matematiske udfordringer\nDet var svært at regne ud matematisk\nDet var gentagelsen der var sjov.\nAt de havde valgt geometri og former at arbejde ud fra\nMatematikken, at regne det ud.\nAt få skåret stykkerne ud så de passede sammen.\nDer var mange gentagelser.\nAt man ikke var sikker på opgaven fra start.\nHvad har I lært som er nyt for jer?\nEr det I har lært noget I kan bruge – og til hvad i så fald?At det tager tid at bygge og konstruere\nAt skære i pap.\nAt opgaven kan ændre sig undervejs.\nAt der kan være en laang forberedelse til en kort samling af produktet.\nHvad har I lært om kunst og de kunstnere I har hørt om?Hvad kan man bruge kunst til? Hvad vil kunsten med os?\nAt matematik også kan være kunst.\nAt kunstværket kan vokse frem efterhånden.\nMere tid til projektet.\nMere klarhed fra start, over hvad man skal nå frem til.


Ønskebrønden - Brønden - Movellas\nJeg tænkte på at lave det til en historie, men da jeg er elendig til at afslutte historier, så blev det til et oneshot i stedet. Jeg ved ikke om den overhovedet giver mening, men det må I fortælle mig.\nDen dag den lille pige kastede en mønt i brønden, og så en anden død pige ligge nede på bunden blandt alle mønterne, skete der en hel masse i den stakkels uskyldige piges sind.\nDer var fyldt med mønter dernede og allerhøjst ti meter ned til bunden. Brønden var faldefærdig og der hang et hjemmelavet skilt på brøndens forside, hvor der stod "Ønskebrønden - Her hvor dine ønsker går i opfyldelse". Den lille pige var træt efter en hård dag og ville gerne hjem og sove. Hun havde tjent 25 øre på arbejdet i dag, og selv om hun sparede sammen til at købe en ny dukke, så tænkte hun at det ikke ville gøre så meget for hendes opsparing, da hun næsten havde penge nok. Hendes arbejde gik ud på at feje og vaske tallerkener af på en af de nyeste kroer i byen. Hun fik fri sent om natten, når det næsten allerede var lyst, og trods hendes alder, så besøgte hun altid brønden og derefter gik hun hjem for at sove og gøre sig klar til næste dag. Hver dag lignede hinanden. Hun tog hjem klokken 5 og så sov hun et par timer for derefter at tage i skole og så på arbejde.\nOg hun var ved at blive træt af, at det hele lignede hinanden. Og derfor ændrede det hele hendes syn på livet, den dag hun besøgte brønden efter arbejde for at bruge sin løn og ønske, at alting ville ændre sig. Og da hun kastede mønten og ønskede, så kiggede hun ned i brønden for at se den ramme bunden, og det var der hun så en pige, der ikke kunne være meget ældre end hende selv, ligge død midt i den store bunke af mønter.\nPigen var klædt i en hvid natkjole og hendes hår var uredt. Det kunne ikke være lang tid siden hun var død, for det var kun to dage siden pigen sidst havde været ved brønden, og der var intet andet end mønter i bunden.\nHun vidste ikke om hun skulle fortælle nogen om det eller om hun bare skulle lade pigen være og lade nogen andre finde hende. Det ville måske endda holde hende væk fra brønden, hvis der lå en død pige dernede, for de små besøg ved brønden tog alt for meget af hendes søvn fra hende. Og hun vidste ikke, om det var et uheld eller om det var meningen, men som hun lænede sig forsigtigt ud over kanten på brønden og kiggede ned på den livløse pige, så det ud som om hun smilede. Og pludselig smilede de begge to.\nHun gik hjem og sov og derefter besøgte hun pigen hver dag, som om hun var levende. Hun var der tre gange på en dag, og hun snakkede og grinede med pigen. Selv om hendes lig begyndte at lugte, så blev hun, og det var som om hun havde fået en ny ven. Og det var som om, at pige kunne høre hende og svarede hende. Og det var som om, at for hver dag der gik, fik den livløse pige et større og større smil. Og for hver dag der gik, blev den levende pige mere og mere tænksom.\nOg sådan gik dagene. Og sådan gik årene. Sådan gik den stakkels piges liv. Hun rådnede op, ligesom pigen nede i brønden. Hun rådnede bare op sammen med sin ven. Og det var det eneste der betød noget for hende. Hun kunne godt lide at bruge sine dage sådan. Hun nød at bruge år på den livløse pige. Hun spildte sit liv på en død pige på bunden af en faldefærdig brønd og hun elskede det.\nHun elskede det.


Museum Hotel i Nevsehir til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nTekeli Mah. No:1, Uchisar, Nevsehir, Tyrkiet, 50240 - Se på kort\nMere om Museum Hotel\nMuseum Hotel er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i Uchisar; én af byens mest populære beliggenheder. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nMuseum Hotel tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. Hotellet tilbyder sine gæster adgang til et stort udvalg af servicetilbud, som reception åben hele døgnet, bagageopbevaring, parkeringsservice, roomservice, lufthavnstransport.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. I løbet af dagen kan du nyde den afslappende atmosfære i udendørs pool, massage, hesteridning, have. Med sin idéelle beliggenhed og imponerende faciliteter så vil Museum Hotel opfylde dine behov på mange måder.\nAlle slags rejsende (257) Par (157) Rejsende alene (15) Familie med små børn (28) Familie med store børn (15) Gruppe (42)\nDudu fra Kina\nSuchanaree fra Thailand


OVERBEVISNINGS LØFT | Lotus Dayande\nEr du klar til at kigge på det filter du ser verden igennem - og bevidst vælge et nærende filter,\nsom støtter dig og dit liv?\nJeg er klar til at skrive min egen historie\nHvorfor arbejde med overbevisninger?\nAlle mennesker har overbevisninger. Man kan sige at overbevisninger er de historier vi fortæller os selv, som hjælper os med at være i et forhold til verden.\nEn overbevisning er en historie vi har fortalt os selv igen og igen.\nMen overbevisninger er ikke nødvendigvis sandheden, selvom overbevisninger virker ved at kigge efter beviser på at overbevisningen er sand. Man kan nærmest sige at en overbevisning er en magnet, som skaber mere af det overbevisningen tror på, fordi overbevisningen får vores sin til at kigge efter mere af det samme. På den måde former overbevisninger vores oplevelse og opfattelse af livet.\nHvis essensen af en overbevisning er glæde, så vil den overbevisning automatisk kigge efter mere glæde, for at bekræfte at glæde er sandt. Og dermed støtte dig i at opleve og opfatte mere glæde.\nDet fantastiske ved overbevisninger er at de ikke kontrollerer os. Faktisk er overbevisninger et redskab og en del af vores sind, som vi kan samarbejde med. Vi kan bevidst vælge vores overbevisninger og selv vælge hvilket filter vores sind oplever og opfatter livet igennem.\nDu kan vælge hvordan du ser livet. Du kan vælge hvad dit sind er tiltrukket af at opfatte og automatisk kigger efter.\nUanset hvad du tror på, så kan du altid vælge igen hvis det ikke nærer dig.\nJeg er klar til at gå lidt af vejen med dig, hvis du er klar til at lærer hvordan du kan kigge ind i dine overbevisninger og selv tage ansvar for hvordan dit sind opfatter dit liv.\nTit skal der blot et skift i opfattelse og perspektiv til, for at nye muligheder åbner sig.\nEt overbevisnings løft indeholder:\nEt overbevisnings løft er for dig, som kan mærke at livet ikke virker så støttende og nærende som du ville ønske at det var. Eller for dig der har en tanke/historie om dig selv eller dit liv, som bliver ved med at dukke op, men som du kan mærke ikke tjener dig og som bringer dig ubehag.\nI et overbevisnings løft, deler jeg med dig:\n- Hvordan du spotter essensen af en overbevisning,\n- Hvordan du piller en overbevisning fra hinanden og forstår hvad den indeholder, så du bevidst kan vælge noget andet.\n- Hvordan du bevidst kan vælge dine overbevisninger og selv tage ansvar for hvilket overbevisninger der får lov til at påvirke din opfattelse og oplevelse af livet.\n- Hvordan du bevidst kan skabe forandringer i din hverdag.\nMin intention er at empower dig med alle de redskaber du skal bruge, for at selv kunne arbejde med dine overbevisninger. Jeg vil altid gerne støtte dig, og du er altid velkommen tilbage - men min intention er at støtte dig igennem processen på en måde hvor du kan stå selv og har den viden du skal bruge for at selv kunne samarbejde med dine overbevisninger.\nEt overbevisnings løft koster 550kr per time.\nBook et Overbevisnings løft\nTak. Jeg vender tilbage hurtigst muligt


