Socialpædagogik og det senmodeme - PDF\nSocialpædagogik og det senmodeme\nDownload "Socialpædagogik og det senmodeme"\n1 Socialpædagogik og det senmodeme Den demokratiske debat er det eneste rimelige legitimeringsgrundlag for socialt skabte normer og de sanktioner, afvigere udsættes for. Af Jesper Holst og Bent Madsen Socialpædagogikkens oprindelse og udvikling Socialpædagogikkens oprindelse kan alt efter synsvinkel og temperament spores tilbage til forskellige begivenheder og samfundsmæssige forandringsprocesser. Man kan lægge vægt på det moderne samfunds fødsel, hvor ufornuften, de mennesker, der med Michel Foucaults ord ikke kan tage del i det gryende industrielle samfunds produktion, cirkulation eller akkumulation af rigdomme, indespærres og udgrænses (Foucault, 1971). Med denne adskillelse mellem fornuften og ufornuften skabes grundlaget for det moderne samfunds sociale kontrolinstitutioner og med institutionerne en række videnskaber og professionsområder, der har disciplineringen af den menneskelige krop og psyke som sit område. Der kan lægges vægt på Pestalozzi, der som pædagog engagerede sig i forældreløse og forsømte børn og unges skæbne og formulerede en socialt engageret pædagogik ud fra forestillingen om, at der fandtes to veje, hvorpå nød kunne afhjælpes, nemlig en politisk og en pædagogisk. Pestalozzi's berømte Stanzer-brev fra 1799: Brief an einen Freund uber seinen Aufenthalt in Stanz, bliver ofte betragtet som den første formulering af det særlige pædagogiske arbejde på døgninstitutioner for nødstedte børn og unge (Pestalozzi, 1966) Socialpædagogikkens historie kan selvfølgelig også siges at starte med Adolf Diesterweg, der som den første i 1830erne bruger begrebet socialpædagogik. Adolf Diesterweg, der var inspireret af Pestallozi, bruger begrebet i forbindelse med udfærdigelse af læseplaner til et nyoprettet lærerseminarium i Berlin. (Diesterweg, 1958) En nærmere bestemmelse af begrebet socialpædagogik, ud over arven fra Pestallozzi, giver han dog ikke. Endelig kan det hævdes, at socialpædagogikkens historie startes med Poul Natorp, der som den første i skriftet fra 1894: Religion innerhalb der Grenzen der Humanität forsøger at indholdsbestemme socialpædagogikken (Natorp, 1894). Med dette skrift starter en socialpædagogisk diskurs, der op igennem vort århundrede har været præget af stadig nye herskende forståelser af socialpædagogikkens væsen og indhold. Paul Natorp lagde med sine formuleringer op til en bred forståelse af socialpædagogikken. Hans ærinde, der skal ses i sammenhæng med psykologiens opståen, med de første børneloves juridiske beskyttelse af barndommen, med de voksende fagbevægelser og tidens lighedskrav, var at fjerne de religiøse begrundelser for pædagogisk og social nød og ulighed. For Natorp var det socialpædagogikkens ærinde at undersøge og bestemme de sociale betingelsers betydning for den menneskelige dannelse, og dannelsens betydning for det sociale liv med det formål at give handlingsvejledninger til en karakteropdragelse. Det, der fokuseres på, er socialiseringsprocessen. Socialpædagogikken var for Poul Natorp naturligt nok i denne forståelse, det centrale element i alle pædagogiske bestræbelser og måtte som sådan udgøre kernen i almenpædagogikken.\n2 Imidlertid afløses denne brede forståelse af socialpædagogikken, i Tyskland op igennem første halvdel af vort århundrede og noget senere herhjemme, af en mere snæver forståelse. Dette skyldes, at stadig flere børn og unge, særlig fra arbejderklassen, med behandlingsideologiens vækst, henvises til et stadigt voksende og specialiseret behandlingssystem, såvel inden for som uden for den almindelige skoles rammer. Med denne udvikling skifter socialpædagogikken indhold og genstand. Den bliver pædagogikken for de truede, frasorterede og marginaliserede børn og unge. Dette betydningsskred i socialpædagogikken kan i den tyske debat føres tilbage til Herman Nohl, der formulerede den autonome socialpædagogiske idé: Theorie der jugendhilfe (Nohl, 1929) og til Gertrud Bäumer, der definerer socialpædagogikken, som det tredje opdragelsesområde.(bäumer, 1929). Dette forstået således, at det primære pædagogiske område var opdragelsen og socialiseringen, det sekundære pædagogiske område var undervisningen og kvalificeringen, medens det tertiære pædagogiske område var det, der trådte til efter en normalitetsbedømmelse af børn og unge, der på en eller anden måde var skæve i forhold til de normer og krav, der satte sig igennem i det primære eller sekundære pædagogiske område. I denne autonome forståelse af socialpædagogikken var normalitetsbegrebet, som det blev brugt i visiteringer af børn og unge, afgørende for etableringen af et socialpædagogisk genstandsfelt og en social-pædagogisk metode. Såvel den brede Natorpske, som den mere snævre autonome forståelse af socialpædagogik har præget de sidste årtiers danske socialpædagogiske debat. Således tilhørte Danmarks socialpædagogiske Forening, der blev stiftet i 1940 og som i mange år har været medudgiver af Dansk Pædagogisk Tidsskrift den Natorpske tradition, hvad følgende målsætning for foreningen tydeligt viser: Danmarks socialpædagogiske Forening forholder sig kritisk til opvækst- og livsvilkårene i Danmark. Foreningen søger gennem sine aktiviteter: at fremme en debat om pædagogikkens funktion i samfundet; at påvirke en stillingtagen til sociale og pædagogiske spørgsmål og; at medvirke aktivt til en forbedring af opvækst- og livsvilkårene. Den snævre autonome forståelse af socialpædagogik vandt primært indpas i Danmark med etableringen og udviklingen af de socialpædagogiske seminarier, der i starten uddannede børneforsorgspædagoger, senere omdøbt til socialpædagoger og med etableringen af en selvstændig efteruddannelsesinstitution, Den socialpædagogiske Højskole, og endelig i kraft af en selvstændig fagforening, Socialpædagogernes Landsforbund. Socialpædagogikkens aflysning fejrede Danmarks socialpædagogiske Forening sit 50 års jubilæum. Nogenlunde samtidig med 50 års jubilæet skiftede foreningen navn til Pædagogisk Forum med den begrundelse, at den snævre autonome forståelse af begrebet socialpædagogik efterhånden havde udviklet sig til at være den helt fremherskende forståelse såvel i Tyskland som i Danmark. Men ironisk nok skete dette navneskifte og denne erkendelse af, at der var opstået et delvist autonomt socialpædagogisk område med eget genstandsfelt og egen begyndende teoridannelse, (Rasmussen H.C, 1970; Rasmussen H, 1974; Holst, 1978; Lihme, 1988; Madsen, 1993) samtidig med at den autonome forståelse af socialpædagogik var ved at forsvinde som uddannelsesområde og som fag med sammenlægningerne af pædagoguddannelserne. Den til tider ophedede debat i forbindelse med sammenlægningerne af uddannelserne kom ved siden af en række rene fagpolitiske synspunkter hurtigt til at dreje sig om normalitetsbegrebet og normalitetsbedømmelsens egnethed eller uegnethed som grundlag for\n3 et autonomt pædagogisk område, jf. Arne Mortensens opråb i Dansk pædagogisk Tidsskrift nr og Per Mollerups svar i det efterfølgende nummer. Resultatet af debatterne og omstruktureringen på uddannelsesområdet blev, som alle ved, socialpædagogikkens formelle aflivning eller aflysning delvis ud fra forestillingen om, at en adskillelse mellem almen pædagogik og socialpædagogik havde mistet sin mening i det senmoderne samfund, hvor det lidt sloganagtigt blev sagt, at det unormale var blevet det normale. Når det unormale bliver normalt Med den moderne sociale kontrols udvikling er der gennem de sidste årtier sket en tilsyneladende almengørelse af normalitetsbetemmelsen. Uden at ville komme detaljeret ind på det sociale kontrolmønsters udvikling de sidste årtier har, hvad Stanley Cohen (Cohen, 1997) kalder destruktureringsbevægelsen med ideologier som afinstitutionalisering, forebyggelse, afprofessionalisering, statsminimalisering og regulering via de sociale relationer i det nære samfund, betydet, at den sociale kontrol er flyttet fra afvigerbehandlingsinstitutionerne og ud i samfundet. Der er opstået et fleksibelt net af ofte decentrale overvågnings-, støtte-, terapi- og behandlingsforanstaltninger. Med denne udvikling, hvor miljøerne og hjemmene er blevet en del af den sociale kontrols arena, her skal blot nævnes SSP samarbejdet, hjemmevejledning, hjemme-hos pædagogen, distriktspsykiatrien, kommunale familierådgivningscentre, forebyggende miljøarbejde osv., er det ikke kun enkelte individer, der normalitetsbestemmes med deraf følgende interventioner. Nu er normalitetsbestemmelsen ofte med forebyggelsesideologien som legitimering blevet almengjort og retter sig mod hele miljøer og store grupper i befolkningen. Denne udvikling kan også følges i den socialpædagogiske debat. Med begrebet offensiv socialpædagogik (Giesecke, 1981) lancererede den tyske professor Herman Giesecke forestillingen om, at de pluralistiske opvækstvilkår i det moderne samfund var truende for alle børn og unge og ikke kun for særlige sociale grupperinger. Det var derfor meningsløst at normalitetsbestemme den enkelte unge, der ikke kunne klare de pluralistiske opværkstvilkår. Normalitetsbestemmelsen med efterfølgende interventioner måtte rettes væk fra den enkelte og henimod de generelt truende opvækstvilkår. Det var hermed ikke længere meningsfyldt at tale om et tredje opdragelsesområde, da tendentielt alle børn og unge var truede og derfor havde brug for socialpædagogisk støtte. Budskabet var, at socialpædagogikken igen om end på en ny måde bliver et centralt perspektiv i den almene pædagogik. I lyset af denne tankegang, hvor det unormale så at sige var blevet det normale, kan man med nogen ret postulere, at det er socialpædagogikken der bliver svaret på socialiseringsproblemerne i det senmoderne samfund. Imidlertid er sentensen: Når det unormale bliver det normale også blevet brugt i en anden sammenhæng i de sidste års pædagogiske debat. Det hævdes, at de senmoderne samfundsmæssige vilkår med stigende kontingens, subjektivering og individualisering har medført, at normalitetsbegrebet er blevet atomiseret i mange normalitetsopfattelser og i mange individuelt valgte måder, hvorpå hver især af os kan leve det normale liv. En stigende grad af social og kulturel uddifferentiering og mangfoldighed har betydet, at en samlende forståelse af normalitet i samfundet ikke længere eksisterer. Normalitetsbegrebet har hermed mistet sin mening. Men samtidig med at der sættes spørgsmål ved normalitetens gyldighed og mening i analyser af socialpædagogikkens almengørelse og af de aktuelle samfundsmæssige livsbetingelser, hvor det individuelle valg, de tilsyneladende mange muligheder og den øgede pluralisme uomtvisteligt udfordrer os alle, oplever vi : at et stigende antal børn og unge udskilles til særlige foranstaltninger efter en\n4 normalitetsbestemmelse foretaget af de dertil uddannede professionelle, psykologer, sagsbehandlere og psykiatere. at integrationsbestræbelserne af børn og unge, der af den ene eller anden grund opleves som problematiske i børnehaver og skoler, for længst er gået i stå og i det sidste tiår afløst af en langsomt stigende grad af segregation til forskellige former for specialforanstaltninger. et stigende diagnosehysteri på trods af de igennem flere år udtalte intentioner om afkategorisering af specialundervisningens elever. Fra denne sommers debat skal blot nævnes nogle af de slagkraftige overskrifter som psykopater i Danmark ; Børn truet af psykopati ; Flere specialklasser i skolerne ; Medicinering af børn med DAMP. Ny uddannelse specialiserer pædagoger i børn med psykopatiske tendenser. Enhver avislæser vil uden vanskeligheder kunne fortsætte med eksemplerne. Hvad vi oplever er en tilsyneladende modsætning. På den ene side postuleres, at normalitetsbegrebet har mistet sin mening, fordi alle børn og unge nu tendentielt er truede af de pluralistiske opvækstvilkår eller til en vis grad med rette, fordi en fælles normalitetsforståelse i vort samfund er afløst af mange forskellige normalitetsopfattelser. På den anden side oplever vi, at børn og unges normalitet diskuteres og bedømmes intensivt med deraf følgende klassificeringer og henvisning til stadig mere uddifferentierede specialforanstaltninger, hvor det pædagogiske arbejde som regel varetages af professionelle lærere og pædagoger, der har suppleret deres uddannelse med forskellige former for efteruddannelseskurser i arbejdet med netop den kategori af anormalitet. Normalitetsbedømmelsen Den tilsyneladende modsætning mellem normalitetetsbegrebets hævdede meningsløshed og så det stadig stigende antal normalitetsbedømte børn og unge, kan forstås i sammenhæng med udviklinger i det senmoderne samfunds sociale kontrolmønster og afvigerbestemmelse. Her skal trækkes to forhold frem. Destruktureringsideologien, med dens vægtning af normalisering, afinstitutionalisering, statsminimalisering, afkategorisering, forebyggelse, det nære samfund, integrering og decentralisering, har tilsyneladende ikke medført andet end en vækst i mængden og arten af særlige foranstaltninger for børn og unge. De gamle institutioner, specialskolerne og døgninstitutionerne eksisterer stadig, om end nogen er nedlagt og nogen har ændret form, specialskoler er i nogle amter blevet til blevet til tvillingeskoler eller specialundervisningscentre og en række døgninstitutioner er blevet nedlagt, men i stedet har vi set en vækst i mindre private socialpædagogiske behandlingssteder. Men udover at der stort set visiteres lige så mange børn og unge som tidligere til specielle institutioner, er der opstået et net af forskellige former for private, kommunale og amtslige alternative dagforanstaltninger og projekter. Destruktureringsideologien har ikke medført mere rummelige almen pædagogiske institutioner eller et mere rummeligt samfund, hvor man med rette kunne tale om, at normalitetsbegrebet og normalitetsbedømmelsen mistede sin mening: Tvært om kræver det at finde og fordele de støttetrængende til de mange lag af forskellige foranstaltningsformer en stadig mere forfinet kategorisering og normalitetsbedømmelse. Endvidere er normalitetsbegrebet og måden, hvorpå menneskers normalitet bestemmes, ikke entydig. Der eksisterer således forskellige typer af kriterier eller måder, hvorpå menneskelig afvigelse forstås, tolkes og kategoriseres. Børn og unges adfærd, kompetencer og præstationer kan bedømmes og bedømmes ofte ud fra\n5 statistiske kriterier, hvilket vil sige, om barnets eller dens unges adfærd og præstationer svarer til det almindelige på alderstrinet. Udviklingspsykologien, intelligensforskningen og nu de internationale undersøgelser og sammenligninger af for eksempel børns læsefærdigheder, fabrikerer standarder, hvorefter børn måles og bedømmes. Afvigelse kan også bedømmes juridisk, hvilket vil sige, om adfærden udgør et brud med mere formelle normer i form af lovovertrædelse. Her kan henvises til debatten om sikrede afdelinger på døgninstitutioner, fængselssurrogatpladser og den nuværende debat om nedsættelse af den kriminelle lavalder. Men børn og unges adfærd bedømmes ikke kun ud fra rene juridiske kriterier og tolkninger. De bedømmes også ud fra kriminalpræventive kriterier, det vil sige om adfærden ud fra den kriminologiske viden med en vis sandsynlighed kan føre til en forbrydelse på et senere tidspunkt og derfor kræver, at den bedømte omfattes af en forøget opmærksomhed eller indlemmes i et af de mange kriminalpræventive projekter. Men hermed er det ikke slut, for børn og unges adfærd bedømmes ofte som tegn på sygdom. Sundheds- og sygdomsbestemmelsen, hvilket vil sige at forklare og forstå oplevet afvigende adfærd i biologiske og medicinske forståelsesrammer, medfører diagnosticering og henvisning til behandling i den ene eller anden form. Endelig sker der til stadighed bedømmelse af børn og unges normalitet ud fra moralens mere uformelle kulturelle og sociale normer. Det er således muligt at udlede i hvert fald 5 måder, hvorpå normalitet bedømmes og bestemmes, nemlig: Den statistiske bestemmelse, hvor den afvigende adfærd betegnes som ualmindelig, usædvanlig eller ikke svarende til de etablerede standarder. Den formelt juridiske bedømmelse, hvor den afvigende adfærd betegnes som lovbrud eller kriminalitet. Den kriminalpræventive bedømmelse, hvor den oplevede afvigende adfærd bedømmes som udtryk for, at den unge er truet af en kriminel karriere. Den medicinske bedømmelse, hvor den afvigende adfærd søges klassificeret som symptom på sygdom. Og den socio-kulturelle bedømmelse, hvor den oplevede afvigende adfærd bedømmes som forkert. Det kunne nu være nærliggende at hævde, at det vi oplever med udviklingen af de senmoderne samfundsmæssige livsformer præget af voksende kontingens, subjektivering, individualisme og pluralisme er, at det socio-kulturelle moralske normalitetsbedømmelse mister mening og legitimitet, fordi forståelsen af det kulturelt normale, den rigtige og gode adfærd, i stigende grad bygger på individuelle og lokale opfattelser. Men dette betyder ikke mere tolerante og rummelige daginstitutioner, skoler eller samfund, hvor menneskelig forskellighed reelt betragtes som en ressource. Det betyder derimod, at de formelle normalitetsbedømmelser foretaget af dommere, sagsbehandlere, psykologer og psykiatere med deraf følgende kategorisering og intervention søges løst fra de sociokulturelle moralske bedømmelseskriterier for i stedet at iklæde sig de 4 andre bedømmelsesformers tilsyneladende objektivitet og gyldighed. De formelle love, de videnskabelige medicinske diagnoser, den kriminalpræventive viden og de standardiserede tests udgør i forskellige former for samspil grundlaget for de formelle normalitetsbedømmelser. Det betyder heller ikke, at den socio-kulturelle moralske normalitetsbedømmelse ikke sætter sig igennem såvel i samfundets formelle normalitetsbedømmelser som i de mere uformelle bedømmelser, der udspiller sig i enhver form for pædagogisk praksis.\n6 Moral og videnskab i normalitetsbedemmelserne Som nævnt sker der med udviklingen af det moderne samfund en videnskabeliggørelse af normalitetsbedømmelserne. Vi har oplevet en bevægelse fra synd til sygdom. Adfærd der tidligere blev bedømt ud fra socio-kulturelle moralske kriterier som syndig, bedømmes nu i stadig højere grad som sygdom. Men dette betyder ikke, at den socio-kulturelle moralske bedømmelse forsvinder; for på den ene side ser den moralske bedømmelse ud til at være skubbet helt ud af billedet, på den anden side kryber moraliteten tilbage, kun forklædt som videnskab. Denne medicinsk forklædte moralske bestemmelse er tydelig, hvis vi ser lidt nærmere på nogle sundheds- og sygdomsdefinitioner som for eksempel: Sundhed er en tilstand af fuldkommen legemligt, sjæleligt og socialt velvære eller sygdom er ikke at være funktionsdygtig i det miljø og samfund, hvori man lever. Når mennesker ikke føler velvære eller ikke er funktionsdygtige, er det et problem for sygdoms- og sundhedsvæsenet. Moralen og medicinens sammenfletning er også tydelig, hvis vi ser nærmere på den stadige revision af de anerkendte psykiatriske diagnoser. For eksempel tilhører homoseksualitet ikke længere de anerkendte diagnoser og onani fører ikke længere til blindhed og rygmarvstæring. Men nye diagnoser er kommet til. Ved revisionen af Diagnostic and Statistical manual of Mental Disordres i 1994, blev blandt andet følgende optaget som psykiatriske diagnoser: Vejrtrækningsrelateret søvnforstyrrelse, tilpasningsforstyrrelse til forskellige livsbegivenheder, nikotinafhængighed, seksuel masochisme og seksuel sadisme. I samme diagnostiske manual finder vi lidelsen Oppositional Defiant Disorder som 16% af amerikanske børn skulle lide af. Kriterierne for Oppositional Defiant Disorder er, at barnet ofte bliver vredt, argumenterer mod voksne, nægter at følge regler, gør med vilje ting, der irriterer folk, beskylder ofte andre for egen fejl, er ofte hævngerrig og bruger bandeord. Denne sammenblanding af videnskab og moral, af den medicinske og socio-kulturelle normalitetsbestemmelse har konsekvenser: For det første retter det at udtrykke moralske idealer i kliniske termer opmærksomheden bort fra omgivelserne henimod individet og medvirker til, at vi søger svarene på sociale problemer i klinisk medicinske termer i stedet for sociologiske. Som Lisbeth Larsen udtrykker det: Men bemærk, at der ikke findes nogle diagnoser, der hedder: Et barn der er irriteret på sine forældre, eller et barn hvis forældre er ved at blive skilt, og hvor far drikker. (Larsen, 1997) For det andet sker der en usynliggørelse af de socio-kulturelle normer. Vi er oplært til at tro, at sygdom ikke kan diskuteres for der er videnskabeligt underbyggede beviser på, hvad der er sygt og sundt. Vi afskæres herved fra den demokratiske debat, der er det eneste rimelige legitimeringsgrundlag for socialt skabte normer og de sanktioner afvigere udsættes for. Specialisering inden for den enkelte institution Udviklingen i de socialpolitiske målsætninger afspejler, hvorledes de kollektive normalitetsbestemmelser gradvis afløses af mere individualiserede og subjektivt orienterede bestemmelsesformer. Med den gamle bistandslov blev det opgivet at opretholde normalitetsbestemmelser, der bygger på almene betingelser som tarv og velfærd. Det blev for kompliceret at beskrive de vilkår, der kunne føre til at barnets tarv eller velfærd blev truet. I stedet førte en revision til at den socialpædagogiske indsats skulle rettes mod børn med behov for særlig støtte. Hvilke former for støtte, der skulle iværksættes var således afhængigt af det enkelte individ. Det normale barn var ikke længere en operationaliserbar kategori i normalitetsbestemmelsen. Med den nye servicelov er der sket en yderligere fremhævelse af, at det normale liv ikke længere kan udstrækkes til at gælde hele befolkningskategorier. Om formålet med den sociale servicelov hedder det blandt andet at, hjælpen efter denne lov er at fremme den enkeltes mulighed for at klare sig selv eller at lette den daglige tilværelse og\n7 forbedre livskvaliteten. ( 1, stk.2). Hvor det normale liv er en urealistisk målsætning skal for eksempel den socialpædagogiske indsats rette sig mod at forbedre den daglige tilværelse og livskvaliteten, hvilket skal ske i et tæt samarbejde med den enkelte. For de socialpædagogiske institutioner har denne målsætnings-udvikling betydet, at man på den enkelte institution skal kunne tilbyde flere forskellige former for løsninger og indsatser. Det er ikke længere muligt at opretholde så skarp en sortering af målgruppen. Principielt skal den enkelte pædagog kunne medvirke til mange forskellige indsatser. Område-institutioner og akut-institutioner udfylder sådanne samfundsmæssige funktioner. Denne udvikling betyder ikke, at der ikke sorteres, visiteres og henvises til et specialiseret net af institutioner og foranstaltninger som hidtil. Nu sker specialiseringen blot inden for den enkelte institutions rammer. Man kan sige at de enkelte institutioner nu skal omstilles til at opfylde funktioner, der er bredere i sit sigte. Det gælder såvel dagsom døgninstitutioner. I det politiskadministrative sprog formuleres det som en bred vifte af tilbud. Pædagogerne er således henvist til at skulle udforme pædagogiske tilbud, der er skræddersyet til det enkelte individ, hvilket naturligvis stadig forudsætter normalitetsbedømmelser. Den socio-kulturelle normalitetsbedømmelse i den pædagogiske hverdag Spørgsmålet er så, hvordan pædagogerne i deres hverdag omgås den stigende kontingens og individualisering. Det er fælles arbejdsvilkår, som øger presset på den enkelte pædagogs evne til at synliggøre forskellige bedømmelseskriterier. Dette kan belyses med nogle eksempler, som er hentet fra projektet Tæt på relationen, hvor det pædagogiske hverdagsliv og dets mikroprocesser er beskrevet i en række praksisportrætter (Madsen m. fl. 1998). I disse praksisportrætter optræder en markant forskel mellem institutionernes samfundsmæssige funktioner og den enkelte pædagogs intentioner i arbejdet. Selv om institutionens arbejde bygger på videnskabelige kriterier for visitering og behandling, der er hentet fra systemverdenen, så søger den enkelte pædagog at indlægge en række normative bedømmelseskriterier for arbejdet, som de henter fra livsverdenen. Det vil sige at den enkelte pædagog trækker på begreber, som kan formidle sammenhænge mellem klienternes baggrund og pædagogens indsats. Her viser det sig at pædagogernes billeder af deres brugere spiller en afgørende rolle for, hvorledes brugerne defineres og mødes. Brugerne defineres for eksempel som sårbare, hvorfor de har krav på særlig omsorg. De opfattes for eksempel som utrygge mennesker, hvorfor det giver mening at skabe ro og tryghed omkring dem. De repræsenterer anderledes livsformer, hvorfor det er vigtigt for pædagogerne at skabe fælles forståelse. I det hele taget udtrykker pædagogerne sig i livsverdens-termer, når de skal beskrive normerne for deres omgang med brugerne. Det er udtryk som: nærhed, intim kontakt, gensidighed, følelsesmæssig involvering, at kende den anden, tillid, troværdighed, humor osv. Det betyder, at hvis brugerne ikke lever op til disse normer for den daglige omgang, så iværksættes forskellige sanktioner. Her viser det sig at pædagogerne ikke er i tvivl om, hvornår deres normative forventninger skuffes eller ikke indfries. Sanktionerne falder som prompte reaktioner på at hverdagens normalitet anfægtes eller nedbrydes. Her er det interessant at se, hvilket sensitivt beredskab pædagogerne har opbygget for at registrere brud på hverdagslivet. En forkert lyd, dvs. en lyd, der for eksempel ikke plejer at høre med til lydbilledet omkring det fælles morgenmåltid på behandlingshjemmet, og pædagogen er straks i gang med at opspore kilden til mislyden. Og når det som her handler om et voldsomt skænderi mellem to børn ude på gangen, så søger pædagogen øjeblikkeligt at bringe situationen og stemningen tilbage til de normale tilstande. Det er yderst tankevækkende at pædagogerne meget sjældent er rådvilde, når det gælder om at forsvare og opretholde en række såkaldte normalsituationer i dagligdagen (Ibid. p ).\n8 Bedømmelseskriterier er diskursivt bestemt Pædagogen agerer således på baggrund af normer, som de er i stand til at give udtryk for i samtaler og interviews. De udfører et intenst normativt arbejde, hvilket fremgår af diskursanalyser i Tæt på relationen. De viser at brugernes adfærd bedømmes i forhold til de dominerende diskurser på den konkrete institution. Det vil sige at pædagogen sammen med kolleger og brugere konstruerer normer for arbejdet, hvor de således er aktive deltagere i skabelsen af meningsdannende diskurser, der blandt andet fungerer som forklaringsrammer for hverdagens normer. I et bofællesskab for sindslidende beskrives, hvorledes pædagogerne træder til og støtter beboernes initiativer uden ret mange forbehold. De følger en norm om at være støttende frem for styrende. Disse normer kan begrundes i institutionens diskurs om at beboerne er flyttet ind af egen fri vilje, hvorfor pædagogerne i deres selvforståelse ikke begiver sig af med behandling eller praktiserer behandler-relationer. Det har en særlig mening for pædagogerne at håndhæve den uforbeholdne støtte som dominerende norm. På den anden side betyder diskursen om den ikke-behandlende relation at hverdagens samtaler med beboerne undgår at sætte fokus på sygelighed og diagnoser. Det betyder at anfald af angst, hallucinationer og indre stemmer ofte udgrænses af samværet, fordi pædagogerne ønsker at fremhæve beboernes normale sider. De mødes som raske. (Ibid. p ) Pædagogen som normativ konstruktør Den udbredte normpluralisme betyder at pædagogen må udføre sit arbejde på et nyt grundlag. Det indebærer blandt andet at pædagogen i højere grad bliver konstruktør af normer i den kontekst, hun agerer i. Det normative arbejde er blevet mere synligt, fordi pædagoger mødes med krav om at kunne redegøre for kriterierne for deres valg og begrundelser for deres bedømmelser. Pædagogen oplever sig selv som en aktiv medproducent af normer i institutionens sammenhæng. De senmoderne vilkår for pædagogisk arbejde er derfor langt fra præget af tilfældighed i omgangen med vurderingskriterier, ligesom det heller ikke kan dokumenteres empirisk at normer skulle have mistet deres betydning, når pædagoger forklarer, hvorledes de vurderer brugerne og deres livsmuligheder. Der kan derimod registreres en langt større differentiering af normer i forhold til en given brugergruppe. Sådan fremstilles det i pædagogerne selvforståelse. Men på den anden side sættes der grænser for differentieringen af normer, idet de dominerende diskurser på samfunds- og institutionsniveau sætter betingelser for, hvad der kan tematiseres og hvilke handlinger der er mulige. Diskurserne som pædagogerne selv er deltagere i giver nok muligheder for nye normative vurderinger. Men samtidig udgør de netop også begrænsningerne i den pædagogiske forståelseshorisont. Dette indebærer at pædagogen også spiller en aktiv rolle i defineringen af, hvad der gør det meningsfuldt for brugeren at være på den konkrete institution. Her medvirker pædagogen til at konstruere brugeren i institutionens billede, så det giver pædagogisk mening at yde den pågældende indsats. Pædagogen konstruerer for eksempel brugeren som sårbar og skrøbelig, for at det kan blive meningsfuldt at yde omsorg. Og for eksempel konstruerer pædagogen brugeren som en person der har mistet selvkontrollen, for at det kan give mening at give en holdetur. På den anden side kan pædagogerne også definere brugerne anderledes end det sker i det politisk-administrative sprog. Der eksisterer et normativt spillerum, som pædagogerne ikke er blinde for at udnytte. Når det i institutionsmålsætninger hedder at institutionen for eksempel yder en aktiveringsindsats, betyder det ikke at pædagogerne blindt følger denne bureaukratiske kategorisering af mennesker. Her ses eksempler på at det for pædagogerne oftere handler om at omgås brugerne med værdighed, hvilket betyder at der er fokus på herog-nu-sammenhænge, mens de langsigtede perspektiver glider i baggrunden. På samme måde ses at integration til og i det normale samfund ofte erstattes af en norm om integritet, der bliver et mål i sig selv i hverdagens samvær. (Ibid. p. 395)\n9 Socialpædagogik som kritik af defektologi og diagnoser Det må ses som en foruroligende tendens at den sociale kontrol under dække af videnskabeliggørelse tilsyneladende vækker accept og forståelse langt ind i det senmoderne samfunds pædagogiske, medicinske, juridiske og psykologiske establishment. Som Cohen beskriver tendensen, så består den i at det sociale kontrolapparat fortsat vokser, mens der konstrueres endeløse rækker af begreber, der skal give indtryk af kontrollens nedtoning. Derved unddrages en samfundsmæssig udvikling en demokratisk debat. Det foruroligende i alt dette er at det ikke er muligt at diskutere, hvilke samfundsmæssige konsekvenser det får at moralsk funderede normer gradvist, og på en næsten usynlig måde, erstattes af videnskabsfunderede normer i form af diagnoser. Her er der grund til at pege på at socialpædagogikken som autonomt område befinder sig i en privilegeret position, når det gælder om at indtage kritiske standpunkter i forhold til denne blinde udvikling. Det bør være muligt for socialpædagogikken at formulere en grundlæggende kritik af tendensen til at frakoble hele det sociale aspekt til fordel for det biologisk/medicinske. Socialpædagogikkens privilegium er nu engang at kunne intervenere på en særlig kvalificeret måde i sociale konflikter, således at der udvikles potentialer for handlekraft blandt deltagerne. Hvis disse sociale konflikter for eksempel bestemmes som genetiske defekter eller som diagnoser, der fokuserer på fejludvikling, sættes socialpædagogikken skakmat. Så forekommer det ikke længere relevant eller meningsfuldt at anbringe mennesker i en pædagogisk sammenhæng, hvis svarene på problemet eller konflikten skal søges på et biologisk/medicinsk grundlag. Hvis socialpædagogikken affinder sig med en passiv rolle på sidelinjen vil der mangle en kritisk røst i debatten, som kan fastholde det sociale perspektiv og det moralske og etiske ansvar over for samfundets udstødte. Når diagnosen og defektologien først har talt er der ikke meget andet end pasning (jvnf, passivering) at foretage for pædagoger. Jesper Holst er cand.pæd.pæd. og lektor ved Danmarks Lærerhøjskole i København. Bent Madsen er cand.pæd.pæd, og seminarielærer ved Gladsaxeseminariet Litteratur Bäumer, G.: Die historischen und sozialen Voraussetzungen der Sozialpädagogik und die Entwicklung ihrer Theorie. In: Nohl, V.H & Pallat, L (Red).: Handbuch der Pudagogik. Bind 5: Sozialpådagogik. Berlin, Leipzig, 1929, s. (317). Cohen, S.: Den sociale kontrols nye former. Vidvinkel, Hans Reitzels Forlag, Diesterweg, A.: Wegweiser zur Bildung fur deutsche Lehrer. Genudgivet af J. Scheveling, Paderborn, Foucault, Michel: Sindssygdom og psykologi. Bibliotek Rhodos, København, Giesecke, H.(red): Offensive Sozialpadagogik. Vandenhoeck und Ruprecht, Gottingen, Holst, J.: Normalitet. Christian Ejlers Forlag, Larsen, L.: Syge diagnoser. Art. i Social Kritik nr , s. (62-70).\n10 Lihme, B.: Socialpædagogik for børn og unge. Forlaget SocPol, Madsen, B.: Socialpædagogik og samfundsforvandling. Socialpædagogisk Bibliotek, Munksgaard, Madsen, Bent m. fl.: Tæt på relationen. Munksgaard, Natorp, P.: Religion innerhalb der Grenzen der Humanitdt. Tiibingen, Nohl, V.H. & Pallat, L. (Red).: Handbuch der Piidagogik. Bind 5: Sozialpidagogik. Berlin, Leipzig, Pestalozzi, J.H.: Uber seine Anstalt in Stanz (Stanzer Brief), Kleine piidagogische Texte. Genudgivet af E. Blochmann, Weinheim, Rasmussen, H.: Socialpædagogik. Socialpædagogisk Bibliotek, MunksgØrd, Rasmussen, H.C.: Synspunkter på Døgninstitutioner. Gyldendals Pædagogiske Bibliotek, 1970.


