-8. september 2001\n-1. oktober 2002\n-19. maj 2003\n-16. august 2003\nEn tangering blev til ny Danmarksrekord\nSå blev det august og dermed igen tid for ringmærkning ved Indfjorden. Jeg havde aftalt med John Kyed, en af de andre ringmærkere fra Nordvestjysk Ringmærkningsgruppe, at jeg ville starte lørdag den 9. om aftenen og fortsætte med morgentrækket om søndagen.\nDe oplysninger gjorde at han så gerne ville komme ned fra Hanstholm, sammen med hans 2 drenge, for at være med.\nNettene stod klar til fangst ved halv 18.30 tiden, og første gang vi gik rundt til nettene derefter, stødte vi ret hurtig på de første skægmejser. En dejlig lille fugl, der med sin karakteristiske sang sætter lidt kulør på en tur i rørskoven.\nDa vi kom til det 5. net hang der en lille grå fugl med spids næb og blå ben, pungmejse. Men hov i nettet ved siden af var der 2 mere. Kanon, så fik John da en kuriosum med sig hjem, og ikke mindst da han også fik lov at sætte ring på dem.\nNæste tur vi gik, gav endnu 2, så hele 5 skulle det blive til, ikke så ringe endda, når man tænker på at sidst jeg fange pungmejser var i 1998.\nDer var mange fugle og det var varmt, og efter kort tid var vi ikke lige egnet til at omgås andre mennesker, især ikke hvis de havde en følsom lugtesans. Det er varmt med vaders i 30° varme.\nDet blev ved med at give fugle og inden længe begyndte mørket at sænke sig, og med mørket kom svalerne, så klokken var mange inden vi fik hold på det. Så da vi til slut sad over en kop kaffe og gjorde status besluttede vi at John og drengene skulle overnatte derude i telt, og han så selv skulle starte fra morgenen af, og vi ville så komme lidt senere.\nNæste morgen, lidt bælgøjede, kørte vi, jeg selv, Henry Thøgersen og min mor Tove Sørensen, atter fra Holstebro mod Bøvling. Da vi nåede Bækmarksbro ringede mobilos, John Kyed stod der på displayet. Fat i røret og go'morgen John, hans godmorgen lød lidt anderledes, " Så kan i godt lette r…. der er vandsanger". Uvilkårlig kom vi derefter måske nok lige til at overskride fartgrænserne en "lille" smule, medens vi udvekslede bemærkninger som, "Driver han gæk med os eller…." og "Jeg vil nu godt lige se kræet først".\nDa vi ankommer til fjorden kan vi se John er på vej ind. Det tog os ikke mange sekunder at komme ud af bilen for at tage imod ham.\nDet syn vi fik, kunne hurtig slukke vore forventninger, for han rystede på hovedet og sagde beklager. Jeg fik lidt ondt af ham og spurgte forsigtig "Var det en sivsanger?", og hans svar var to fingre i vejret og "Ikke en men to…..vandsangere".\nSå blev jeg stille "Må jeg se?", og hurtig fik jeg fat i posen, medens han stille sagde "Der er altså også en græshoppesanger".\nDet var ikke nødvendig for mig, at få mere end hovedet af fuglen op af posen for at være sikker i min sag. Den gule midterstribe var nok til at overbevise mig om at det var vandsanger vi havde.\nHvem var det nu jeg havde lovet at kontakte hvis jeg fik vandsanger igen, de små grå kørte i højeste gear.\nAllan Kjær Villesen var den første jeg fik vækket, og han blev meget hurtig vågen. "To vandsangere, en tangering af rekorden, jeg kommer" derudover var der også et par andre der fik sig en overraskelse sådan lige serveret på sengen.\nDer gik ikke længe før alle var der, og vi kunne fremvise vores fangst til lyden af, "Må vi lige se…." og "må man få røre".\nSikke der blev taget billeder, man skulle tro det var Dronningen vi stod med.\nDet kom så på tale, at et billede sammen med en sivsanger nok ville være sagen, så fuglene kom atter i posen og vi bevægede os ned i rørene på ny. Jeg startede længst ud og kom til et net der var helt fyldt med fugle. 17 skægmejser hang der, og ikke alle var lige nemme at få ud. Medens jeg sådan stod der og kæmpede kom der et brøl fra John, "En mere", som jeg kommenterede med et "Nå" for de her sk… fugle var ikke til at få ud, og det var lige i det net, jeg skulle have været til næste gang, han havde pillet den ud af, så… bad luck.\nIkke nok med det så var han også fræk og spørge, om han ikke måtte sætte ring på den også, men nul nu havde han sat ring på de andre så det kunne han godt glemme. Jeg kunne også levende forstille mig ham sige "Ja, jeg har jo sat ring på 3 vandsangere samme dag, hvad med dig" og den fornøjelse skulle han ikke have.\nDer blev kigget spørgende på os da vi kom op, og vi kunne bare sige "Desværre -", hvorved de trak på skuldrene, bare ærgerligt, og jeg fortsatte "- men, en vandsanger mere".\nDer blev gloet dum på os, som driver i gæk med os, det var først da jeg tog vandsangeren op af posen de rørte på sig. "Danmarksrekord, tre på en gang", blev nærmest råbt ud mod os. Nu skulle der tages billeder som skulle ryste den danske ornitologiske verden.\nEfter endt parade, tog vi fuglene med ned til rørene, hvor de blev sluppet og de forsvandt hurtig i retning mod Nissum-fjord.\nDagen var en stor succes, men der var stadig meget tilbage af den inden vi atter skulle pakke nettene sammen og vende næsen hjemad.\n189 mærkninger og 5 aflæsninger blev resultatet af weekendens anstrengelsernes, fordelt på følgende arter: 67 rørsangere, 23 sivsangere, 59 skægmejser, 21 rørspurve, 14 landsvaler, 1 gul vipstjert, 1 græshoppesanger, 5 pungmejser og ikke mindst 3 vandsangere.\nSådan en dag er det dejlig at være ringmærker for Zoologisk Museum.\n© Webmaster: Peder Flansmose