Særeje og arv til børn - Hvordan gør jeg gaver og arv til særeje?\nDer er mange, der ønsker at gøre enten arv eller gave til særeje for deres børn, så den ikke skal deles med deres ægtefælle i tilfælde af separation, skilsmisse eller død. Læs her, hvordan du kan gøre arv eller gave til særeje for dine børn, og hvad du skal være opmærksom på. Du kan også vælge at gøre arven til særeje med et testamente fra Legal Desk.\nForside Artikler Hvordan laver jeg gave eller arv til særeje for mine børn?\nUdgangspunktet er formuefællesskab for børnene\nHvis dine børn bliver gift, vil de automatisk få formuefællesskab med deres ægtefælle, medmindre de opretter en ægtepagt med særeje. Formuefællesskab kendes også som delingsformue eller fælleseje og betyder, at deres formuer skal deles i tilfælde af separation, skilsmisse eller død. Det vil som udgangspunkt også gælde den arv eller gave, som de eventuelt har modtaget. Du kan læse mere om, hvordan formuefællesskab fungerer i vores artikel om formuefællesskab.\nDu skal være opmærksom på, at hvis dine børn ikke er gift, men lever sammen med en kæreste, vil der ikke være tale om formuefællesskab for dem. Derfor vil der nødvendigvis ikke være samme beskyttelsesbehov, men det kan ændre sig hurtigt, hvis de bliver gift på et senere tidspunkt. Det kan derfor være en god ide at tage højde for, selvom dine børn ikke er gift på nuværende tidspunkt.\nSæreje som alternativ\nHvis dine børn har særeje, betyder det, at de ikke skal dele deres formue (herunder modtaget arv) med deres ægtefælle, hvis de bliver separeret eller skilt. Alt efter typen af særeje, skal de heller ikke dele deres formue, når de går bort. Du kan læse mere om, hvilken type særeje, der er bedst for dig i vores artikel om særejetyper.\nSæreje kan som nævnt oprettes, hvis ens barn og dennes ægtefælle selv opretter en ægtepagt. I nogle tilfælde bliver der dog ikke oprettet en ægtepagt. Det kan derfor blive op til gavegiver eller arvelader (den der efterlader arven), at fastsætte vilkår om særeje.\nHvis du giver en større gave til dine børn, kan du vælge, at dette skal være deres særeje. Det er uanset, om de har oprettet ægtepagt eller ej. Når du giver en gave kan du nemlig oprette et gavebrev. Et gavebrev fungerer både som dokumentation for, at der er givet en gave, og det bestemmer også flere vigtige forhold, såsom gaveafgift. Gavebrevet giver dig derudover også mulighed for at vælge, at gaven skal være særeje. Du kan på den måde bestemme, at gaven skal være særeje uden at der stilles krav om ægtepagt. Du kan læse mere om gavebrev her.\nDu kan også sikre dig, at arven som du efterlader, skal være særeje for dine børn (eller andre arvinger), uanset om de har oprettet ægtepagt eller ej. Det gør du ved at oprette et testamente, hvor du bestemmer, at arven efter dig skal være særeje. Testamentet vil på denne måde ikke ændre på, hvordan arven skal fordeles, men blot bestemme at arven skal være modtagerens særeje. Du kan læse mere om testamente for enlige, testamente for ugifte samlevende eller testamente for ægtefæller.\nGør arv til særeje med testamente fra Legal Desk\nUanset om arven efter dig skal være fuldstændigt særeje eller kombinationssæreje, kan du bestemme det med et testamente fra Legal Desk. Udfyld blot vores formular, der på kun 15 minutter stiller dig alle de spørgsmål, du skal tage stilling til. På baggrund heraf vil dit testamente blive udarbejdet, så det tager højde for alle dine behov – nemt, billigt og enkelt!\nKlik ‘Lav testamente nu’ for at gå i gang allerede i dag!


risky-creampie Tabueporno. FamilyPorner.com\nrisky-creampie Incest Sex\nPure Taboo Nymphomaniac Wife's Double Cream Pie - Snyd med flere fremmede\nPure Taboo Teenager dobbelt creampied i sovesal\nPure Taboo Ydmygd Teenager imprægneret af fremmed\nPure Taboo Bro giver stesøster 2. Creampie\nPure Taboo Jaye tager Creampie for at tilfredsstille svigerinde\nMulig bedst nydelse i dit liv venter på dig her. tag “Risky-creampie” videoer med sjældne flammende kvinder med store kander\nDet er nødvendigt at have risikabelt-creampie tabu sex videoer på FamilyPorner! Vi fortsætter med at spore hver familierelaterede tags, så du kan vælge mellem en enorm mængde kinks, inklusive risikabelt-creampie porno! Det ser måske ud, at tabu-porno handler om mor med søn, far med datter eller søster med bror. Men de fleste mennesker vil have noget specifikt. Vil du se, at søster bliver fanget, rykker ud af sin trinbroder? Det kan du, fordi vi har en enorm database med familie-tags, og du kan filtrere, hvad du vil på denne måde. I dette tilfælde er du sandsynligvis på udkig efter risikovillig-creampie tabuepornoer du ikke? Nå, vi har nøjagtigt hvad du leder efter på netop denne side. Nyd risikabel cremetærte og glad fapping!


TEG English Southampton (Southampton, UK) - Reviews - Language Internetional\nSe alle sprogskoler i Southampton »\nTEG English Southampton tilbyder disse sprogkursustyper:\nStudie og arbejde »\nVarighed: 1-40 lektioner per uge\nMaks klassestørelse: 1\nMaks klassestørelse: 14\nVarighed: 4-52 uger\nVarighed: 1-10 uger\nMaks klassestørelse: 16\nAldersomfang: 10 - 15 ans\nVarighed: 1-7 uger\nVarighed: 2-52 uger\nTEG Engelske Southampton ligger i en smuk historisk fredet bygning. Ved siden af de afslappende East Park, sætter vores southampton centre eleverne i en afslappende og støttende skole, med nem\nnærhed på havnen og byens mange attraktioner.\nSouthampton er en voksende by og er hurtigt ved at blive den økonomiske center i syd. Det er også i høj grad en elev by med en hel blanding af nationaliteter, hvoraf mange undersøgelse på en af de to universiteter i byen.\nUnder krydstogtet Europas hovedstad, Southampton har over fire millioner turister hvert år og tilbyder fantastiske kulturelle oplevelser fra Seacity Museum, prisvindende parker, teatre og spillesteder til moderne butikscenter på West Quay.\nIndfødte Engelsk talere\nLærere med Engelsk undervisningscertifikat\nLærere med universitetsgrader\nNationalitet- og aldersblandingen på TEG English Southampton varierer over forskellige tidsperioder, kurser og niveauer. Gennem året, er den gennemsnitlige alder 24. Om sommeren er den gennemsnitlige alder 22.\nhar ikke lektioner på feriedagene. Skolen kompenserer ikke for disse feriedage, så vær sikker på at du angiver din startdato korrekt.\n10 apr 20, 13 apr 20, 08 maj 20, 25 maj 20, 31 aug 20, 26 sep 20 - 27 sep 20, 19 dec 20 - 01 jan 21\nElever på TEG English Southampton 1/20\nElever på TEG English Southampton 2/20\nTilbudte aktiviteter på TEG English Southampton 4/20\nBygning til TEG English Southampton 5/20\nKlasselokale på TEG English Southampton 10/20\nTilbudte aktiviteter på TEG English Southampton 13/20\nTilbudte aktiviteter på TEG English Southampton 14/20\nTilbudte aktiviteter på TEG English Southampton 16/20\nElever på TEG English Southampton 17/20\nElever på TEG English Southampton 18/20\nTilbudte aktiviteter på TEG English Southampton 19/20\nElever på TEG English Southampton 20/20\nColla Silvia, student fra Italien\nDavid Maiko Runne, student fra Tyskland\nFreja Staugaard Werner, student fra Sverige\nTEG English Southampton tilbyder disse boligtype:\nVærtsfamilie » Kollegium »\nBoliger vælges med omhu, og giver eleverne en større chance for at lære mere om den lokale kultur i et komfortabelt miljø, mens de studerer Engelsk i Southampton. Disse boliger er typisk 10 - 40 minutter væk fra skolen med offentlig transport. Familier har for det meste en spiseplan du har råd til. Hvis du har nogle specielle anmodninger, eller restriktioner (pga religion eller helbred) så informer os venligst på forhånd. Dit boligvalg starter på søndag før din første dag i klassne og slutter om lørdagen efter din sidste dag i klassen, medmindre andet er angivet. Lær mere om bolig\nSted: Outside the city center of Southampton\nVærelsestype: 2-person delt værelse\nFaciliteter: Køkken, trådløst internet, gratis internet, tæppe, og varme\nAfstand til skole: 10 - 30 minut med bus\nAnkomstdag: lørdag, efter 12:00\nAfrejsedagen: lørdag, før 12:00\nBegrænsninger: 2 studerende skal reservere sammen\nFaciliteter: Tøjvask, trådløst internet, gratis internet, tæppe, og varme\nAldersomfang: 16 - 17 ans\nSted: In the city center of Southampton\nAfstand til skole: 10 - 40 minut med walk\nVærtsfamilie - 2-person delt værelse - Morgenmad, frokost og middag\nAldersomfang: 9 - 15 ans\nMåltider: Morgenmad, frokost og middag (21 måltider om ugen)\nVærtsfamilie - Enkeltværelse - Morgenmad, frokost og middag\nFaciliteter: Tøjvask, trådløst internet, gratis internet, og tæppe\nKollegieboliger er mere velegnede til en selvstuderende, der er på udkig efter ren, grundlæggende indkvartering til en økonomisk pris. Alle studerende skal være 18 - 100, medmindre andet er angivet. Dit boligvalg starter på søndag før din første dag i klassne og slutter om lørdagen efter din sidste dag i klassen, medmindre andet er angivet. Learn more about apartment housing\nKollegium - Enkeltværelse - Morgenmad, frokost og middag\nHvis du studerer i Storbritannien i over 11 måneder, vil du modtage et referencenummer kaldet en bekræftelse af accept for studier (CAS), som du skal indsende til det britiske ambassade sammen med din almindelige Student Visa ansøgning. Studerende, der med succes har booket et sprogkursus og har betalt deres honorarer vil modtage en CAS fra . Bemærk venligst, at den britiske lovgivning siger, at en CAS kun kan udstedes til studerende, der agter at følge engelske sprogstudier i over 11 måneder.\nHvis du studerer i Storbritannien i 11 måneder eller derunder, er du nødt til at ansøge om en særlig besøgende visa kaldes en Student besøgsvisa. Som besøgende, vil du ikke være i stand til at arbejde på deltid, mens de studerer. Hvis du planlægger at studere i Storbritannien i 11 måneder eller derunder, vil et brev om accept blive sendt til din hjemadresse med almindelig post uden omkostninger for dig.\nLæs mere om hvordan man får et UK visa »\nVi booker ikke fly for vores elever. Hvis du leder efter priser for flybiletter, anbefaler vi at bruge Kayak.com, en søgemaskine der lader dig sammenligne flyrejser fra dit hjemland til Southampton baseret på dit budget, skema og behov.\nTEG Engelske Southampton ligger i en smuk bygning overfor at East Park. Det betyder, at det er kun en kort tur fra den nærliggende havn, indkøbs center, Fodboldklub og mange andre attraktioner.\nSouthampton er fyldt med kunstgallerier og museer samt et pulserende havside.\nTæt på havnen hvorfra Titanic sejlede engang, har "Cruise Capital of Europe" en stor maritim tradition. Studerende, der læser her er garanteret et bredt udvalg af kulturelle arrangementer i havet, som kan aktiveres.\nHar du spørgsmål? Få svar fra vores uddannelsesvejledere, ansatte på TEG English Southampton og tidligere studerende.