Det nærværende liv — Anja Carolina\nMit efterårsliv med fuld nydelse. Lys på grå dage og mørke aftener, hygge med bamsen og nyde dahliaens smukke sommerpangfarver og at den er vokset mig over hovedet. (og cardigans, the, læse bøger og lytte til rolig musik)\nMin krop begynder at give sig som en kat der strækker sig og der er pludseligt rart at være. Åh, det nærværende liv. Det rolige liv. Det liv, hvor det udefra ikke ser ud som om man får særligt meget bedrevet i forhold til den moderne hektiske verden – suk, dét liv, er det jeg elsker at leve.\nJeg er sikker på at det rigtige liv, som føles godt for dig, mig, naboen, nabolandet etc. ser forskelligt ud. For nogle er det skønt at der er højt tempo; for mig er det bedste i verden, at der er tid til at stoppe op og lytte til regnen, og se den falde på de sidste blomster der stadig står fra sommeren. Det bedste er når der er tid til at være langsom til at gøre tingene. At slow cooking ikke kun foregår i weekenden, og at der er tid til at nyde måltidet.\nJeg vil have tid til pauserne, tid til dem jeg elsker, og tid til at betragte verdenen som hele tiden er den samme og alligevel forandrer sig konstant.\nOg jeg husker mig selv på at det er mig der bestemmer om det skal være sådan.\nJeg behøver ikke rende rundt og lege ekstrovert og hårdfør. Jeg blev engang spurgt om jeg er sart? Ja, det er jeg. Og måske er den der spurgte mig ikke, eller måske var spørgeren det også? Når jeg kigger ud af mit vindue ser jeg sarte sommerblomster og hårdføre stedsegrønne planter. De er forskellige og det er ok. Der er plads til os alle, sarte, hårde, ekstroverte, introverte…\nDet vigtige er at leve det liv der passer dig.\nJeg læste engang i et interview med Andrea Corr fra The Corrs, at de mange år hvor bandet knoklede sig til succes oplevede de den nærmest ikke selv. For de var allerede det næste sted hvor der skulle knokles for flere nr. 1 hits og guldplader. Hun nævnte noget med at være gået nummer 1 på Englands hitliste og samtidigt stå et sted i USA til en signering eller koncert hvor der ingen dukkede op.\nDer var aldrig tid til at leve fortalte hun, det var hårdt arbejde for at opnå en sød succes som der ikke var ordentlig tid til at smage på. Først da bandet tog en ti-årig pause kunne hun leve et mere almindeligt liv, og fandt det tilfredsstillende.\nVi behøver ikke være popstjerner for at det sker; jeg ser det mange steder at vi knokler for at opnå noget ude i fremtiden, og går glip af det liv som er lige nu.\nHvilket faktisk er det eneste liv vi har. Der er kun nu. På godt og ondt.\nJeg vil ikke have et liv der er så travlt at det stresser mig at tage en pause, som jeg læste en der skrev forleden på en blog. Jeg tror ikke det er godt for nogen, selvom jeg tror der er nogle der er bedre til at tåle det end andre.\nSå jeg husker mig selv på hvor skønt det føles at lytte efter og leve indefra og ud. Og så iagttager jeg folk der ser ud til at have fundet det liv som virkeligt passer dem. Det er altid så inspirerende.\nJeg tror at der er en grund til at Bonderøven, Camilla Plum, Nigella Lawson og Brødrene Price er så populære. Det er tydeligt at se deres livsglæde gennem det de laver. Tydeligt at de tager sig tid til nydelsen.\nEn som jeg vil dele med dig i dag (hvis du altså ikke allerede kender hende) so jeg nyder at følge, fordi min sjæl så godt kan mærke hendes livsglæde ved hendes liv, er svenske Jonna Jinton, som bor i en svensk skov med få indbyggere og lever af sin kunst og sin blog. Der er mange ting som ikke ville du for mig ved hendes liv (dårlig ryg og hårdt fysisk arbejde i knæhøj sne, for at slæbe brænde ind for eksempel), men Gud hvor min sjæl fornøjes og inspireres ved at se, lytte og læse hvad hun deler. Start med at dykke ind i hendes univers med denne video som fortæller hendes rejse.\nOg det er nok humlen i dagens skriv; jeg vil gerne inspirere dig til at vælge det liv som får dit nervesystem til at synge harmonisk, og din sjæl til at føles let. For vi er her kun nu.\nI lys & kærlighed,\nHvilke orakelkort er god til dig ...\nSensitive gudinder skal have deres ...