Signatur - Design\nI eksemplerne på vores danske og engelske signaturer har vi brugt Sund & Bælts adresse i Vester Søgade. Du skal vælge den postadresse, der er relevant for dit arbejdssted. Arbejder du i Storebælt, vil det være naturligt, at din signaturs weblink er til storebælt.dk. Andre steder i koncernen kan sundogbælt.dk være det rigtige.\nDu skal også vælge, hvilke kontaktoplysninger der skal med i din signatur – du kan eksempelvis erstatte det direkte telefonnummer med nummeret til en mobiltelefon eller en fax.\nDansk signatur til e-mails\nStandardsignatur i dine e-mails dannes på baggrund af oplysninger i active directory, som personalefunktionen vedligeholder. Kontakt jha@sbf.dk, hvis du har ændringer.\nTitel titel (første ord med stort begyndelsesbogstav)\nAfdeling afdeling (første ord med stort begyndelsesbogstav)\nMobil +45 33 41 62 61\n+45 21 70 44 50\n1601 København V Tel\nFax + 45 33 93 52 00\n+ 45 33 93 10 25 www.sundogbaelt.dk\nSund & Bælts vigtigste opgave er at gøre det nemmere at være rejsende. Mere end 250.000 kunder benytter hver dag Sund & Bælts trafikanlæg, dvs. Storebæltsforbindelsen, Øresundsmotorvejen og Øresundsbanen med tilhørende stationer, samt havnene i Odden, Ebeltoft, Spodsbjerg og Tårs. Sund & Bælt er et statsejet aktieselskab, der også gennemfører projekteringsarbejdet for en fast forbindelse over Femern Bælt med de tilhørende danske landanlæg.\nTænk på miljøet, inden du printer\nEngelsk signatur til e-mails\nHvis du skal sende engelske e-mails ud af huset, skal de følge disse retningslinjer:\nTitle Title (engelsk titel med store begyndelsesbogstaver)\nSection Section (med store begyndelsesbogstaver)\nSund & Bælts papirlinje er vigtige elementer i at sikre vores brand. Se retningslinjerne for vores forskellige papirelementer, såsom breve, notater og referater.\nSund & Bælts visuelle identitet består af en række grundelementer, som benyttes i alle trykte og digitale udgivelser. Fx. billedstil, logoer og farver.


Atopisk tendens hud\nHud med atopisk tendens (eller eksem) kan påvirke os på forskellige tidspunkter i livet. Det er en almindelig lidelse, som hverken smitter eller er irreversibel, og som kan være genetisk eller forårsaget af miljø eller ændringer i hudens naturlige barriere.\nSymptomerne er blandt andet rødme, kløen og tørhed på kroppen og i ansigtet. Atopisk hud kan også blusse op, hvis du kommer i kontakt med støv, dyrehår og visse tekstiler såsom uld og kunststoffer.\nPleje af atopisk hud med produkter, som er dermatologisk testede og lindrer irritation, fungerer ved at reparere hudbarrieren og skånsomt nære huden hver dag. Pas ekstra godt på huden ved lav luftfugtighed eller i meget koldt vejr, og når du bruger irritationsfremkaldende midler såsom sæber, parfumer, duftstoffer og rengøringsmidler.\nFakta om atopisk tendens hud\nHud med atopisk tendens eller eksem er en tilstand, ikke en hudtype. Det kan skyldes mange ting såsom genetik, lavt immunforsvar og miljømæssige faktorer som allergi.\nDenne tilstand påvirker omkring 15-20 % af alle børn og 1-3 % af alle voksne i verden.\nTilstanden skyldes en svag hudbarrierefunktion, som medfører, at huden ikke kan optage lipider og holde på fugt, hvilket gør huden tør og følsom.\nStress og mangel på søvn kan også føre til opblussen af eksem.\nAtopisk dermatitis bør behandles med blødgørende cremer, der er udviklet til at lindre betændelse og kløen.\nI alvorlige tilfælde kan din læge udskrive en steoridcreme, men helt overordnet er det bedst at undgå produkter uden duft og aggressive ingredienser.\nTilstanden kan forværres af koldt vejr og varmt vand. Undgå derfor lange, varme brusebade, og sørg for at tilføre huden fugt og behandle den regelmæssigt. Hvis du altid har en creme på dig, er du på forkant af problemet, også når du ikke er hjemme.\nSanex Dermo Revitalising Shower Gel\nPrøv vores fysiologiske rensegel til at fugte og revitalisere huden. Dermatologisk testet og beriget med E-vitamin og provitamin B5.\nDermo Invisible Antiperspirant Roll On | Sanex Deodorant\nPrøv vores roll-on-antiperspirant med langvarig beskyttelse, og som ikke efterlader hvide eller gule pletter. Dermatologisk testet og uden alkohol eller aluminiumsalt.\nSanex Men Active Control 48H Anti-Perspirant Roll-on\nPrøv vores meget effektive roll-on-antiperspirant til mænd, der giver uovertruffen beskyttelse i op til 48 timer. Uden alkohol, så den holder også huden sund. Sanex – respektér din hud.


Melanie Ehrenkranz Feb 01, 2019.\nFan Unearths Footage fra David Bowies 1972 Ziggy Stardust TV Debut-men kan teknikere genoprette det?\nI juni 1972 lavede David Bowie sin debut som Ziggy Stardust på britisk tv-show Lift Off with Ayshea , men år senere slog en tekniker den eneste kendte optagelse af forestillingen i stedet for at konvertere den til digital. Lyden af showet er tilgængelig online , men et videogalleri af det ikoniske øjeblik var tilsyneladende tabt i tide. På tirsdag blev det imidlertid afsløret, at en fan...\nRob Bricken Oct 10, 2017. 19 comments\nAlle de måder, at David Bowie ændrede vores liv og udvidede vores følelser\nDavid Bowie Movies Music\nDavid Bowie var meget mere end en musiker eller en skuespiller. Han var et ikon, en popkulturstyrke, der ramte utallige mennesker gennem sin utrolige karriere. Her er hvad den uforlignelige David Bowie har betydet for os alle sammen på io9 og Gizmodo.\nDavid Bowie var den største, truste rockstjerne i universet\nDa David Bowie døde i morges, tabte vi ikke bare ham. Vi tabte Ziggy...\nMake-Believe Invisible Jewish Zombie of UltraPowerfulness Jan 11, 2016 Hvorfor, når en fremtrædende skuespiller / musiker dør, må alle dele, hvordan denne person "påvirket" deres liv?\nNomadic Dec Jan 11, 2016 Det er en katarsis. Der er visse individer, der forekommer allestedsnærværende og udødelige i vores personlige kulturelle universer - dem, der udgør stoffet, tjener som subtile akser, hvad har du; der er en forsikring i de enkelte ikoner, der har lavet baggrund for en persons udvikling. Når man konfronteres med deres tab, er det meget en disorientation af og igen konfrontation med vores egen endelige eksistens. Med tabet af sådanne lynchpins skynder folk at fylde hulrummet i så meget en måde at opretholde deres egen skønhed som bekræfter, at det faktisk alle betød noget. At det ikke var affald, og at det ikke vil falme straks ind i afgrunden. At vi ikke vil falde i noget intet også. Det resulterende melankoli kunne have været, og det der ikke mere tvinger os til at søge bevis og forbindelse. Genopkobling og genopretning af lykke.\nXenu: Warrior Princess Jan 11, 2016 Fordi Bowie påvirker vores liv. Uanset om du er klar over det eller ej, ændrede han popmusikken og populærkulturen. Han er en af de kunstnere, som du kan dele det moderne samfund i før og efter.\nDeapGreanDream Jan 11, 2016 Dens som ingen andre ønsker at tale om bandet Tin Machine. De var bare sparke røv og lad os se det, musikken var hovedsagelig skrevet af Bowie, så det kvalificerer det som en del af hans katalog. Gør dig selv en tjeneste og tjek det selvstændige første album. Bare fucking great.\nColemanSensei Jan 11, 2016 Tak! Jeg har hentet Tin Machine siden nyheden ramte, men jeg har lyst til at snakke i et tomrum.\nnothingreal Jan 11, 2016 Tin Machine var stor - en stor bro fra 80'erne til 90'erne. Bowie var sådan en stjerne. Hans katalog (fra starten af hans karriere til hans seneste album) er meget forskelligartet, men alle er stadig ret gode på sin egen unikke måde. For meget talent og aldrig slave til en genre eller et bestemt projekt. Han minder mig om en smule af Mike Patton på en måde.\nAug 23, 2017. 10 comments\nSomething Happened on the Day He Died : En hyldest til David Bowie\nDavid Bowies død ramte os alle hårdt. Men Lou Anders, prisvindende redaktør og forfatter af Thrones and Bones-trilogien, skrev en særlig veltalende hyldest, hvor han forklarede, hvordan Bowie kastede den kreative målsæt som en udfordring for os resten.\nDer skete noget den dag, han døde ...\n”Åh,” sagde min kone. ”David Bowie døde.”\nJeg var lige gået ud af bruser. Jeg lagde mine...\nswanjun Jan 11, 2016 Din beskrivelse af, hvordan “Aske til aske” var den, der tilsluttede dig, som du bare gav mig dybe gåsehud, fordi det faktisk var det samme for mig. Jeg havde hørt Bowie-sange her og der vokser op. Jeg ejede endda en samling på et tidspunkt. Men det var ikke før min mand, der skulle sættes “Ashes to Ashes” på et bånd til mig (midten af 90'erne, yo!), Jeg blev hårdt forelsket og aldrig så tilbage.\nAsnakeofjuly Jan 11, 2016 For mig var det lyd og vision. Jeg kunne bare ikke forstå, hvordan nogen muligvis kunne drømme op til et så bizart og strålende stykke musik. Det var for 15 år siden eller deromkring. For nylig rev jeg alle mine cd'er og gav den endnu en hvirvel og lo og se stadig lige så frisk som den var dengang. Jeg beklager ikke at have set ham leve nogensinde, men for det meste er jeg ked af, at han ikke længere er til at forvirre os. Et geni, hvis der nogensinde var en.\nswanjun Jan 12, 2016 Jeg elsker virkelig "Sound and Vision" også! Jeg tror, det ligner slags "Ashes to Ashes" på en måde, fordi de begge har en Bowie-vokal, der synger en linje sammen med et lavere, mere lidenskabeligt ekko. Min eneste klage over "Sound and Vision" er, at det er for kort! :)\nEldritch Jan 11, 2016 Jeg er et grædende vrag på mit kontor. Jeg håndterer det ikke godt. Jeg har lige græd spontant hele dagen. Jeg fik to timers søvn, fordi ideen om at vågne op i en verden med ham var for smertefuld til endda at tænke over. Dette var smukt skrevet. Virkelig ærlig og dejlig.


VÆRKTØJSKASSE VORBASSE. Værktøjskatalog til Helhedsplan for udvikling i Vorbasse - PDF\nVÆRKTØJSKASSE VORBASSE. Værktøjskatalog til Helhedsplan for udvikling i Vorbasse\nDownload "VÆRKTØJSKASSE VORBASSE. Værktøjskatalog til Helhedsplan for udvikling i Vorbasse"\n1 VÆRKTØJSKASSE VORBASSE Værktøjskatalog til Helhedsplan for udvikling i Vorbasse Maj 2009\n2 VÆRKTØJSKATALOGET I Værkstøjskataloget præsenterer vi en samling af de værktøjer, som vi har anvendt undervejs i arbejdet med Helhedsplanen for Vorbasse. Ideen med kataloget er at: Lokalrådet får beskrevet nogle af de arbejdsprocesser, som man har været igennem, så det bliver muligt at genanvende værktøjer enten i eget regi eller med bistand fra Billund Kommune eller andre. andre lokalråd i Billund Kommune kan blive inspireret til at benytte værktøjerne Mange af værktøjerne er lige til at gå til og kan anvendes af Lokalrådet selv og af andre lokale arbejdsgrupper i det videre arbejde med planens forslag. Andre værktøjer kræver bistand til f.eks. analyse og opsamling. Kataloget giver et indtryk af hvilke værktøjer, man kan bruge i forskellige faser. Vi har opdelt kataloget efter de faser, vi har gennemgået, og beskrevet hvorfor og hvordan de enkelte værktøjer er anvendt. Værktøjskataloget er udarbejdet af: Vorbasse Lokalråd i samarbejde med Billund Kommune med bistand fra Kuben Management A/S Kontaktpersoner: Frits Simmelsgaard Kristensen, Vorbasse Lokalråd Tove Bajsgaard, Kommunaldirektør Billund Kommune Anders Fihl, Udviklingskonsulent Billund Kommune Maj\n3 FASE 1. UNDERSØGELSE Borgerinterview 8 Fokusgrupper 12 SUMO 13 Ungekontakt 14 Opsamling 16 FASE 2. DIALOG OG PRIORITERING AF TEMAER Borgerworkshop 18 Fremtidsdrømme 19 Ressourcer i spil 20 FASE 2. HANDLING Handlingsplaner 21 3\n4 INDLEDNING Helhedsplanen blev gennemført i 3 faser: Fase 1: Undersøgelse Fase 2: Dialog og prioritering af temaer Fase 3: Handling I undersøgelsesfasen skaffede vi os viden om, hvordan borgere i Vorbasse så på styrker og udviklingsmuligheder. Vi lavede en første kortlægning af Vorbasses historie og startede med en byvandring sammen med Vorbasses museumsinspektør. Vi opsøgte dernæst Vorbasses borgere. Lokalrådet udførte en række borgerinterviews, og Kuben Management udførte to fokusgruppeinterviews. Et bredt udsnit af borgere i Vorbasse er blevet interviewet. Til sammen fik vi et første billede af Vorbasses mange ressourcer og Vorbasses særlige identitet. Billund Kommunes kulturkonsulent udførte i samme periode en íde-cirkel med 7., 8., og 9. klasserne i Vorbasse Skole. 40 unge meldte sig ind i en facebook-gruppe, som kørte i en uge. Det gav et godt indblik i ungegruppens opfattelse af styrker og udfordringer i Vorbasse. Den 25. april 2009 gennemførte vi en Borgerworkshop, som havde til hensigt at diskutere og prioritere udviklingsindsatser, som vi vil arbejde med i de kommende år. Den 18. maj 2009 var Lokalrådet vært for et Tema-møde, hvor der blev lavet konkrete forslag til handlingsplaner til de indsatser, vi allerførst ønsker at tage fat i: Indsatserne Bosætning og Foreningssamarbejde blev valgt. Overfor viser figuren, hvilke værktøjer vi har anvendt i de 3 faser. Værktøjskataloget præsenterer herefter værktøjerne i den viste rækkefølge. 