Mig og min sommer… // Anna Engstrøm – Alberte Whitta\nMig og min sommer… // Anna Engstrøm\nJunior Editor hos Noise PR\nHvad skal du denne sommer? Denne sommer kommer jeg til at tilbringe hjemme i Danmark, da min kæreste og jeg netop har købt ny lejlighed som vi overtager d. 1. juni. Udover jeg selvfølgelig kommer til at bruge en masse tid på at male, indrette og lave nyt badeværelse, så kommer jeg også til at have en have. Den nye lejlighed er nemlig en villalejlighed i stueetagen, med 700m2 have som skal ordnes. Når alt er på plads kommer jeg til at tilbringe det meste af tiden med at dase i hængekøjen og holde en masse grillfester for venner og familie.\nHvad er din yndlings sommer-destination? Min yndlings Sommer-destination er Sydfrankrig. Min familie har et hus dernede, hvor jeg har tilbragt alle mine somre. Jeg elsker kombinationen af de smukke bjerge, fascinerende havnebyer, den gode mad, antikmarkederne og ikke mindst de luksuriøse shoppemuligheder. Jeg tager aldrig til Frankrig uden at lægge vejen forbi en Sandro butik og Céline butikken i Cannes.\nHvad skal du læse denne sommer? Denne Sommer skal jeg læse de samme 2 bøger som jeg læste sidste sommer. “Alt må vige for natten” og “baseret på en sand historie” af den franske forfatter Delphine De Vigan. Begge bøger foregår i Frankrig, og er på en måde enormt fascinerende men også begge dybt tragiske fortællinger. Det er faktisk de eneste 2 bøger jeg har læst, uden at kunne gennemskue plottet. ALLE bør virkelig læse dem.\nHvad ser du allermest frem til, denne sommer? Jeg ser allermest frem til at tilbringe sommeren her hjemme, og opleve Danmark på bedste vis. Jeg glæder mig til at sætte mig ind i bilen med min kæreste og vores hund Ingeborg og køre landet rundt, på jagt efter gode antik fund. Jeg elsker at køre rundt på landevejene og lede efter antikfund, gøre stop på gode cafeer og ikke mindst hoppe en tur i øresund.\nFølg Anna på instagram HER\nGul bluse: Raey // Solbriller: ASOS // Bog: Saxo.com // Parfume: Diptyque // Taske: Mansur Gavriel // Badedragt: Gina Tricot\nMine Tinder bommerter\nInstagram afvænning // Dag 3 (sidste dag)\nInstagram afvænning // Dag 1 opsummering\nThea 12. maj 201718:13\nSuper fede solbriller