4\n5 INDLEDNING Helhedsplanen bliver til: FASE 1 FASE 2 FASE 3 Borger - interviews Fokus - grupper Borger - workshop Tema - grupper Undersøge: styrker borgernes fokus udviklingsmuligheder Dialog om og prioritering af udviklingstemaer Handleplaner Værktøjer, som blev anvendt i de 3 faser: Værktøjer undersøgelsesfasen: Borgerinterviews Fokusgrupper Sumo Roterende ide udvikling for unge Facebook for unge Værktøjer i dialogfasen Fremtidsdrømme Ressourcer i spil Værktøjer til handling Handlingsplaner 5\n6 HVORDAN KAN VI ARBEJDE MED HELHEDSPLANEN FORBERE- DELSE ARBEJDET MED HELHEDSPLANEN - HVORDAN Hvordan Lokalrådet kunne arbejde med helhedsplanen blev aftalt med Billund Kommune. Helhedsplanen skulle sætte rammerne for udvikling i Vorbasse, og Helhedsplanen skulle derfor også fungere som en udviklingsplan, der kunne tage hånd om fysiske, sociale og kulturelle udfordringer og pege på perspektiverne for fremtiden. Helhedsplanen skulle indeholde en strategi for en langsigtet udvikling af Vorbasse og samtidig konkret pege på en række handlinger, som man kunne gå i gang med umiddelbart. Man skulle så at sige kunne gå i gang i det små med forskellige aktiviteter, uden at det ville komme til at gå ud over helheden og de mål, man ønskede at sætte for fremtiden. Arbejdet med planen skulle ske med en høj grad af borgerinddragelse. Der skulle igangsættes et tæt samarbejde mellem borgerne i Vorbasse, erhverv, kulturliv og kommunens medarbejdere gennem hele processen. HELHEDSPLANEN BYGGER PÅ: LOKALE RESSOURCER LOKAL IDENTITET LOKAL DELTAGELSE Målet var at skabe et lokalt ejerskab til den fremtidige udvikling i Vorbasse. Samtidig skulle der udvikles et generelt koncept for lokalt samarbejde om helhedsplaner, som kan benyttes af andre lokalråd i Billund kommune. Helhedsplanen for Vorbasse skulle således kunne fungere som model-plan for andre lokalråd. PRINCIPPER FOR ARBEJDET MED HELHEDSPLANEN I arbejdet med helhedsplanen er vi gået ud fra nogle enkle principper: Fokusér på det der, der går godt Påskøn egen og andres indsats Find ind til det, der giver liv Lav en handlingsplan oversæt idealerne til handling Vi tror på, at udvikling handler om at tage udgangspunkt i borgernes positive forestillinger om fremtiden. Vi har derfor søgt at skabe en proces, som har fokus på det ønskede resultat, frem for det der umiddelbart fremstår som problemer. Der tages udgangspunkt i borgernes gode erfaringer og der lægges op til, at de fremtidige indsatser skal bæres igennem af de lokale borgere, som efterfølgende skal leve med resultaterne. Processen er gennemført i 5 trin, som vil har valgt at kalde 5- trinsmodellen. HELHEDSPLANENS RØDE TRÅD 5-TRINSMODELLEN HANDLING 5. Handlingsplaner FOKUS 1. Hvad vil vi satse på? ERFARINGER 2. Hvilke gode erfaringer kan vi trække på? BYG VIDERE PÅ DET VORBASSE ALLEREDE HAR, OG DET DER GÅR GODT Det er afgørende at bygge på det, der allerede lykkes i lokalsamfundet. Dels finder man i de gode eksempler ting, der virkelig virker lokalt, dels giver det selvtillid, motivation og tro på fremtiden, når succesen genopdages. TAG ALTID UDGANGSPUNKT I VIDEN OM LOKALSAMFUNDETS HISTORIE. Historien siger meget om lokalsamfundets identitet og Vorbasse har endda en ganske særlig historie, som kan spores flere tusinde år tilbage. Derfor startede vi arbejdet med Helhedsplanen på Vorbasse Museum og fik en grundig indføring af museumsinspektøren John Rendboe. MÅL 4. Hvad er vores mål? FREMTID 3. Hvad vil vi opnå? De historiske input har givet vigtige data til Helhedsplanen. 6\n7 HVORDAN KAN VI ARBEJDE MED HELHEDSPLANEN PLANLÆGNING OG STYRING Når man skal i gang med at arbejde med helhedsplanen, må der nedsættes en projektgruppe, som kan stå for den overordnede planlægning og styring af projektet. Det skal overvejes: Hvem er vigtige at have med? Hvem sætter arbejdet i gang? Hvem er tovholdere? Hvem er ansvarlige for iværksættelse af planen? Ressourcer? Der skal laves en tidsplan og fastlægges væsentlige møder og milepæle: Lav en samlet tidsplan fra begyndelsen og fastsæt eks. dato på workshop/borgermøder, så datoerne kan formidles ud i god tid. TIDSPLAN HELHEDSPLAN VORBASSE 2009 Januar Februar Marts April Maj Juni Deadline 2 FORKUSGRUPPE 2 2 borgerinterviews 2 Evt justeringer Annoncering borgerworkshop Temagruppemøder Indbydelse fokusgrupper Temagruppemøder Projektgrupemøde 2 13 Resultat borgerinterviews Resultat temagrupper Resultat fokusgrupper Borgerinterviews Projektgruppemøde Udarbejdelse helhedsplan 18 Pressemedelelse om arbejdet med helhedsplanen 20 Møde spørgeramme Borgerinterviews FOKUSGRUPPE 1 - lokalråd BORGERWORKSHOP Helhedsplan i udkast Deadline helhedsplan Resultat borgerworkshop asdkflj Spørgeramme afklaret møde med lokalråd afholdt Datagrundlag under afklaring Borgerinterviews gennemført Opsamling borgerinterviews Fokusgruppeinterview 1 gennemført Samlet opsamling på borgerinterviews og fokusgrupper Borgerworkshop gennemført Udarbejde koncept temagrupper Temagruppermøder gennemført Helhedsplan Evt justeringer først i juni Aftal hvornår pressen skal informeres, og hvem der skal stå for pressemeddelelser: FORBERE- DELSE I Vorbasse bestod projektgruppen af 3 personer fra Billund Kommune (kommunaldirektør, udviklingskonsulent og museumsinspektør), formanden for Lokalrådet deltog samt ekstern konsulent. Vægten på kommunal deltagelse i Vorbasse hang sammen med, at Vorbasse er den første by i kommunen, som arbejder med helhedsplanen, og derfor er en model til inspiration for de øvrige lokalbyer i kommunen. Lokalrådsformanden var tovholder i forhold til Lokalrådet, som sørgede for at samle op og inddrage Lokalrådet løbende bl.a. på lokalrådsmøder. To af lokalrådsmøderne i forløbet blev udvidet til arbejdsgruppemøder, herunder træning af borgerinterview og udarbejdelse af handlingsplaner. 7\n8 BORGERINTERVIEW FASE 1 UNDERSØGELSE HVORFOR Vi ville have borgene med fra start, og udviklingen skulle tage udgangspunkt i Vorbasses særlige identitet. Derfor ville Lokalrådet gerne træne interview som et værktøj, vi kan anvende fremover, når vi skal have belyst forskellige temaer i Vorbasse. Formålet med interviewene var at få belyst Vorbasses styrker og udviklingsmuligheder inden for temaerne byen og omgivelser, sociale forhold og kultur og få belyst Vorbasses ressourcer og særlige identitet ( det, som vi alle ved, men som måske er vanskeligt at sætte ord på ). Vi ønskede at: alle i Lokalrådet skulle få ejerskab til arbejdet med helhedsplanen, få input til helhedsplanen, skabe dialog og involvering og skabe ambassadører for helhedsplanen HVORDAN Lokalrådet brugte en aften på at træne, og derefter blev man enige om, hvem der skulle interviewes og fordelte interviewopgaven. Museumsinspektøren og en udviklingskonsulent fra Billund Kommune deltog og lavede enkelte interviews. 14 personer i alt blev interviewet. Billund Kommune stod for opsamling af samtlige interviews PROGRAM træning borgerinterviews Tirsdag, den 20. januar kl i Vorbasse Fritidscenter Kl Spørgsmål og spørgsmålstyper Præsentation af en udviklingsmodel i 5trin, der binder forløbet sammen og skaber den røde tråd fra borgerinterviews fokusgruppeinterview borgermøde temagrupper. Følgende forhold skal belyses i interviewene: de fysiske, sociale og kulturelle udfordringer værdier og menneskelige ressourcer. KL Træning af interview grupper á 3 personer - at lytte nysgerrigt - at erfare, hvilke spørgsmål der virker bedst - at træne i at notere/opsummere fra interviewet. KL Formulering af 5 10 spørgsmål til spørgerammen KL Aftaler om interview - hvem kan deltage som interviewere - aftale om respondenter fordeling mellem lokalråd og Billund Kommune - aftale om deadline for, hvornår interviewene skal være gennemført. Træningsprogram Borgerinterviews 8\n9 BORGERINTERVIEW FASE 1 UNDERSØGELSE Træning i spørgsmål og spørgsmålstyper: Når man ønsker at skabe en positiv udvikling i Vorbasse, er det afgørende at stille spørgsmål, der fremmer den positive forestilling hos den, man interviewer. Vi tog udgangspunkt i en fremgangsmåde som: udforsker det emne, vi taler om peger på ting, der skaber succes giver mulighed for at forestille sig fremtiden giver mulighed for at drøfte, hvad vi skal satse på giver forslag til det første skridt Lokalrådet trænede 5-trins modellen Vi ville især se på, hvilke drømme borgerne har i Vorbasse, og hvilke gode erfaringer de har at trække på. Vi kalder fremgangsmåden 5-trins modellen. 5 trin modellen til interview: 1. Hvor skal vi have fokus Hvilket område er det vigtigst at skabe udvikling inden for: Byen og omgivelserne? Det sociale område? Det kulturelle område? Hvad tror du: 1. borgerne, 2: erhvervslivet, 3: børnene, 4: folk udefra vil pege på? Hvor kan vi skabe størst effekt? FOKUS 2. Undersøge vores erfaringer - Hvornår lykkes det? Hvad er de bedste erfaringer med en positiv udvikling i Vorbasse? (socialt/kulturelt/fysisk) Hvad er de bedste erfaringer med et positivt samarbejde omkring Vorbasse? Hvad er det, vi gør der? Hvad skete der? Hvad gjorde det til noget særligt? (f.eks. organiseringen, samarbejdet, resultatet???) Er der erfaringer, der kan bruges andre steder? ERFARINGER FREMTID 3. Forestil dig fremtiden - Hvor vil vi gerne hen? Når der om 5 år er sket en positiv udvikling i Vorbasse - hvad er der så sket? - Hvordan ser det ud? Beskriv så konkret som muligt: Hvem gør hvad? Hvilke forbedringer er der sket? - For borgerne For andre? 4. Hvad er vores målsætninger? Hvad skal vi satse på? Hvad er realistisk? Hvad får vi mest ud af? MÅL 5. Tal om handlinger - Hvad skal være det næste skridt (socialt/kulturelt/fysisk)? Hvad skal der gøres? Hvilke handlinger? Af hvem? HANDLING 9\n10 BORGERINTERVIEW FASE 1 UNDERSØGELSE Lokalrådet udarbejdede deres egen spørge-guide med udgangspunkt i 5-trinsmodellen. LOKALRÅDETS SPØRGE-GUIDE Fysiske forhold: Natur Kulturarv - bygninger Trafik Stisystemer Erhverv Hvordan her ser ud? Når vi taler om den fysiske udvikling i Vorbasse hvad synes du så det er rigtig vigtigt at sætte fokus på? Hvad er du rigtig stolt af i Vorbasse? Hvad gør Vorbasse til noget særligt - og kan vi bruge det i forhold til den fremtidige udvikling? Hvad er det første skridt? Andre kommentarer Sociale forhold F.eks: Sociale netværk uformelle netværk: kommer man hinanden ved kan man låne en trailer ved naboen, kan nytilflyttere komme med, er der god trivsel Sociale netværk formelle netværk f.eks. foreningslivet Social service er der hvad man skal bruge i Vorbasse for alle aldersgrupper? Når vi taler om de sociale forhold i Vorbasse hvad synes du der er vigtigt at sætte fokus på? Hvad er du rigtig stolt af omkring trivslen i Vorbasse? Hvad er det vi gør? Hvad gør det til noget særligt? Når vi efter 5 år har opnået en positiv udvikling omkring de sociale forhold (trivslen, service, netværk) hvad er der så sket? Beskriv det så konkret som muligt.. Hvor vil vi få mest ud af indsatsen? Hvad skal vil satse på? Er det noget i vores erfaringer vi kan bruge til at opnå det? Hvad er det første skridt? Andre kommentarer Kulturelle forhold f.eks: Værdierne i Vorbasse: vaner, handlemåder, særpræg det lokale kit. (Det som alle i Vorbasse ved, men som er vanskeligt at se.. eks. Kampvalg til Menighedsrådet det er noget særligt hvorfor det? ELLER eks. Dobbeltheden i det løsslupne liv omkring markedet helt tilbage til middelalderen og den strenge religiøsitet er der noget om det? ELLER udtalelsen Det er vigtigt med medejerskab i Vorbasse med vægt på ejerskab er det noget man kan genkende). De lokale Interviewere har måske andre eksempler som kan bruges. Nævn Events/særlige begivenheder? Når vi taler om kulturen i Vorbasse hvad synes du der er vigtigt at sætte fokus på? Hvad er du rigtig stolt af omkring kulturen i Vorbasse? Hvad er det vi gør? Hvad gør det til noget særligt? Hvad er vigtigt at bygge videre på? Når vi efter 5 år har opnået en positiv udvikling omkring kulturen hvad er der så sket? Beskriv det så konkret som muligt.. Hvor vil vi gerne hen? Hvor vil vi få mest ud af? Hvad skal vil satse på? Er det noget i vores erfaringer vi kan bruge til at opnå det? Hvad er det første skridt? Andre kommentarer Træning i interviewmodellen skete ud fra 5- trinsmodellen, hvorefter spørge-guiden blev udformet i samarbejde med Lokalrådets medlemmer. Spørgeguiden er et hjælperedskab til at huske at få stillet spørgsmål i alle de fem trin: Skemaet blev ikke fulgt slavisk, da personerne, som blev interviewet, havde forskellige interesser og baggrund. Interviewerne blev opfordret til at opsummere interviewet sammen med interview-personen, så begge parter kunne være sikre på at, det, som var blevet noteret, var rigtigt forstået. Generelt Hvad synes du Vorbasse skal være kendt for? den største attraktion/succes i Vorbasse Hvad tror du andre (besøgende) synes Vorbasse skal være kendt for? Hvad vil de nævne som den største succes i Vorbasse? Hvad tror du besøgende ville foreslå som en positiv udvikling i Vorbasse Hvad vil der så være sket om 5 år? 10\n11 BORGERINTERVIEW FASE 1 UNDERSØGELSE Lokalrådets brev til interviewpersonerne Hvad skal Vorbasse være kendt for? Hvad er det bedste ved at bo i Vorbasse? Når der er sket en positiv udvikling i Vorbasse om 5 år hvad er der så sket? Disse og mange andre spørgsmål vil Lokalrådet gerne tale med en række borgere i Vorbasse om og tak for at du har sagt ja til at være én af dem. Udviklingen af byen er sat på dagsorden, og startskuddet er ca. 20 interviews á ca. 2 timers varighed som Lokalrådet gennemfører. Formålet er at høre borgernes umiddelbare tanker om, hvad udviklingen af Vorbasse skal bygge på, men også at inddrage så mange som muligt og gøre flere interesserede i byudviklingen. Hvad drømmer du om for Vorbasse? Spørgsmålene vil være opdelt i 3 dele: - den fysiske udvikling (hvordan ser her ud) - den sociale udvikling (trivsel, netværk, service) - udvikling af kulturen (værdierne i Vorbasse, arrangementer) Interviewet vil være som en forhåbentlig hyggelig men struktureret samtale. Du behøver ikke forberede dig, men du er naturligvis velkommen til at gøre dig nogle tanker på forhånd. Efter hvert emne vil intervieweren lave en opsamling i stikord sammen med dig. Det er vigtigt, at det er dine synspunkter og forslag, der kommer frem. Lokalrådet indgår i en anden interviewrunde, så det handler ikke om at blive enig med den, man bliver interviewet af. Hvis der er emner, du ikke har så meget at sige om, kan I lade være med at gå i dybden med det emne. Brug af udtalelser fra interviewene vil blive anonymiseret, så ingen kan vide, hvem der har sagt hvad. Alle interviewene vil til sidst blive samlet og anvendt i det videre forløb på et åbent borgermøde i marts. Du vil sammen med alle borgere i Vorbasse blive inviteret. Endnu engang tak for din interesse i at være med! Vi glæder os. Med venlig hilsen Lokalrådet Lokalrådsmedlemmerne aftalte selv interviewene med deres interviewpersoner. Som supplement til den mundtlige indkaldelse blev der sendt et brev til deltagerne, som forklarede lidt om interviewets udformning, og hvad det ville blive brugt til. For at engagere deltagerne i det efterfølgende arbejde er det vigtigt at fortælle deltagerne om sammenhængen i forløbet og gøre opmærksom på datoer for workshop eller andre møder med borgerdeltagelse. 11\n12 FOKUSGRUPPER FASE 1 UNDERSØGELSE HVORFOR Vi har i Vorbasse valgt at gennemføre to gruppeinterviews eller såkaldte fokusgruppeinterviews. Fokusgruppeinterviewene er afholdt efter de individuelle borgerinterviews og havde til formål at samle op på eventuelle huller i borgerinterviewene. Derfor er spørgsmålene udformet ud fra samme 5-trins-model, som er nævnt i værktøjet Borgerinterviews. Spørgeskabelonen for møderne ses her til højre. I Fokusgrupperne har vi haft mulighed for at spørge dybere ind til nogle af de holdninger, der er blevet fremsat i de individuelle interviews. HVORDAN En fokusgruppe fungerer som en struktureret samtale omkring forskellige emner. Det er muligt at udveksle synspunkter på tværs, hvorfor vi får en anden type informationer end i de individuelle interviews. Vi har fået mulighed for at nuancere vores forståelse af de temaer, vi satte til diskussion i Vorbasse. Vi har gennemført to typer fokusgrupper: En gruppe bestod af Lokalrådet En gruppe var bredt sammensat med beboere i og uden for Vorbasse by, deltagere i foreninger, erhvervsrepræsentant, tilflytter mv. I Vorbasse blev fokusgrupperne styret af en eksterne konsulent, og som bisidder deltog en udviklingsmedarbejder fra Billund kommune. Bisidderen fulgte med i samtalen og var på den måde garant for, at spørgsmål ikke blev glemt. Samtidig sørgede kommunens medarbejder for den skriftlige opsamling. Udover det skriftlige referat blev samtalen optaget digitalt, således at det var muligt at lytte en ekstra gang, og få helt fat i de vigtige pointer. VÆR OPMÆRKSOM PÅ En fokusgruppe kræver høj grad af styring, samtidig med at der skal udvises stor fleksibilitet. Man skal nå omkring alle de temaer, man ønsker at berøre, man skal sørge for, at alle bliver hørt, og man skal også sørge for, at forskellige holdninger opfanges og drøftes. Samtidig skal intervieweren ikke blande sig for meget, for ikke at dominere en samtale eller bremse en mening, der dannes hos deltageren. Det anbefales, at