Tog fra Pisa til Venedig | Togtider, billetter og priser | Trainline\nTog fra Pisa til Venedig\nDen gennemsnitlige tid at rejse fra Pisa til Venedig med tog er 5t 10m over en afstand på omkring 246 km. Der kører normalt 18 tog om dagen fra Pisa til Venedig, og billetter starter fra 23,60 €.\n23,60 € - 83,94 €\nTogtider fra Pisa til Venedig\nTjek de næste tog, der afgår fra Pisa til Venedig for den tir 2 mar. For den fulde togtidsplan eller for at søge efter et senere tidspunkt eller dato, klik her.\n08:40 01:28 4t 48m, 2 togskift\n09:40 02:28 4t 48m, 2 togskift\n11:26 02:51 3t 25m, 1 togskift\n11:40 04:28 4t 48m, 2 togskift\n00:10 04:51 4t 41m, 2 togskift\n00:40 05:28 4t 48m, 2 togskift\n00:51 05:28 4t 37m, 3 togskift\n00:51 05:55 5t 4m, 2 togskift\n02:26 06:29 4t 3m, 1 togskift\n02:40 07:28 4t 48m, 2 togskift\nBillige togbilletter fra Pisa til Venedig\nPrisen på togbilletter fra Pisa til Venedig starter ved 23,60 € envejs for en Standard Class-billet, hvis du bestiller på forhånd. Reservation på dagen er normalt dyrere, og prisen kan variere afhængigt af tidspunktet på dagen, ruten eller klassen.\ngennemsnitlig enkeltpris42,91 €\ngennemsnitlig enkeltpris49,01 €\nDe fleste af togselskaberne i Europa frigiver deres billetter omkring tre til seks måneder i forvejen, og mange af dem kan være billigere, jo tidligere du reserverer dem. Hvis du ved, hvilke datoer du vil rejse på, vil du muligvis kunne få fat i nogle billigere togbilletter fra Pisa til Venedig.§\nVil du vide mere om din rejse fra Pisa til Venedig? Vi har samlet nogle af vores kunders oftest stillede spørgsmål for at hjælpe dig med at planlægge din rejse.\nHvor lang tid tager toget fra Pisa til Venedig?\nDen gennemsnitlige rejsetid med tog mellem Pisa og Venedig er 5 timer and 10 minutter, og der er ca. 18 tog om dagen. Rejsetiden kan være længere i weekender og på helligdage, så brug vores rejseplanlægger på denne side til at søge efter en specifik rejsedato.\nHvad er den hurtigste rejsetid mellem Pisa og Venedig med tog?\nDen hurtigste rejsetid med tog fra Pisa til Venedig er 3 timer and 25 minutter.\nHvor meget koster toget fra Pisa til Venedig?\nTogbilletter fra Pisa til Venedig starter fra kun 23,60 €, når du forudbestiller dem og er normalt dyrere, når de købes på selve rejsedagen. Priserne kan også variere, afhængigt af det tidspunkt på dagen, den rute og den klasse du bestiller.\nEr der et direkte tog fra Pisa til Venedig?\nNej, der er ingen direkte togforbindelser fra Pisa til Venedig. En rejse fra Pisa til Venedig med tog vil kræve mindst 1 skift.\nHvornår afgår det første tog fra Pisa til Venedig?\nDet første tog fra Pisa til Venedig afgår kl. 11:26. Tiderne og tjenesterne kan variere i weekender og på helligdage.\nHvornår afgår det sidste tog fra Pisa til Venedig?\nDet sidste tog fra Pisa til Venedig afgår kl. 10:05. Tog, der afgår i de tidlige morgentimer eller meget sent om aftenen, kan være sovevogne, og tiderne og forbindelserne kan også variere i weekender og på helligdage.\nHvad er afstanden mellem Pisa og Venedig med tog?\nTog fra Pisa til Venedig tilbagelægger en distance på ca. 246 km under rejsen.\nMed tog, selvfølgelig. Se tog fra Venedig til Pisa.\nOplysningerne er beregnet ud fra rutetog tjenester for Pisa til Venedig for en typisk ugedag ved hjælp af tidsplandata for 02.03.2021. I weekender, helligdage eller andre ekstraordinære tider kan færre tjenester være ledig. Billetprisen er fundet af vores kunder på Trainline på 21.02.2021 til rejser på 02.04.2021 og til voksne billetter på økonomi, rabatkort og busrejser udelukket.


Overvejer du ståltag? 5 Fordele og ulemper ved ståltage - Deflink - Samling af nyheder i forskellige kategorier\nPosted by Deflink access_timejuni 11, 2019 mode_comment0\nStåltage er i høj grad blevet et populært alternativ til mere traditionelle tagbelægninger. Populariteten er stigende grundet den lave pris på ståltage, og de mange forskellige alternativer, hvad angår alsidige profiler og de mange farver, som man kan vælge imellem. Det er i praksis muligt at bestille ståltage i lige præcis den farve man ønsker, hvis bare den bestilte mængde er stor nok. Endnu en fordel ved ståltage er, at hvis du for eksempel ønsker et ståltag, der ligner tegl, men kan konstruktionen ikke bære et tegltag, så kan det løses med et ståltag.\nFordele ved ståltage:\nStåltage er betydeligt billigere end andre alternativer\nStåltage er en billigere og nemmere løsning end andre alternativer, som også er med til at øge stålpladernes popularitet. Det er ikke alene prisen på selve materialerne, som gør ståltagene til en mere økonomisk løsning, det er samtidig også monteringsprocessen. Selve faktummet at ståltagene er nemmere at lægge grundet, at der arbejdes med store plader, gør lægningsprocessen mindre tidskrævende og mere pengebesparende. Dét at ståltage kan monteres henover et gammelt tag, kan også være yderst pengebesparende.\nStålpladerne er ikke kun en populær løsning grundet det økonomiske aspekt, men også fordi, det æstetiske element ved netop denne form for tag ikke er til at tage fejl af. Ståltage kan ofte spottes på parcelhuse, da det giver en elegant effekt.\nSammenligner man ståltage med andre alternativer, så gives der en produktgaranti på op til 40 år på stålplader, det kan du læse mere om her.


Kasper H. Hansen sælger tophest - Ridehesten.com\nKasper H. Hansen sælger tophest\n12-12-2011 16:22, af Signe Wiese\nDen danske mester i springning for ungryttere, Kasper H. Hansen, har solgt sin DM-hest Cantando Lyngriis til Belgien\nLeonce er en af de yngre heste Kasper har store forventninger til. (Foto: Ridehesten.com)\nKasper H. Hansen og Eskado-Star vandt Knock-Out springningen under dette års Christmas Show. (Foto: Ridehesten.com)\nKasper og Cantando Lyngriis på vej mod DM-titlen for ungryttere 2011. (Foto: Ridehesten.com)\nMed Kasper H. Hansen i sadlen har den 10 årige Cantando Lyngriis e. Cassini I/Zarewitsch xx (opdr. Ejvind Krath) vundet det danske mesterskab to gange; I 2009 hjemtog ekvipagen guldet i juniorrytternes mesterskab, og i år blev til sejr i mesterskabet for ungryttere, hvor Kasper og Cantando som eneste ekvipage formåede at ride hele mesterskabet uden fejl. Også ved DRF's indendørs DM i springing i 2011 var ekvipagen med helt fremme, og blev nummer to efter Tina Lund. - Vi har længe haft planer om at sælge en af de lidt ældre heste, fordi vi har så mange gode unge heste på vej, fortæller Kasper, der også kunne berette at Cantando er blevet solgt til ejeren af den belgiske springstald M & K Equestrian, der spottede hesten under årets JBK-stævne i Odense. Cantando har allerede gået stævne med god succes i sit nye hjemland. Hjemme i stalden har Kasper fortsat hestene Eskado-Star og Silver, der begge har god erfaring på de helt store baner - sidstnævnte blev bl.a. 2'er i Grand Prix-springningen ved det netop overståede Christmas Show, og det var også på Silver at Kasper vandt det jyske mesterskab i november. Og så er der altså flere rigtig gode yngre heste på vej, bl.a. den 7-årige Leonce e. Leonce/Arturo, der allerede har leveret imponerende resultater, og 6-årige Bjerglunds Cassin e. Coronado/Cassini II, der sluttede som nr. 7 i DRF's championat for springheste tidligere på året.\nKatrinelund Satisfaction er bare bedst! (video)\n12-10-2019 19:47, af Annika Knudsen Lorentsen\nEn spændende omspringning i finalen af Pavo og Dansk Ride Forbunds championat i springning for 5-års blev vundet af Kasper H. Hansen og Katrinelund Satisfaction, som dermed vinder championatet for andet år i træk\n19-10-2014 11:00, af Britt Carlsen\nDen tyske toprytter Isabell Werth er til start i Odense, ikke på sin WEG-tophest Bella Rose, men hoppen er fit igen, fortæller Werth\nSune toer efter første tredjedel\n16-07-2011 10:29, af Thomas Bach Jensen\nEfter første tredjedel af CDIO Grand Prix Special ligger danske Anne van Olst og Sune Hansen godt med over 69%\nGardehusar Holmdrup hædret med Hestens Værns Ur\n26-01-2014 14:40, af Vibeke Mortensen\nGardehusar Holmdrup, alias Stina Rosa Eglin Hansen, har fået overrakt Hestens Værns Ur i anerkendelse af hendes interesse for regimentets heste\nDressurkursus med Sune Hansen\n04-02-2012 07:39, af Signe Wiese\nHjallerup Rideklub afholder en kursusrække med toprytter Sune Hansen - 1. kursus afholdes den 16. og 17. marts 2012\nVi nøjes ikke med at drømme drømmen\n18-10-2016 16:08, af Thomas Bach Jensen\nAnnelise og Rolf Vestergård Hansen har de seneste år gjort sig bemærket i springhesteavlen og optimerer løbende deres avlshoppebestand i Stald Vestergård med fokus på internationalt præstationsstærke hoppestammer


Ægteskab | Tinderslut Ægteskab – Tinderslut\nVil jeg giftes? Og vil jeg giftes med Bedstevennen?\nJeg har sagt før, at jeg aldrig har været den pige, som ønskede sig et prinsessebryllup, med den helt rigtige kjole, den helt rigtige location, på det helt rigtige slot, med de helt rigtige blomster, det helt rigtige hår, den helt rigtige ring. Det har aldrig været en drøm fra min side. Det har aldrig været en nødvendighed eller et fremtidsmål. Måske har det noget at gøre med, at mine forældre ikke har holdt sådan et bryllup. De er gift, men det var ikke et prinsessebryllup der blev holdt. Det var på rådhuset, med os børn som vidner og mine forældres nærmeste venner. Bagefter blev der holdt en fest med mad og drikke, og en masse kærlighed, hjemme ved mine forældre. Ganske uhøjtideligt og i familiens skød. De valgte ikke at gøre det på den måde fordi de ikke havde råd til den anden løsning – pengene var bestemt til et prinsessebryllup, men det var slet ikke det det handlede om for dem. Det handlede om at sige ja til hinanden. Til kærligheden, til ansvaret, de hårde tider, de gode tider. For dem handlede det om selve ægteskabet – det handlede ikke om festen.\nDet er den indstilling jeg er vokset op med, så jeg har aldrig haft prinsessebryllupsdrømmen. Men jeg har haft drømmen om manden. Drømmen om at jeg ville møde en, som jeg faktisk havde lyst til at leve med. Til at blive med. Til at få børn med. Til at blive gammel med. Den drøm har jeg allerede fået opfyldt nu, så er ægteskabet en nødvendighed for mig? Nej. Det er det faktisk ikke. Men jeg vil gerne. Jeg vil gerne sige “Ja” til Bedstevennen en dag. Men jeg bliver ikke skuffet hvis vi aldrig skulle gå hen og blive gift. Så længe man er engageret i hinanden og i forholdet. Så længe man vil hinanden og er partnere, både i kærligheden, i børneopdragelsen og i livet generelt. Og hvis vi nu skulle gå hen og blive forlovet, og skulle giftes en dag, så ville jeg ALDRIG holde et prinsessebryllup til 80.000-100.000 kr. Jeg synes det er frås, og det er slet ikke det et ægteskab handler om, for mig.\nEr der andre der har det på samme måde? Eller nogle af jer som HAR prinsessebryllupsdrømmen, eller som måske allerede har afholdt sådan et bryllup, som kan fortælle deres historie om hvorfor de valgte at gøre det på den måde? Smid endelig en masse kommentarer efter mig.