fokus-gruppeinterviews gennemføres med professionel bistand. KØREPLAN FOR FOKUS- GRUPPER 2 timer Indledning Resultater fra individuelle borgerinterviews (20 min) Fysisk udvikling: (30min) natur, kulturarv, trafik, stisystemer, erhverv m.v. Hvad er I stolte af? Hvordan kan vi bruge det I har i en fremtidig udvikling? Hvor ligger udfordringen? Første skridt Social og kulturel udvikling: (1 time) sociale netværk, kommer man hinanden ved, social service, værdier og traditioner i Vorbasse religion og marked Hvad gør Vorbasse til noget særligt i det vi gør? Hvad er der sket om 5 år? Hvilke erfaringer kan vi bygge videre på? Første skridt Opsamling (10 min) 12\n13 SUMO FASE 1 UNDERSØGELSE HVORFOR SUMO-analyse (Styrker, Udviklingspotentialer, Muligheder, Observationspunkter) er en anerkendende udgave af det, vi kender som en SWOT- analyse (styrker, svagheder, observationspunkter, trusler). Vores grundlæggende antagelse om, at udvikling kræver en anerkendende tilgang betyder, at vi ønsker en positiv metode til at systematisere udsagn. HVORDAN Vi har præsenteret modellen for borgere, som er blevet interviewet, og vi har fået skemaer retur, som har suppleret resultaterne fra interviewrunden. Vi har også brugt skemaerne til at systematisere resultaterne fra borgerinterviewene. Det vil sige, at vi har ordnet udsagnene i forhold til overskrifterne i SUMO-skemaet. SUMO Styrker Udviklingspotentialer Muligheder Observationspunkter Eksempler på skemaer udfyldt af borgere i Vorbasse Styrker Fællesskab / Sammenhold Marked Fritidscenter Skolen Busforbindelser ( endnu) Muligheder Arbejdspladser By forskønnelse Flere butikker af forskellige slags Special klinikker / Fritidscenter Udviklingspotentialer Erhverv Fritidscenter Stier Observationspunkter Park og stier Pænere by Styrker Godt sammenhold Fritidscenter Skolen Dag institutioner Udviklingspotentialer Gøre det bedre for unge og ældre Muligheder Observationspunkter Vi har mange gode fysiske muligheder Pænere hovedgade Så det er bare at benytte dem Flere arbejdspladser / Virksomheder Tandlæge og frisør 13\n14 UNGEKONTAKT - ROTERENDE IDÉUDVIKLING OG FACEBOOK FASE 1 UNDERSØGELSE HVORFOR Vi ønskede at få de unge i tale og høre deres stemme. Vi ønskede at møde de unge, hvor de har deres gang og på en måde, som skaber kontakt. Billund Kommunes kulturkonsulent Charlotte Popp stod for kontakten og gjorde det klart, at kontakten skulle ske på to præmisser: Hurtigt, spontant og overstået Uden omveje, altså i de unges egen hverdag Der blev gennemført to metoder: Ide-cirkel og facebook HVORDAN Roterende idéudvikling en workshop Eleverne deltog klassevis i en workshop med brug af metoden: roterende idéudvikling. Ca. 100 elever deltog fra klasse. Der er direkte kontakt med de unge og temperaturen kan tages mere direkte. Metoden er tidskrævende - 1 skolelektion pr. deltagende klasse. Vorbasse PLUS, Metoden er super god til at få de unge på banen hurtigt. De indsamlede data bliver noteret i stikordsform som konkrete forslag til aktiviteter og ting - samt en liste over det dårlige og det gode. Metoden viste sig at være meget anvendelig til hurtigt at få nedfældet nogle synspunkter og ideer. Der var 6 borde med hver et emne og en hvid papirsdug på. De 6 emner var ens for alle tre årgange, men dugen blev skiftet ud for hver årgang. Alle deltog - nogle indslag var ikke så seriøse, men der var dog ikke tale om sabotage. Vorbasse MINUS Metodens svaghed kan generelt være, at de spagfærdige kan blive tromlet ned af de toneangivende unge. Dette skete kun i ringe grad ved denne seance. En anden svaghed er, at alle de gentagelser, der laves på dugen, ikke kommer med i fuldt omfang ved resultatudskrivningen. Gentagelser er jo med til at give et emne valeur i forhold til det øvrige. Facebook Der blev oprettet en lukket gruppe i Facebook: UNG I VORBASSE. Her kunne klasserne inviteres ind og bidrage i debatten om: 1. Vorbasse DRØMMEN Hvordan tror du Vorbasse bliver i fremtiden? 2. Vorbasse MARERIDTET VorbassePLUS, Hvordan tror du Vorbasse bliver i fremtiden? 3. Vorbasse Future Vi leger: Om 5 år er Vorbasse blevet et fantastisk sted. Hvad er det, der er sket så det endte sådan: Vorbasse FUNNY. Facebookgruppens debatter blev styrede af Billund Kommunes kulturmedarbejder. Det er nødvendigt med styring for at holde fokus på facebookens formål. Mere information: Charlotte Popp. Kulturkonsulent, Billund Kommune. 40 unge meldte sig ind i gruppen Ung i Vorbasse på Facebook. De var fordelt på alle 3 klassetrin. Metoden viste sig at været utrolig god til at opsamle de refleksioner, som den roterende idéudvikling efterlod. På Facebook sidder den enkelte unge alene eller i meget små grupper omkring en computer og bliver derfor ikke forstyrret eller forledt af andre med divergerende holdninger. 14\n15 UNGEKONTAKT - ROTERENDE IDÉUDVIKLING OG FACEBOOK FASE 1 UNDERSØGELSE Der kom i det afsatte tidsrum (ca. en uge) 78 indlæg (kommentarer, ideer, billeder og holdninger). Heraf blev de 9 sat uden for konkurrencen fordi de enten havde karakter af interne kommentarer de unge imellem eller var rettelser af egne indlæg (staverettelser o.s.v.). Samt enkelte useriøse. Der var forsøg med en billeddel. Den virkede desværre ikke. Dels var det teknisk for vanskeligt at lægge billederne i de albums, som var lavet på forhånd, dels tændte de unge ikke på ideen. Alternativt kunne man i samarbejde med skolen sende eleverne på fotojagt. Resultater fra Ungeinvolveringen i Vorbasse Samarbejdet med Vorbasse Skole var fantastisk. Alle var åbne og samarbejdsvillige hele vejen igennem. Dette gælder både ledelse, medarbejdere og elever. Samlet set er det Vorbasse Marked, der fylder mest i de unges karakteristik af Vorbasse. En ung nævner direkte at markedet er Vorbasses varemærke. De elsker selvfølgelig den årlige fest, men de er også stolte af, at man som så lille en by kan stable det på benene år efter år. En skriver direkte, at mareridtet for ham er: Vorbasse Marked må bare ikke gå ned, det ska` vi unge sørge for. Derudover er mange optaget af forholdene for sporten. De roser de frivillige voksne, men er klar over, at ting lukker ned, hvis de voksne ikke gider mere. Svømmehallen bliver også nævnt meget tit. Den trænger til at blive renoveret, mener de fleste. De håber den kan blive så meget bedre, at udefrakommende vil bruge den. Det gamle plejehjem er også genstand for opmærksomhed. Der er tilsyneladende et tilflugtssted for de unge. De antyder, at der handles med stoffer på stedet. En kalder den direkte for pusher-borgen. Nogle unge ønskede, at bygningen blev lukket eller direkte revet ned. Ellers er det kedsomheden, der præger de unge - nok mest dem, der ikke dyrker sport. En pige kom på facebook med en konkret ide: Det er fedt, der er så mange frivillige, som hjælper til ved alle mulige sportsgrene, men jeg synes, vi kunne bruge et "råd" af voksne. De skulle mødes og finde på nogle aktiviteter, som vi unge kunne tage til om aftenen hvis vi har lyst. Det behøver ikke være noget stort. Måske sætte nogle poster op rundt i byen, og så kunne vi tage på løb. Eller måske bare tage en fodbold i hånden og tage os med ned på fodboldbanen. Det ville være super fedt, hvis der kom sådan et "råd".. Skolen er de generelt glade for, men mange er voldsomt indigneret over, at der ikke er penge til ordentlige skolebøger, og at der generelt er for få ressourcer. Dette er gentaget både på dugene og i facebookgruppen. En kantine på skolen står også på ønskelisten. Anbefaling: Det kan overvejes at lade gruppen fortsætte som åbent kommunikationsforum for de unge i Vorbasse, samt som PLAKATSØJLE for arrangementer og tiltag i byen for, med og af de unge. 15\n16 OPSAMLING INTERVIEWS OPSAMLING FASE 1 UNDERSØGELSE Til brug for borgerworkshoppen var det nødvendigt at systematisere og forenkle resultaterne fra borgerinterviews, fokusgrupper og ungeundersøgelsen. DOKUMENTATION: Lokalrådet og Billund Kommune er i besiddelse af den samlede dokumentationen, som består af: o Notat bearbejdning af borgerinterviews (udarbejdet af Billund Kommune) o Notat resultat af ungedialogen (udarbejdet af Billund Kommune) o Notat sammenfatning af interviews (udarbejdet af Kuben Management) o Lydfiler fra 2 fokusgruppeinterviews samt notater (udarbejdet af Billund Kommune) Materialet er ikke offentligt tilgængeligt, da interviewpersonerne skal sikres anonymitet Borgerne om Vorbasses værdier Ord og vendinger, som går igen når borgerne er blevet interviewet 16\n17 OPSAMLING INTERVIEWS OPSAMLING FASE 1 UNDERSØGELSE OVERBLIK TEMAER Som et redskab til at skabe overblik over temaer og underemner, opstillede vi et skema med de overordnende temaer: sociale og kulturelle forhold - samt temaet byen og byens omgivelser (de fysiske rammer). Herefter opdelte vi igen efter underemner og fyldte ord ind i skemaet, som gik igen i interviewene. Skemaet blev udarbejdet i forbindelse med planlægning af borgerworkshoppen og blev ligeledes anvendt i workshoppen dels til at få overblik over, hvor underemnerne hørte til under de overordnede temaer, dels til at prioritere temaer. SOCIALE OG KULTURELLE FORHOLD Det sociale Kulturen Fritiden Sammenhold Foreninger Fritidscentret God service skoler, Skoler, daginstitutioner Daginstitutioner m.v Ildsjæle Knudepunkt Udvikle Netv æ rk Byliv fritidscentret Yde for at nyde Markedet Skaterbane Familevenlig by Bykontor til foreninger De unge Naboskab 1- dagsturisme BYEN OG BYENS OMGIVELSER Erhverv & Bymiljøet Naturen handel Dialog med Hovedgade Skoven Brugsen Noget at stoppe op for Stisystemer Udbygge handel Trafik Camping Erhvervsgrunde Forskønnelsesudvalg Pusterum Kroen Byggegrunde Noget for at få liv Turforslag bosætning Bosætning i tomme lejemål Holde liv i små- P-pladser erhverv Samlingssted for unge Velkomstfest Opkøbe huse Branding Belysning VÆR OPMÆRKSOM PÅ Det er et stort arbejde at bearbejde resultaterne fra interviews. I Vorbasse varetog Billund Kommunes udviklingskonsulent det meste af dette arbejde, men det er under opsamlingen, at Vorbasses identitet toner frem, og mange AHA- oplevelser dukker op. Efterhånden opdager man mønstre og sammenhænge i de mange forskellige interviews. 17\n18 BORGERWORKHSOP FASE 3 HVORFOR Lørdag den 25. april kl inviterede Vorbasse Lokalråd borgere i Vorbasse til at deltage i borgerworkshoppen om Vorbasses fremtid. Mødet blev holdt på Fritidscentret. Formålet var at trække trådende fra Vorbasses unikke historie til nutiden og arbejde med de ideer, der skal bringe Vorbasse ind i fremtiden. DIALOG OG PRIORITERING AF TEMAER Lokalrådet ønskede at præsentere resultaterne fra interview og fokusgruppemøder og ønskede at komme i dialog med alle de borgere, som havde lyst til at drøfte, hvordan vi kunne komme videre med udviklingen af vores by - på kort og på langt sigt. HVORDAN Indledning: Frits Simmelsgaard Kristensen, Vorbasse Lokalråd, fortalte om, hvordan Lokalrådet arbejdede med helhedsplanen. Tove Baisgaard, Billund Kommune, fortalte om formålet med helhedsplaner for landsbyer i Billund Kommune John Rendboe, Museet i Vorbasse, fortalte om Vorbasses historiske spor. Tenna Tychsen, Kuben Management, fortalte om, hvad Lokalrådet har fået at vide om Vorbasse i interviews og fokusgrupper, som blev gennemført i foråret Workshoppen bestod af 3 dele: Del 1: Drømme og ønsker til fremtiden: Deltagerne pegede på mange gode ønsker, som Vorbasse kan arbejde med i årene fremover. F.eks.: Fokus på naturoplevelser eller Særlig indsats over for unge eller Etablering af et Hærvejscenter SPØRGSMÅL TIL BORGERNE PÅ WORKHSHOPPEN: HVAD ER VORES SÆRLIGE VÆRDIER? HVAD ER VORES FYRTÅRNE? HVAD HAR VI AT GØRE GODT MED? - OG HVORDAN KAN VI BRUGE VORES RESSOURCER TIL AT GØRE VORBASSE TIL ET END- NU BEDRE STED AT VÆRE, BE- SØGE OG FLYTTE TIL? (Igen stilles spørgsmålene med udgangspunkt i 5-trinsmodellen) Del 2: Fokus på temaer: Deltagerne pegede på de temaer, som man synes var vigtige at arbejde med i nærmeste fremtid f.eks. Bosætning, Fælles foreningsbase, Hovedgaden, Cykelstier, Unge, Skole- og institutioner, Bred vifte af tilbud og Bredere anvendelse af Fritidscentret. Del 3: Ressourcer i Vorbasse: Deltagerne valgte de temaer, som man synes var vigtige at starte med, og foreslog, hvilke ressourcer man kunne bringe i spil på området. Deltagerne så nærmere på temaerne Foreningsindsats og Bosætning. Afslutning på workshop: Hvordan kommer vi videre? Deltagerne pegede på muligheden for et første skridt og fik tilbuddet om at arbejde videre med de valgte temaer på et tema-møde den 18. maj Velkomst og orientering om initiativet Frits Simmelsgaard Kristensen, Lokalrådet Om helhedsplaner for landsbyer i Billund Tove Baisgaard, Billund Kommune De historiske spor i Vorbasse John Rendboe, Vorbasse Museum Hvad siger borgerne? Tenna Tychsen, Kuben Management WORKSHOP FROKOST PROGRAM - Vorbasse om 5 år? - Valg af temaer for udvikling i Vorbasse WORKSHOP FORTSAT - Vorbasses ressourcer - Hvordan kommer vi i gang Hvordan kommer vi videre Afslutning og tak for i dag 18\n19 FREMTIDSDRØMME AVIS HVORFOR På workshoppens del 1 arbejdede deltagerne med fremtidsdrømme. Formålet var at skabe energi og få kortlagt deltagernes ønsker til fremtiden i Vorbasse. Formålet var også at se, om borgerne på mødet kunne supplerende ønsker og drømme i forhold til det, vi kunne uddrage af borgerinterviews og fokusgrupper. FASE 2 DIALOG OG PRIORI- TERING AF TEMAER HVORDAN Som værktøj anvendte vi en skabelon til en avisartikel til Jyske Vestkysten Deltagerne blev bedt om at forestille sig, at de skulle skrive en avisartikel til bladet om 5 år. Deltagerne skulle fortælle, hvad Vorbasse ville have sucdes med om 5 år: Hvad vil i være stolte af er lykkedes om 5 år? Deltagerne arbejdede med opgaven i grupper og skrev stikord til fremtiden. Ofte starter et udviklingsprojekt med, at man taler om alt det, der burde gøres. Det kan sagtens være gode forslag og idéer, som kommer på bordet, men der dukker let en følelse frem af, at noget har været forsømt, og at det er en overvældende opgave, som foregår. Journalisten fra Jyske Vestkysten noterer, hvad deltagerne har skrevet på artikelbladet 2014 Hvis deltagerne i stedet fortæller om fremtiden som et sted, man allerede er, bliver det hele på en gang mere nærværende og inspirerende. Så snart noget er fortalt som om det er virkeligt, så tænker vi på det som virkeligt og på den måde bliver historien på en vis måde selvopfyldende. Alle som prøver det, bliver overrasket over, hvor megen energi og tro på fremtiden en historie kan give. 19\n20 RESSOURCER I SPIL HVORFOR På workshoppens del 3 arbejdede deltagerne med ressourcekortlægning. Det handler om at se muligheder! Man kender sin by, men det viser sig ofte, at man i fællesskab kan finde ressourcer, som man slet ikke kendte til i forvejen, eller som man ikke havde tænkt på som ressource. FASE 2 DIALOG OG PRIORI- TERING AF TEMAER Ressourceværktøjet hjælper til at få kortlagt ressourcer og få sat ressourcerne i system. Der er nemlig flere typer af ressourcer: grønne, gule og røde. De grønne er de lokale, som man selv råder over i Vorbasse, og som man umiddelbart kan involvere. De gule er ressourcer, der findes i området, men som kræver godkendelse af eksterne parter. De røde er ressourcer, der befinder sig uden for Vorbasse, men alligevel kan bidrage til udviklingen i Vorbasse. Det er en god ide at have overblik over sine ressourcer, så man f.eks. hurtigt kan se, hvor mange lokale/- grønne ressourcer, der kan involveres i de forskellige indsatser. Hvis man vil gøre noget ved samarbejdet mellem foreninger, handler det primært om at få de grønne ressourcer i spil. Hvis man vil ændre på trafikken på hovedgaden, skal man søge samarbejde med de røde ressourcer - f.eks. myndigheder over tid. Grønne ressourcer Grønne eller primære ressourcer, er ressourcer der findes i lokalområdet og som umiddelbart kan involveres, fx.: DEN ENKELTE BEBOER EN FORENING ELLER INTERESSEGRUPPE I OMRÅDET ET FÆLLESAREAL KIRKEN LOKALE FORRETNINGER LOKALE ERHVERVSDRIVENDE SKOLEINSPEKTØREN SOM PRIVATPERSON Gule ressourcer Gule eller sekundære ressourcer, er ressourcer der findes i lokalområdet, men som det kræver godkendelse fra eksterne parter at anvende: SKOLEN OFFENTLIGE ANLÆG BIBLIOTEKET KOMMUNALT ANSATTE Røde ressourcer Røde eller potentielle ressourcer, er ressourcer der befinder sig udenfor lokalområdet fx.: EN FORENING ELLER RESSOURCE I ET ANDET LOKALOMRÅDE KOMMUNEN FONDE VIRKSOMHEDER UDENFOR LOKALOMRÅDET LANDSDÆKKENDE FORENINGER HVORDAN På workshoppen blev deltagerne inddelt i grupper efter de temaer, man ønskede at arbejde videre med. Dernæst gennemførte grupperne en brainstorm og fik kortlagt grønne, gule og røde ressourcer. Når man kigger på de grønne ressourcer, kan man hurtigt vurdere, om der er er lavthængende frugter og om der er ting, man umiddelbart kan gå i gang med. F.eks. mente deltagerne, at man relativt hurtigt kunne komme i gang med at gøre en indsats for øget bosætning med anvendelse af bl.a. følgende ressourcer: Grønne: Vorbasse.dk, Lokalråd, lokalguider og samarbejde med foreninger og borgerne. Gule: Museum, skole, bibliotek. Røde: Kommune, erhverv 20