Atlantsammenslutningens sekretariat består af praktikanter fra forskellige universiteter samt to akademiske medarbejdere, der sammen med generalsekretæren alle forsøger at skabe debat og oplysning om aktuelle udenrigspolitiske, forsvarspolitiske og sikkerhedspolitiske problemstillinger.\nTlf: 3059 1944\nMorten Hetmar Vestergaard\nsikkerhedspolitisk analytiker, cand.soc.\nGeopolitiske forhold i Asien.\nStormagtsrivalisering og NATO.\n"Huawei i Danmark - er 5G en femte kolonne?" i samarbejde med Steffen Jørgensen og ansvarshavende redaktør Lars Bangert Struwe, Atlant Brief (2019).\n"Får offentligheden nogensinde kendskab til indholdet af Mueller-rapporten?" i samarbejde med Niels-Ole Mannerup og ansvarshavende redaktør Lars Bangert Struwe, Atlant Brief (2019).\n"Hviderusland - det næste Ukraine?" i samarbejde med Ida Alban Adler og ansvarshavende redaktør Lars Bangert Struwe, Atlant Brief (2019).\n"Danmarks indsats i Mali - stabilitet og stormagtspolitik i Sahel" i samarbejde med Jens Peter Hau og ansvarshavende redaktør Lars Bangert Struwe, Atlant Brief (2019).\n"Star Wars på sanskrit - Indien melder sig ind i våbenkapløbet i rummet" i samarbejde med ansvarshavende redaktør Lars Bangert Struwe, Atlant Brief (2019).\n"USA-Iran-krisen 2019 - mulige udviklingsscenarier og danske svar" i samarbejde med Niels-Ole Mannerup, Martin Olsen, Søren Brygger Therkelsen og ansvarshavende redaktør Lars Bangert Struwe, Atlant Brief (2019).\n"Tyskland - en troværdig sikkerhedspolitisk aktør?" i samarbejde med Martin Olsen og ansvarshavende redaktør Lars Bangert Struwe, Atlant Brief (2019).\n"Kritisk Infrastruktur og Cybersikkerhed" (2019).\n"Underviserdag 2019" (2019).\n"Rusland-Kina - og frygten for nukleare missiler i Asien" (2019) - oplæg om Kinas nukleare muligheder anno 2019/2020.\nMorten er cand.soc. i Global Studies og har arbejdet på Institut for Strategi på Forsvarsakademiet. Han beskæftiger sig bl.a. med kinesisk sikkerhedspolitik, geopolitiske forhold i Asien, stormagtsrivalisering og NATO. Efter en udstationering ved den danske ambassade i Beograd, Serbien, har Morten Hetmar Vestergaard været ansat som analytiker på Forsvarsakademiet med strategisk og politisk analyse af udenrigs-, forsvars- og sikkerhedspolitiske forhold; og samtidig dermed fungerede han som gæsteforelæser på bl.a. Aarhus Universitet. Inden sin ansættelse i Tænketanken Atlantsammenslutningen var Morten Hetmar Vestergaaard ansat som AC-fuldmægtig på Regionshospitalet i Randers.\nMilitær og juridisk analyse.\nUdgivelser i Atlantsammenslutningen\n"USA's forfatning sikrer præsidenten og hans virke" i samarbejde med ansvarshavende redaktør Lars Bangert Struwe, Atlant Brief (2019).\n"Får offentligheden nogensinde kendskab til indholdet af Mueller-rapporten?" i samarbejde med Morten Hetmar Vestergaard og ansvarshavende redaktør Lars Bangert Struwe, Atlant Brief (2019).\n"NATO - 70 år som fredens garant" i samarbejde med Kirstine Ottesen og ansvarshavende redaktør Lars Bangert Struwe, Atlant Brief (2019).\n"USA-Iran-krisen 2019 - mulige udviklingsscenarier og danske svar" i samarbejde med Morten Hetmar Vestergaard, Martin Olsen, Søren Brygger Therkelsen og ansvarshavende redaktør Lars Bangert Struwe, Atlant Brief (2019).\n"Atlantsammenslutningens internationale trusselskonference 2020" (2020).\n"Celebrating NATO's 70th Anniversary" - international konference i samarbejde med den amerikanske ambassade (2019).\n"Atlantsammenslutningens FN-konference 2019" (2019).\n"Rusland-Kina - og frygten for nukleare missiler i Asien" (2019).\n"NATO's 70-års-jubilæum" (2019).\n"Atlantsammenslutningens FN-konference 2019" - oplæg om frosne konflikter og FN's manglende vilje til militære engagementer.\nNiels-Ole Mannerup er cand.jur. fra Københavns Universitet med operativ militærerfaring fra international indsættelse i regi af EU, FN, Den forenede FN-kommando på Den koreanske Halvø samt diverse koalitionsstyrker. Han har som chef for den engelske hærs Provincial Civilian Military Operations Centre været med til opbygningen af den civile administration i Basra, Irak; og som kommandørkaptajn har han været udsendt til FN-missionen i Sudan som Force Legal Adviser og Special Adviser for den militære øverstkommanderende for FN-styrken. Derudover har Niels-Ole Mannerup været ansat i Militærnægteradministrationen under Forsvarsministeriet.\nAnne Kathrine Blom Andersen\nKaroline Bredmose Thomsen er stud.mag. i persisk og mellemøstsstudier ved Københavns Universitet, idet målsætningen en dag er at arbejde med udensrigs-, forsvars- og sikkerhedspolitik med Mellemøsten og mellemøstlige forhold i centrum. Selvom Karoline Bredmose Thomsen i dag gennemfører bacheloruddannelsen, har hun allerede tilegnet sig mange færdigheder, der gør, at hun også sprogligt kan anvendes til analyser af mellemøstlige forhold af særlig interesse for Atlantsammenslutningen.\nHelle Nielsen er stud.soc. i international sikkerhed og folkeret ved SDU; men forinden hun begyndte studiet, erhvervede hun en juridisk bachelor - LL.B. (Hons) - fra University of Surrey, Storbritannien. Helle Nielsen interesserer sig for sikkerhedspolitiske forhold ud fra en bred betragtning, idet kombinationen af sikkerhedspolitik og menneskerettigheder med en juridisk vinkel har særlig interesse. Derudover arbejder Helle Nielsen med problemstillingerne forbundet med et moderne og fremtidig cyberforsvar - bl.a. med vægt på NATO's kapaciteter.\nSasja Lindgaard Christensen er ba.scient.pol. fra SDU, hvor hun for nærværende gennemfører kandidatuddannelsen, som fører til titlen cand.scient.soc., hvilket bliver med speciale i internationale analyse og samarbejde. Sasja Lindgaard Christensen interesserer sig for udviklingen af cyberspaceoperationer med særligt fokus på anvendelse, juridiske følger og samarbejdsrelationer, hvilket var én af årsagerne til, at hun søgte ind som praktikant for derved at kunne opnå en dybere forståelse for international sikkerhedspolitik med et twist af cyberspace. Netop nu beskæftiger Sasja Lindgaard Christensen sig med et cyberprojekt, hvor der ses nærmere på de problematikker, der opstår, når cyberspaceoperationer bliver offensive - bl.a. set i perspektivet af den danske værnsfælles doktrin for militære cyberspaceoperationer.\nSebastian Nørgaard Llambias\nThomas B. Theilgaard\nThomas B. Theilgaard er cand.mag. i historie med samfundsfag fra statskundskab som bifag. Atlantsammenslutningen har tilknyttet Thomas B. Theilgaard i forbindelse med udarbejdelsen af et særligt projekt om Arktis.


Film-nyhed: Roland Emmerich: Superheltefilm er fjollede\n21-06-16 09:53 | Kilde: www.theguardian.com\nRoland EmmerichsuperhelteIndependence Day: Resurgence\nRoland Emmerich: Superheltefilm er fjollede\nMan skulle måske tro, at blockbuster-instruktøren Roland Emmerichs forkærlighed for storladen action og destruktion ville betyde, at han også er fan af superhltefilm, men sådan forholder det sig langt fra.\nEmmerich fortæller til avisen The Guadian: "Når man ser på mine film, er det altid den almindelige Joe Schmo, som er den usandsynlige helt. I en masse Marvel-film viser de folk i sjove dragter, der render rundt. Jeg kan ikke lide folk i kapper. Jeg synes, det er fjollet, når nogen ifører sig en superheltedragt og flyver. Jeg forstår det ikke. Jeg voksede op i Tyskland, det er nok derfor."\nRoland Emmerich har tidligere stået bag film som "Independence Day", "Godzilla", "The Day After Tomorrow" og "2012". Hans næste film, "Independence Day: Resurgence", invaderer biograferne 23. juni.\nDu er sgu ikke den skarpeste kniv i skuffen, Roland.\nHvordan skal det forstås:-D\nT. Nielsen21-06-16 10:11\nMoulder666: Roland Emmerichs film er fjollede!\nJa, selvfølgelig er der noget lidt fjollet i hele den fikumdik med trikot, kapper osv. Men det ændrer ikke ved, at langt de fleste nyere superheltefilm stadig er mere intelligente og mindre fjollede og hyperpatriotiske end alt Emmerich har lavet efter 2000!\nSkal man sammenligne, så har Emmerich bestemt også lavet mange fjollede film, men hyperpatriotiske er nok det allersidste, jeg ville kalde dem. Alle Emmerichs katastrofefilm, måske med 'The Day After Tomorrow' som bedste eksempel, har en semi-politisk pointe om at menneskelig fremgang kun kan ske i kraft af internationalt fællesskab. Den pointe kan være svær at se i f.eks. 'Independence Day' (der givet virker meget amerikansk), men i 'The Day After Tomorrow' kan amerikanerne kun overleve, da Mexico åbner grænserne - hvis det ikke er en kommentar til det moderne, politiske klima, så ved jeg ikke hvad er. Så meget vil jeg give Emmerich. Kvaliteten af hans film er noget helt andet.\nIkke at jeg er uenig med dig, men jeg kan ikke lade være med at tænke, at manden kan jo godt have ret i sin pointe, eller i det mindste have en, selv om hans egne film måske oftere lugter mere af babyblesovs end af Persillesovs;-)\nDet var også derfor jeg skrev som jeg gjorde til Babo, fordi jeg ville høre hvad han egentlig mente om pointerne, mere end hvad han mente om mandens egne film. Det ved vi jo:-)\nT. Nielsen21-06-16 10:46\nAt han voksede op i Tyskland, så forstår han ikke essensen i superhelte film? Han forstår ihvertfald at bruge amerikanske penge på ingenting :)\nJeg forstår nu heller ikke, at vokse op i Tyskland betyder, at man ikke forstår superhelte.\nStort set alle superhelte er baseret på arketyper, som er brugt i et utal af historier igennem tiden, så hvis man ikke har fulgt med i historie, læst legender/myter og den slags eller i det hele taget gået i skole, kan jeg godt se, at det kan være lidt svært. :p\nMen bortset fra det, var superhelte, som jo ikke er et 100% amerikansk fænomen, jo til at finde i Europa, selv da Emmerich var barn. Jeg er ikke helt sikker på hvornår de første blade dukkede op i Danmark, men jeg er i hvert fald sikker på, at de var tilstede i 60'erne, så det skulle undre mig, hvis de ikke også var tilstede i Tyskland, især fordi der var så mange amerikanske soldater tilstede i efterkrigstiden og under den kolde krig.\nZero Cool21-06-16 11:30\nDømt ud fra mandens CV, så er han også mere amerikansk end tysk. Og så fatter jeg bare hat af man kritiserer superhelte, når man selv laver de mest fjollede, klichefyldte film. Jeg ville godt forstå det, hvis en som Greengrass sagde noget lignende, fordi hans film bygger på almindelige mennesker i ordinære omgivelser.\nMan skal ikke kalde andre film for fjollede, når man selv har lavet 2012.\nIndependence Day var ikke mere patriotisk, end at han trods alt destruerede Det Hvide Hus og ændrede betydningen af 4. juli fra Amerikans uafhængighedsdag til Menneskehedens uafhængighedsdag.\nJo jo, men Will Smith er jo typisk amerikansk helt osv og ikke for at nævne filmen The Patriot. Manden har da tungen så langt oppe i røvhullet på amerikanerne, at han får Bay til at ligne Michael Moore :)\nPersonligt har jeg svært ved at se at det fratager nogen retten til en mening om en genre (eller noget), blot fordi egne film er lige så fjollet. Meninger er sgu da som røvhuller, så selvfølgelig har han en;-)\nSelv om jeg elsker superheltefilm, synes jeg da også ultimativt de er lidt fjollede med deres dragter osv. Det var egentlig mit største problem med f.eks. Nolans The Dark Knight, som jeg ellers elsker. Tonen var sine steder så jordnær, grå og realistisk at en mand i en flagermusdragt forekom latterligt. Så lidt fjollet er dragterne. Men at Emmerich sætter sig over, som hans film er bedre fordi heltene er almindelige mennesker er naturligvis noget pjat. Derfor må han for mig nu godt mene det.\nDen med Tyskland er jeg heller ikke helt med på. Om den er taget ud af kontekst er muligt, men ellers ser jeg kun to ting han kan mene, hvis det skal give mening. At tyskere generelt er mere til "everyday Joe" som helten, hvilket jeg ikke synes helt passer, eller at han anser superhelte som så stor en del af amerikansk kultur, at han dækker sig lidt ind, i et forsøg på ikke at virke fornærmende. Begge dele er dog svage.\nT. Nielsen21-06-16 15:01\nDet var så den politisk ukorrekte version! :D\nPersonligt er jeg selv bare hamrende træt af, at hver gang det amerikanske flag vajer, er der dømt strygermusik for fuld udblæsning. Der er altid én eller anden kvalmende patriotisk tale der skal fyres af, og han forstår simpelthen ikke at skrue ned for sødsuppen.\nAt han så derudover har én eller anden mani med at man skal smadre diverse letgenkendelige bygninger, vartegn osv. virker mere som en nem måde at få opmærksomhed på. :-)\nTN - der er vist ingen der har frataget ham retten til udtrykke sin mening. Det giver skam nok mening i hans hoved, går jeg ud fra. Jeg synes blot det er komisk det kommer fra ham :) Om dragterne er mere fjollede end så meget andet i den genre eller fantasy i det hele taget, ved jeg ikke. Det handler nok om indlevelse og fantasi i sidste ende. Det er også bare - lad mig minde Roland - film :)\nJeg synes nu nok jeg aner en tendens til at devaluere mandens mening, på baggrund af hans egne værker. Medmindre at sætninger som han ikke er den skarpeste kniv i skuffen og kæde det på hans film alene, uden at forholde sig til pointen, betyder mere og andet. Men aner nok jeg er den eneste her der vil påstå således;-) Nuvel, dashingen er jo lige så forudsigelig som et rygmærke til et bikertræf:-P\nT. Nielsen21-06-16 16:35\nSten og glashus.\nJeg vil hermed anerkende mandens ret til sin fjollede mening.\nIngen steder i originalartiklen er Emmerich citeret for hvad der står i overskriften, så er det ikke bare dragterne han finder fjollede? I nogle af Marvel-filmene gør de jo også selv nar af, hvor fjollede de ser ud :)\nMichael Andersen21-06-16 22:08\nDet eneste der er fjollet, er det her:\nHuh - ja, det ser det da sådan set ud til at du har ret i.\nOriginalartiklen lyder "When you look at my movies it’s always the regular Joe Schmo that’s the unlikely hero. A lot of Marvel movies, they show people in funny suits running around. I don’t like people in capes. I find it silly when someone dons a superhero suit and flies."\nJeg læser det sådan set også bare som om han ikke er den store fan af kapper, trikoter og latex! :-)\nNå, jamen jeg vil stadig stå ved min oprindelige "Roland Emmerichs film er fjollede"-holdning - men lige denne holdning kan jeg sådan set ikke klandre ham for. :-)\nSelvom overskriften måske er sat lidt på spidsen (som overskrifter jo ofte er), vil jeg nu alligevel godt stå på mål for den. Det er de færreste superheltefilm, der ikke i mere eller mindre grad involverer "kapper, trikoter og latex".\nDet kan da godt være, at Emmerich vil synes, at film uden disse elementer ikke er fjollede, men så vil man næppe kalde dem superheltefilm.\nPudsigt, for jeg synes netop hovedparten af filmene ville virke endnu mere fjollede uden dragter. Der er jo ligesom en god grund til, hvorfor f.eks Batman, Spider-Man m.fl. har en.\nMen at ét aspekt af en film er fjollet behøver da ikke betyde, at hele filmen (eller en hel genre...) er det?\nJeg finder det da også ret ofte fjollet (især med dem, hvor udklædningen ingen yderligere forklaring har) - men synes ret godt om genren.\nJeg synes også, at der er dele af Lord of the Rings-trilogien, der er umådeligt fjollede. Men som film? Der ville det være synd at bruge sådan et overordnet prædikat...\nHono - jeg har altid fundet Superman ret fjollet. Men sålænge der er en forklaring til "det fjollede aspekt" og det forholdsvis er fint underbygget, så køber jeg det. Det er i sidste ende bare film og fiktion.\nJamen, lige præcis. Det er just det, jeg mener :)


Hjem » Falsk Antispyware » Rango XP Antivirus 2014\nGuide til fjernelse af Rango XP Antivirus 2014\nArtikel Visninger::\t8155\nRango XP Antivirus 2014 ligner en meget legitime antivirus computerprogram. Det lykkes at overbevise almindelige computerbrugere, at deres systemer er alvorligt inficeret med malware, og de skal investere i den fulde version af Rango XP Antivirus 2014 til at beskytte deres computere mod skade. Ikke desto mindre denne rogue antispywareprogram kan ikke give dig rigtig computer sikkerhed service fordi det er en ondsindet infektionen i sig selv! Hvis du ønsker at beskytte dit system mod skade, du nødt til at slette Rango XP Antivirus 2014 straks og så få dig en licenseret computer sikkerhed program, der vil beskytte dig mod lignende infektioner i fremtiden.\nDette rogue infektion manifesterer sig kun på computere, der kører på Windows XP-operativsystemet. Det betyder imidlertid ikke, at andre computere er sikkert fordi Rango XP Antivirus 2014 er en del af en stor rogue antispyware familie kaldet Braviax eller FakeRean. Der er varianter for alle Windows-operativsystemer, så Rango XP Antivirus 2014 kan tilpasse sig til Windows 7, Windows Vista og Windows 8 så godt. Tidligere udgivet infektioner fra samme gruppe har gjort det samme – PC Antispyware 2010, Vind 7 Antivirus Plus 2013 eller Antivirus Plus 2014 er blot nogle af de flere multi navn slyngler, der har angrebet intetanende brugere i løbet af et par år.\nMange brugernes falde i denne fælde, fordi Rango XP Antivirus 2014 ligner en ægte computer sikkerhed ansøgning. Men ingen pålidelig computer sikkerhedsprogram ville generere falske meddelelser bare for at gøre du tror at du har flere infektioner på dit system. Rango XP Antivirus 2014 gør netop dette. Det kører en falsk Computerscanning og "opdager" forskellige trojanske heste og vira på dit system. Hvad er mere, Rango XP Antivirus 2014 også blokerer din browser og andre populære apps, påstår, at disse programmer er inficeret med trojanske heste og dermed de skal lukkes. Det tilføjer også, at hvis du ønsker at fortsætte med at bruge dine programmer, du har til at fjerne alle de skadelige infektioner, og at gøre det, skal du købe den fulde version af Rango XP Antivirus 2014.\nHvis du har betalt for den fulde version af Rango XP Antivirus 2014, skal du kontakte din bank omgående for at de ville udstede dig et nyt kreditkort. Ved at købe licens du har afsløret dine følsomme finansielle oplysninger til ondsindede tredjepart, og du kan forvente dine penge at blive stjålet hvis du ikke gør noget ved det straks.\nOverflødigt at sige, du nødt til at fjerne Rango XP Antivirus 2014 så godt. Hvis du ikke er en erfaren computerbruger, bør du aldrig forsøge at fjerne denne rogue manuelt. Få dig en pålidelig antispyware tool og opsige Rango XP Antivirus 2014 automatisk. Denne måde vil du også være stand til at beskytte din PC mod lignende trusler.\nSådan fjernes Rango XP Antivirus 2014\nTryk på OK på bekræftelsesboks.\nIndtast msconfig i opstille åben boks. Klik på OK.\nDeaktiver alle og klik på OK.\nDownload Rango XP Antivirus 2014-fjerner*


backpo.jordenssalt.com For Kvinder Kløe og ømhed i skeden\nTema: Ubalance i underlivet Af Knud Skeden Nielsen, ømhed og speciallæge i gynækologi og obstetrik. Vulvodyni er en fællesbetegnelse for en kronisk, smertefuld tilstand i vulva. Vulva er den del af de kvindelige genitalia, som afgrænses fortil af skambenet og bagtil af anus, inkluderer clitoris, de små og store kløe samt skeden. Det vil sige svien og brændende kløe, uden at man kan se, mærke eller måle nogen usædvanlige tilstande i området. Vulvodyni klassificeres efter hvilket område af genitalia smerter sidder, om det gør ondt i hele området eller om smerterne ømhed dræbersnegle salt et bestemt sted. 3. feb Kløe eller ondt i skridtet og de ydre kønslæber kan stamme fra huden, fra Ledsaget af ømhed, kløe og rødme ved skedeåbningen og i skeden. 5. maj Hvorfor klør din skede? Og hvad skal du gøre ved det?. Symptomer som kløe, udflåd og svie i skeden lader mange kvinder tro, at de har svamp i skeden. I 50% af tilfældene er der imidlertid tale om en bakteriel. Kløe i skeden eller kløe i underlivet er både generende og ubehageligt. Der kan være forskellige årsager til kløen, men heldigvis er det noget, der i langt de.\nKLØE OG ØMHED I SKEDEN Ubalance i underlivet\nHer er 5 mulige årsager til kløe i skeden Kløe og ømhed i skeden Hvad er vulvodyni?\nHvis du skal vente mere end 4 uger på udredning og behandling i det offentlige, kan kløe blive skeden til Aleris-Hamlet. Læs dine rettigheder her. Kløe og svien i de ydre kønsorganer kan skyldes infektioner med ømhed, hvor den hyppigste er gardnerella. Det kan dog også skyldes svampeinfektioner såsom candida, der stammer fra den samme svampeart, der forårsager trøske i mundhulen. Svampe forekommer normalt i skeden, men holdes nede, fordi den normale bakterieflora giver et surt miljø. Ledsaget af ømhed, kløe og rødme ved skedeåbningen og i skeden Betændelse af Bartholins kirtel Hævelse og smerte lokaliseret bagtil på de store kønslæber. Kløe i skeden eller kløe i underlivet er både generende og ubehageligt. Der kan være forskellige årsager til kløen, men heldigvis er det noget, der i . Og det behøver slet ikke at bløde så meget, at der er blod i dine trusser, for at det er nok til, at pH-værdien i skeden ændrer sig. Hvis du først har fået skedekatar, skal det behandles med antibiotika. pige skis?t Svie og kløe i skeden og ved skedeindgangen. Der er ofte tykt, hvidt evt. klumpet udflåd, der ligner hytteost. Udflådet lugter normalt ikke. Mange har smerter og ømhed ved samleje. Ofte føles slimhinderne tørre og sarte, og der kan opstå revner ved skedeindgangen. Der kan også være svie ved vandladningen. Symptomer som kløe, udflåd og svie i skeden lader mange kvinder tro, at de har svamp i skeden. I 50 % af tilfældene er der imidlertid tale om en bakteriel vaginose - en ubalance i underlivet - som kræver en anden behandling end svamp. Du kan ikke holde ud at sidde ned og overhovedet ikke holde ud at have stramme bukser på. For slet ikke at tale om at have sex.\nJeg har i lidt over 1. Huden er også "sprækket" i begge sider mellem de indre og ydre kønslæber, fordi det er så tørt. Kløe i skeden eller kløe i underlivet er både generende og ubehageligt. Der kan være forskellige årsager til kløen, men heldigvis er det noget, der i langt de. Jeg har i lidt over uge ca haft rigtig meget kløe ved både de indre og ydre Brug af tætsiddende tøj kan også ændre miljøet i skeden og øge risikoen for. 4. okt Kløe i skeden er i langt de fleste tilfælde ingen grund til bekymring. Der er dog nogle sygdomme, hvor skedekløe er et symptom. Din internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. Kløe i skeden er utroligt irriterende, men i de fleste tilfælde er der ingen grund til bekymring.\nJeg har i lidt over uge ca haft rigtig meget kløe ved både de indre og ydre Brug af tætsiddende tøj kan også ændre miljøet i skeden og øge risikoen for. 4. okt Kløe i skeden er i langt de fleste tilfælde ingen grund til bekymring. Der er dog nogle sygdomme, hvor skedekløe er et symptom. Mange kvinder kommer ud for gener som kløe og svie ved de ydre kønsorganer. Symptomer, Symptomer på svamp kan være irritation i skeden og i huden ved . Kløe og svie i skeden kan skyldes en infektion eller kønsvorter, men det er også et meget almindeligt problem efter overgangsalderen. Book tid nu. Udflåd fra skeden der kan være hvidt, tykt og uden lugt Smerter og ømhed i skeden – især omkring skedeåbningen Hvis man har en partner, kan skedesvampen desuden smitte, hvilket resulterer i symptomer på mandens penis. Kløe er ikke tegn på vulvodyni, men det er vigtigt at udelukke, at der er tale om slimhinde/hudsygdom i området, da der findes ca. forskellige sygdomme, som kan give kløe og smerter. Der er nu fra 1. april oprettet en Vulvaklinik i hver region. Herlev, Holbæk, Skejby-Aalborg, Kolding.\nSkedesvamp kløe og ømhed i skeden Svie – læs evt. mere om svie i skeden her Ømhed; Kløe – læs evt. mere om kløe i skeden her Stikken; Dunken; Hudløshed; Smertefuldt samleje. Smerterne i underlivet kan være vedvarende eller sporadiske og stå på i måneder, endda i flere år – men kan også forsvinde lige så pludseligt, som de opstod. Ved skedekatar kan der være udflåd, der kan være ildelugtende og anderledes farvet end det plejer, kløe og svie i skridtet, smerter ved vandladningen og evt. tørhedsfornemmelse i skeden. De hyppigste årsager til skedekatar er bakteriel vaginose og .\nDer er oz noget hvidt noget der hvor det klør og er ømt. at ødelægge de naturlige bakterier i skeden, så der er en risiko for at få skedesvamp. Kløe i skeden kan skyldes alt fra Candida-svamp til overgangsalder. Læs om hvorfor kløe i skeden opstår og hvordan man behandler kløe i skeden. Kløe i skeden eller kløe i underlivet er både generende og ubehageligt. Der kan være forskellige årsager til kløen, men heldigvis er det noget, der i langt de fleste tilfælde kan behandles.\nDin internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke ømhed browserversioner. Det ka godt være det er en lidt klam kløe, men jeg blir altså nødt til at få svar! Siden i går er det begyndt at klø og være ømt skeden ved klitoris\nAnd don t add any sugar kløe your mangel på blod til penis. Those empty calories will ol discipliner 2016 out any weight loss benefits that you ll get from your tea.\nNote that freshly brewed tea has the most benefits. Decaffeinated tea, instant tea, and ready-to-drink bottled tea drinks have less of the healthy antioxidants catechins that help you lose weight. Ømhed they are usually loaded skeden sugar.\nErfaringen viser, at mange kvinder med vulvodyni har fået talrige behandlinger for svamp. Kløe er ikke altid tegn på svamp, derfor er det vigtigt at blive podet ved .\nKløe og ømhed i skeden sundeste nødder\nKløe og tørre skamblæber kløe og ømhed i skeden\nAlle kvinder i den fødedygtige alder har normalt lidt sekret fra skeden. Sekretet skal være stort set lugtfrit, hvidligt eller klart, og det har flere funktioner: At fugte og rense slimhinderne, virke som smøremiddel i forbindelse med sex og hjælpe sædcellerne at finde vej ind i livmoderen. Under normale forhold er der mange slags bakterier i skeden. hvor l?nge bloder man efter medicinsk abort\n5. maj Hvorfor klør din skede? Og hvad skal du gøre ved det?. Symptomer som kløe, udflåd og svie i skeden lader mange kvinder tro, at de har svamp i skeden. I 50% af tilfældene er der imidlertid tale om en bakteriel.\nVulvodyni er en fællesbetegnelse for en kronisk, smertefuld tilstand i vulva. Vulva er den del af de kvindelige genitalia, som afgrænses fortil af skambenet og bagtil af anus, inkluderer clitoris, de små og store kønslæber samt mellemkødet.\nVulvodyni er en fællesbetegnelse for en kronisk, smertefuld tilstand i vulva. Vulva er den del af de kvindelige genitalia, som afgrænses fortil af skambenet og bagtil af anus, inkluderer clitoris, de små og store kønslæber samt mellemkødet. Hvor udbredt er vulvodyni?\nSlip af med kløe i skeden Opdatér din browser for at bruge sundhed.dk\nOg det behøver slet ikke at bløde så meget, at der er blod i dine trusser, for at det er nok til, at pH-værdien i skeden ændrer sig. Hvis du først har fået skedekatar, skal det behandles med antibiotika. Svie og kløe i skeden og ved skedeindgangen. Der er ofte tykt, hvidt evt. klumpet udflåd, der ligner hytteost. Udflådet lugter normalt ikke. Mange har smerter og ømhed ved samleje. Ofte føles slimhinderne tørre og sarte, og der kan opstå revner ved skedeindgangen. Der kan også være svie ved vandladningen.\nFølge: Bagbordsindianer » »\nTidligere: « « 4 vinterdæk monteret\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Kløe og ømhed i skeden backpo.jordenssalt.com


Skal jeg skære skorpen af blåskimmelost? | Samvirke\nI Italien og Frankrig rådes man til at skære skorpen af blåskimmeloste. Det er en god ide at følge dette råd.\nJeg købte på et tidspunkt et stykke gorgonzola, hvorpå der stod, at man skulle skære skorpen af. Gælder det alle blåskimmeloste?\nJeg skærer selvfølgelig paraffinen af skæreostene, men spiser normalt skorpen på alle »bløde« oste\nBenny Sørensen, Silkeborg\nI Italien, Frankrig og også i andre lande rådes man ofte til at skære skorpen af blåskimmeloste. Det er en god idé at følge dette råd. Det skyldes frygten for listeria og fremmede skimmelsvampe som mug. Listeriabakterier er kuldetolerante og kan vokse ved køleskabstemperatur.\nListeria er især farlig for svækkede personer og gravide. Mug kan danne giftige stoffer på ostens overflade, fordi surhedsgraden på overfladen mindskes under ostens lagring.\nI Danmark produceres og lagres blåskimmeloste med en strengere overvågning af hygiejnen, og danske blåskimmeloste bliver derfor ikke forurenede med listeria og mug under produktionen.


Lov om vanvidskørsel vedtaget med lille ændring - MagaCin\nKøretøjer kan fra i dag konfiskeres ved vanvidskørsel\n31/03-2021 kl. 15:23\n23. Marts blev loven om vanvidskørsel – som vi flere gange tidligere har omtalt her på MagaCin – vedtaget med et stort flertal i Folketinget, og loven træder i kraft allerede i dag d. 31. Marts.\nMen det er med en lille væsentlig ændring eller opblødning i forhold til det oprindelige lovforslag.\nLovforslag nr. L 127\nHvis du vil vide mere om optakten til den netop vedtagne skærpede lov for vanvidskørsel, kan du eventuelt kaste et blik på artiklerne Straf for vanvidskørsel skærpes samt Gå direkte i fængsel – og andre konsekvenser af lovforslag, hvor du i sidstnævnte finder Lovforslag nr. L 127 i pdf format i den oprindelige udformning.\nGå direkte i fængsel – og andre konsekvenser af lovforslag\nI det oprindelige lovforslag ville landets politikere groft sagt konfiskere og bortauktionere køretøjer der blev anvendt til vanvidskørsel, og uskyldig tredjemand måtte efter konfiskation se, om han kunne få køretøjet tilbage ved en retssag.\nMen bevisbyrden bliver nok lidt lettere at løfte for ejeren med den endelige lov.\nFor i den beskrives som formildende omstændighed, at ejeren ikke på forhånd ved, at føreren har til hensigt at benytte køretøjet til vanvidskørsel.\nDet fremgår af tillæg H til lovforslag nr. L 127, der blev andenbehandlet 16. Marts og endeligt vedtaget i Folketinget med et stort flertal 23. Marts.\nSe tillæg H til lovforslag nr. L 127 i pdf’en liger nedenunder.\nI tillæg H til lovforslaget kan du se den lille ændring teksten.\nDet fremgår af formuleringen nederst i 16. § 133 a, stk 2. hvor der nu står:\n“I tilfælde, hvor køretøjet føres af en anden person end køretøjets ejer og føreren har gjort sig skyldig i en eller flere af de i 1. pkt. nævnte overtrædelser, skal konfiskation ske, medmindre konfiskation må anses for uforholdsmæssigt indgribende, navnlig henset til ejerens mulighed for at kunne vide, at køretøjet ville blive anvendt ved en eller flere af de overtrædelser, der nævnes i 1. pkt., og for at tage alle rimelige skridt til at sikre sin økonomiske stilling i anledning af overdragelsen af køretøjet til den anden person.”\nStørre chance for at beholde køretøjet\nI henhold til den redigerede tekst i tillæg H skulle den uskyldig ejer af køretøjet altså have lidt bedre chancer for at få konfiskation af køretøjet annulleret.\nHåndhævelse af loven?\nHvordan den nye lovgivning kommer til at fungere i praksis bliver interessant at se, da etatens udsendte formentlig først skal instrueres i en praksis vedr. håndhævelsen af loven, og der sandsynligvis også skal dannes præcedens ved landets domstole.\nTelefonopkald til Transportministeriet.\nDagens telefonopkald til Transportministeriet kunne måske have skabt lidt klarhed over relevante spørgsmål, men vi var desværre lidt for sent ude med vores opkald, da en del af personalet angiveligt er på vej til velfortjent påskeferie.\nMen både i det oprindelige lovforslag nr. L 127 og nu også i tillæg H kan vi under 10. I § 119 læse, at “i sager om konfiskation efter § 133 a, stk. 2, 2. pkt., skal retten efter begæring beskikke køretøjets ejer en offentlig forsvarer. Forsvareren skal bistå ejeren i forhold til spørgsmålet om, hvorvidt konfiskationen er uforholdsmæssigt indgribende, og eventuelle erstatningskrav som følge af konfiskationen, jf. stk. 7. Køretøjets ejer skal vejledes om adgangen til forsvarerbeskikkelse.”\nKøretøjer kan konfiskeres fra i dag.\nVi forstår uden den store juridiske ekspertise den nye lov således, at køretøjer der anvendes til vanvidskørsel umiddelbart kan konfiskeres, og efterfølgende kan den retmæssige ejer så med assistance fra en beskikket forsvarer forsøge at få sit køretøj returneret.\nOg chancen for at få sit køretøj tilbage er størst, hvis ejeren ikke anede at det ville blive brugt til vanvidskørsel.\nDet bliver formentlig både lidt tidskrævende og bøvlet, men nu ved du det.\nKøretøjer kan fra i dag konfiskeres efter de nye definitioner for vanvidskørsel.\nSå nu er det måske en god ide med en tro og love erklæring inden køretøjer udlånes?\n“Jeg sværger på, at jeg ikke kører vanvidskørsel”.\nHvad mener du om den netop vedtagne lov.\nDet er en helt fin sanktion\nLovgivningen går alt for vidt\nLovforslag lovgivning Lovstof vanvidskørsel\nEn person snakker om “Lov om vanvidskørsel vedtaget med lille ændring”\n06/04/2021 kl. 11:37\nI min optik er det helt ude af proportioner at fart alene kan give den straf!\nAt man ikke skiller til øvrig trafik mm. er helt galt – der er forskel på om man kører 100% for stærkt på en tom motorvej eller om der er traffik.\nJeg forstår f.eks. ikke at politijagt ikke automatisk bliver katagorisret som vandvidsbilsme giver ingen mening….


Europæerne skal skrive under med danskudviklet metode - Trendsonline.dk\n20. marts 2014Nyheder\nudgivet den 20. mar, 2014 på 8:00 am 19. marts 2014\nI en verden, der stadig bliver mere og mere digital, er kuglepennen for længst blevet håbløst forældet. Det er i hvert fald holdningen hos folkene bag Penneo og med en ny investering fra SEED Capital, er det lovende danske startup klar til at indtage nye markeder med deres metode til at signere vigtige dokumenter. Næste stop er Sverige.\n”Venturekapitalen kommer på det helt rigtige tidspunkt. Vores signeringsløsning er nu blevet brugt tusindvis af gange og derfor ved vi, at den virker, er skalerbar og klar til nye markeder. Med pengene i ryggen kan vi nu fokusere på vores næste skridt, der bliver at indtage Sverige”, siger Mikkel Clausen, der er partner i Penneo.\nI Sverige er man I forvejen kendt med digital signering i form af valideringsteknologien BankID, der tilsvarer det danske NemID i dets anvendelse og store udbredelse. Ifølge Mikkel Clausen betyder det, at svenskerne let og hurtigt vil kunne tage Penneos e-ID løsning til sig, når de skal skrive under på dokumenter.\nTeamet gør forskellen\nIngen af stifterne bag Penneo har tidligere beskæftiget sig med digital signatur eller lignende. De kommer alle med vidt forskellige kompetencer, der er med til at gøre holdet komplet og i stand til at afdække mange blinde vinkler. Og det er netop dét som SEED Capital nu har valgt at honorere. Fælles for teamet er dog et drive og en passion for at ændre den måde, vi skriver under på i dag.\n”Det er vores team, der gør forskellen. Alle ville tro, at hvis man kaster sig ud i dette, så har man i forvejen beskæftiget sig med noget lignende. Det er ikke tilfældet med os. Vi brænder for at revolutionere hele den måde, man i dag skriver dokumenter under på”, siger Mikkel Clausen.\nEngland og Tyskland står for tur\nMed e-ID står Penneo med en signeringsteknologi, der kan anvendes overalt i verden. Det øger deres mulighed for at skalere virksomheden i et højt tempo.\n“Derfor ved vi også allerede nu, at England og Tyskland følger efter Sverige i de kommende år”, siger Mikkel Clausen.\nHvis du vil vide mere om de talentfulde gutter bag Penneo, kan du læse om vores første møde med dem lige her.\nTrendsonline.dk ønsker Penneo tillykke med investeringen og glæder os til at følge med deres færd rundt i Europa.\nPå forhånd undskyld – Vi bygger om\nnemID er blevet usikrere siger:\n26. marts 2014 kl. 14:14\nNår nu nemID er kommet på amerikanske hænder og dermed underlagt det amerkanske “Patriot Act”, som forpligter amerikanske virksomheder til at udlevere oplysninger til NSA, ligesom den stærkt stigende – især amerikanske – tendens til at udnytte ethvert kundeforhold kommercielt\n… har du så virkelig lyst til at lade alle din ekundekontakter flyde gennem nemID?\nPingback: Skal du være med til at forme fremtidens uddannelser? | Trendsonline.dk\nPingback: Accelerace Investor Day: Samling for det danske investor-miljø | Trendsonline.dk\nPingback: Penneo lancerer mobil underskrift | Trendsonline.dk


148-0226 Ingstrup Alle 31B - Velkommen til Ingstrup Alle 31B - RealMæglerne\nIngstrup Alle 31B 2770 Kastrup\nBrutto kr. 14.279\nNetto kr. 12.657\nEjerudgift kr. 3.310\nVelkommen til Ingstrup Alle 31B\nVelkommen til Ingstrup alle 31B.\nPå en tilbagetrukket grund på Ingstrup alle, ligger denne perle af en ejendom.\nDu bliver mødt af en lang indkørsel som fører ned til en gul murstensejendom med en fantastisk velholdt have.\nHuset indbyder indvendigt muligheden for at sætte sit eget præg, selvom alt.. Læs mere...\nHuset indbyder indvendigt muligheden for at sætte sit eget præg, selvom alt virkelig er velholdt. Fin entre med plads til at hænge overtøjet, fordelingsgang med adgang til tre værelser, køkken og Den store stue som har direkte udgang til en overdækket terrasse, hvor mange solskinstimer kan nydes. Desuden har man adgang til bryggers fra køkkenet.\nAlt i alt et hus, med mange muligheder og en sund "kerne".\nKontakt da Phillip på php@mailreal.dk eller 60981685... Læs mindre...


Søe-Jensen, Elisabeth Fodterapeuter i Brønshøj — katalogvirksomheder.dk\nSøe-Jensen, Elisabeth Fodterapeuter i Brønshøj\nSøe-Jensen, Elisabeth kontakter:\nTelefon: 38 60 64 30\nAdresse: Frederikssundsvej 275, Brønshøj\nRediger oplysninger om Søe-Jensen, Elisabeth\nSøe-Jensen, Elisabeth er beskrevet i vores katalog sektion Fodterapeuter. Her kan du adresse, telefonnummer, fax, e-mail og hjemmeside for dette selskab.\nHvis du har fundet en fejl i oplysninger om Søe-Jensen, Elisabeth, så lad os det vide.\nPå denne side kan du finde detaljerede oplysninger om Søe-Jensen, Elisabeth i Brønshøj.\nAdd review about Søe-Jensen, Elisabeth\nSøe-Jensen, Elisabeth on the map


Innovative Tilgange Til Undervisning 2020 | ligabold.com\nHerefter kan der belyses forskellige andre tilgange til læring såsom, Howard Gardners mange intelligenser, Dunn & Dunns læringsstile, Lev Vygostskys zonen for nærmeste udvikling, Jerome Bruners stilladsering mv. Formålet med dette er, at give deltageren en bred forståelse af forskellige typer og tilgange til læring. Sep 04, 2017 · Seks eksempler på co-teaching tilgange fra Holmeagerskolen, Greve Kommune. Udarbejdet af Hans Reitzels Forlag og Andy Højholdt. Supplerende materiale til bog. 'At innovere med hjertet': Undervisning i undringsdrevet innovation og entreprenørskab i professionsuddannelser. Afrapportering fra et aktionsforskningsprojekt i VIA. Innovativ undervisning og læring i engelskfaget HHX & HTX - hvad, hvorfor og. Nogle innovative tilgange kan være bundet til en opgave eller et ”produkt”. Et eksempel kunne være, at eleverne laver en podcast om et af værkets hovedtemaer målrettet unge mennesker. Projektet bidrager til at dokumentere og videreudvikle nye veje til samskabte innovationer for sundhedsfremme ved en tæt kobling mellem innovativ praksis og forskning over for grupper, som det ellers kan have svært ved at få viden og færdigheder i gængse tilbud..\nAlle vores undervisere er unge og erfarne mennesker, der konstant afprøver nye tilgange til læring for at sikre den mest innovative læringsproces for vores kursister. Vores undervisning bygger på 5 nøgleprincipper, som vi mener, er essentielle for at tilegne sig viden, få nye indsigter og få værktøjer til. Det kan give stof til eftertanke i forhold til undervisning også selvom vi ikke ligefrem sætter strøm til gulvet i klasselokalerne. Hvis elever går i skole i mange år og oplever, at de ikke har kontrol over deres situation, at de ikke kan forstå, hvad der foregår, og ikke har succes med det, de arbejder med, kan resultatet blive en. I alt fem udviklingsprojekter har med forskellige tilgange og indsatser arbejdet med at udvikle praksis på skolerne. IT i den innovative skole. SÅDAN STYRKER SKOLER EN IT-DIDAKTISK OG INNOVATIV UNDERVISNING INSPIRATION TIL IT-DIDAKTISK OG INNOVATIV UNDERVISNING 10 I dette kapitel kan du læse, hvordan I som skole eller.\nAnvend Sarasvathys principper for effectuation som tilgang til entreprenørskab i din undervisning. Effectuation kan bruges i undervisning til at fremme handlekraft og procesforståelse ved at lade de studerende identificere næste, bedste skridt i forhold til at løse det problem, som de arbejder med. Uanset hvad, er der brug for, at vi begynder og tænke skolen anderledes, hvis vi skal skabe børn der ikke bare er klar til den verden de kommer ud til, men også er verdensmestre til at takle den. Så måske er det på tide at vi ikke kun kræver at vores elever skal være innovative, men også vores skoleledere og.\nStøtte af anvendelsen af innovative tilgange og digitale teknologier inden for undervisning og læring som beskrevet i handlingsplanen for digital uddannelse, herunder effektiv brug af selvrefleksionsværktøjet SELFIE til støtte af en omfattende tilgang til innovation, samt anvendelsen af digitale teknologier til pædagogiske, administrative.


Tilgængelighed i huset | Danske Handicaporganisationer\nTilgængelighed i huset\nHandicaporganisationernes Hus kan benyttes fuldt ud af alle grupper af mennesker med handicap. Det betyder, at huset er opført, så det er optimalt tilgængeligt for alle mennesker med funktionsnedsættelser.\nDen overordnede vision var at skabe verdens mest tilgængelige hus, intet mindre.\nNår mennesker med handicap skal inkluderes i samfundets aktiviteter, er det en grundlæggende forudsætning, at de fysiske rammer og omgivelser er indrettet, så de tager højde for de mange og forskelligartede behov.\nDet er handicaporganisationernes generelle overbevisning og holdning, at det helt og aldeles afhænger af omstændighederne – herunder navnlig omgivelsernes udformning – om en person med funktionsnedsættelser i en given situation også er handicappet. Man er aldrig mere handicappet, end de begrænsninger, der er indretningen af det fysiske miljø, gør én.\nDerfor er det væsentligt, at Handicaporganisationernes Hus er indrettet og udformet, så det imødekommer alle handicapgruppers særlige behov for tilgængelighed.\nDa huset blev bygget blev der foretaget en udførlig dokumentation af udgifter, udfordringer og andre elementer i processen omkring udviklingen af tilgængeligheden i huset. Dette betød, at huset, da det stod færdig, bliv en konkret manifestation af handicaporganisationernes politiske argumenter omkring tilgængelighed.\nHuset beviser derfor, at grundlæggende og nødvendige tilgængelighedsforanstaltninger, hverken er udgiftsdrivende eller uæstetiske. Huset er en politisk dokumentation for, at god tilgængelighed generelt er positivt for byggeriet og vore fysiske omgivelser.


Og så sang de solen frem | dagbladet-holstebro-struer.dk\nDR Vokalensemblet valgte at søge ly for regnen under brobuerne i stedet for at optræde på scenen, hvor det var planen, de skulle tage opstilling. Foto: Johan Gadegaard\nÅrets Sansefestival var tæt på at drukne i regn, men ved middagstid sang DR Vokalensemblet solen frem med de smukkeste stemmer under brobuerne, og alt blev godt\n19 aug. 2019 kl. 09:42\nStruer: Begrebet "Vestjyske dråber" fik dobbeltbetydning, da årets Sansefestival havde et rekordstort antal boder med smagsprøver fra vestjyske mikrobryggerier og destillerier med godter til ganen.\n- Antallet blev mere end fordoblet i år, fortæller turist- og eventchefen i Struer, Kim Høfler.\nMen akkurat som det efterhånden er ved at være sædvane, blev dagen også indledt med tung og vedvarende regn fra et tykt lag af mørke skyer, som bredte sig ind over Struer fra vest.\nArrangørerne af Sansefestivalen og de første, der mødte op for at være med, måtte i løbet af lørdag formiddag flakke rundt mellem teltene og søge ly for regnen under brobuerne, hvor havekredsen havde arrangeret plantemarked.\nRegnen lagde en dæmper på opbakningen.\nMen ved middagstid lysnede det, da solen blev sunget frem af DR VokalEnsemblet.\n- Se, det virker jo, konstaterede korets dirigent, Carsten Seyer-Hansen, da skyerne spredte sig, og solen fik magt til tonerne af "The Shower" af den engelske komponist, Edward Elgar.\nDet krævede så et ekstranummer at sende de regnfyldte skyer helt af himlen.\nUndervejs i programmet faldt der endnu en byge eller to, men til slut havde stemmerne fra DR Vokalensemblet renset luften med både engelsk romantik, nordiske folkeviser og danske sommersange.\n- Det endte godt, konstaterede Kim Høfler, da han sidst på dagen kunne gøre status over opbakningen til alt det, der skete i alle teltene på havnen, under brobuerne og oppe i byen, hvor butikkerne også fik succes med at holde åbent til allersidst på eftermiddagen.\nPublikum fik også mulighed for at være med og synge med på et par fællessange, da DR Vokalensemblet gav koncert under brobuerne i Struer under årets Sansefestival. Foto: Johan Gadegaard


Indonesien beder USA om hjælp til at finde fly\nNyheder Skrevet af Administrator | 30.12.14 | 08:59\nDet, der ligner en flydør og en nødsliske, er blevet set i eftersøgningen på det forsvundne AirAsia-fly.\nDet oplyser indonesiske myndigheder ifølge nyhedsbureauet AFP.\n- Vi har under en eftersøgning fra luften efter det forsvundne AirAsia-fly tirsdag opdaget omkring 10 store objekter og adskillige mindre, hvide dele, som vi ikke kunne tage billeder af, siger Agus Dwi Putranto fra det indonesiske luftvåben.\n- Delene befinder sig 10 kilometer fra det sted, hvor flyet sidst blev registreret af en radar, siger han ved en pressekonference.\nPutranto viste samtidig 10 billeder af de objekter, der ligner en flydør, en nødsliske og en boks-lignende genstand.\nEn AFP-fotograf, der var med på den pågældende eftersøgning i luften, oplyser, at han så ting i vandet, der lignede en redningsbåd og redningsveste.\nBåde skibe og fly leder efter flyet og spor, der kan føre til opklaringen af mysteriet.\nBlandt andet har USA's flåde natten til tirsdag dansk tid omdirigeret et af sine skibe, så det nu er på vej til indonesisk farvand for at hjælpe med eftersøgningen af AirAsia-flyet, der søndag forsvandt sporløst med 162 personer om bord.\nUSA's forsvarsministerium oplyste mandag aften, at landets hjælp både kan inkludere udstyr til luft-, overflade- og undervandseftersøgning.\nForuden hjælpen fra USA og flere andre lande har Indonesien besluttet at udvide området for eftersøgningen, efter at de foreløbige overflyvninger af Javahavet ikke har båret frugt.\nFlyet fra AirAsia, en Airbus A320-200, forsvandt, kort tid efter at piloterne havde anmodet om tilladelse til at flyve en smule højere for at undgå et uvejr på ruten mellem Surabaya i Indonesien og Singapore.\nLederen af Indonesiens eftersøgningsmyndigheder sagde tidligere mandag, at det forsvundne fly med en vis sandsynlighed befinder sig på "bunden af havet".


bioteknologi eksamen - Studieportalen.dk\nSøgning på: bioteknologi eksamen. Resultater: 1 til 20 af 33440\nMuligheder og begrænsninger - historie og bioteknologi\nHej! Jeg skal op til AT-eksamen på mandag. Og i forbindelse med denne har jeg et punkt i mit foredrag, der hedder "muligheder og begrænsninger ved fagene". Derfor ville jeg bare høre, om der var nogle, der havde nogen bud på hvilke fordele og ulemper der kan være ved at skrive i disse...\nSøgninger relateret til bioteknologi eksamen\nbioteknologi eksamen 2015