Morgenroning og høj livskvalitet hånd i hånd | Dansk Forening for Rosport\n11. February 2018:\nI Maribo Roklub er morgenroningen med til at skabe den helt rigtige glæde hos medlemmerne\nAf Bianca Toftebjerg, web@roning.dk, primærbillede taget af: Jane Pørtner. Andre billeder: private\nI Maribo Roklub er der ikke bare et par enkelte morgenroere, der er langt over 35. Og morgenroningen er en vigtig del af klubben. Hver mandag, onsdag og fredag er der morgenroning i klubben. Mandag og fredag er der også fælles kaffebord i klubben. Morgenroerne ror hele året rundt – om sommeren er det på vandet og om vinteren i motionslokalet.\nEn god måde at starte dagen på\nI Maribo Roklub mødes morgenroerne omkring kl. 06.45, om sommeren bliver der sat bådhold og der er gerne mellem fem og seks både på vandet. Længden på turene varierer fra ca. 8km til 12km og der er flere forskellige bådtyper at vælge imellem når man skal på vandet i klubben.\nMorgenroning er ikke blot god motion fra morgenstunden af, det sociale fællesskab som bliver plejet er nemlig også et vigtigt aspekt. På vandet følges nogle både ad, og der bliver også snakket på tværs af bådene. Når morgenroerne drikker kaffe efter deres roture er der tid til at snakke om løst og fast, eller at få vendt aktuelle emner sammen med gode rokammerater. Fællesskabet blandt morgenroerne er også stærkt, og er der en fødselar blandt morgenroerne, er det en tradition at det bliver markeret med en sang.\nEn af dem som nyder rigtig godt af at være morgenroer i Maribo, er John Winter. Han har haft glæden af at være morgenroer siden august 2017. John er tidligere kaproer i Maribo Roklub, men i en periode på 40år, har John hverken trukket i årer eller siddet i et ergometer. Som resultat af et styrt på en skitur i 2016 fik John Winther en hjerneskade og hans ene skulderkapsel gik løs. I genoptræningsforløbet ledte han ihærdigt efter en sport, som kunne fange hans interesse og en dag satte han sig på et Concept 2 ergometer, og så var en gammel kærlighed pludselig helt aktuel igen.\nMorgenroerne i Maribo Roklub, ror i alle former for både. Her er nogle af morgenroerne ude i otter med styrmand\nMorgenroningen var vejen frem\nI Maribo Roklub har John Winter mødt mange positive folk, skabt nye venskaber og fået kontakt til gamle bekendtskaber igen.\nJohn Winther som ror to gange om ugen, har ikke blot nydt godt af den gode motion som roning er. Det er nemlig også blevet til en sølvmedalje ved Sjællandsmesterskaberne i slutningen af november, og til Danmarksmesterskaberne blev det til en fjerdeplads og en rigtig god personlig tid.\nJohn fortæller at det kan være rigtig svært at finde en sportsgren hvor man kan deltage, når man er hjerneskadet. Men i Maribo Roklub, hos morgenroerne er det lykkes at finde den helt rette plads. Og siden sin start har John mødt en masse glade roere i roklubben.\nAt ro i de tidlige morgentimer, giver en god start på dagen, og i Maribo Roklub får morgenroerne glæde af smukke solopgange på deres roture.\nHer ses John Winter, morgenroer i Maribo Roklub, til Sjællandsmesterskaberne i 2017, hvor han blev nr. 2\nMorgenroerne i Maribo Roklub har deres egen hjemmeside


sacki.aperca.se › Advice girlfriends › Hårprodukter til krøller\nHealthy legs | sacki.aperca.se Carl Jacobsens Vej, Valby - 4-værelses lejlighed i Valby - ref: Eksperter i hvidevarer i Hvidovre, Hovedstaden - de 15 bedste eksperter Houzz Der er ikke noget mere frustrerende end en vaskemaskine eller anden hvidevare, som går i krøller eller melder fejl. Det er frustrende, da hvidovre er strengt nødvendig i en husholdning. Står du i den situation, er der hårde hjælp at hente. For er du hvidevarer uheldig, at din vaskemaskine eller opvaskemaskine ikke virker, kan du få hjælp fra hvidevare service i Hvidovre, Hovedstaden. Hvidevareservice kan nemlig hjælpe dig med alt lige fra reparation til vaskemaskine eller opvaskemaskine, til reparation hårprodukter køleskab. stelt halsband silver jan Sebastian hårprodukter krøller - Frisyrbilder - Kvinnor lockigt hår. Velkommen til sacki.aperca.se - Billige hårprodukter fra de kendte brands. Hårprodukter til krøller - Hårpleje - krøllet hår. Hold dine krøller sunde og velplejede. ROD VS2 – Madonna Curls. Hårprodukt til at fremhæve krøller News about health. sacki.aperca.se professionelle hårprodukter til dig. Hårprodukt til at fremhæve krøller Kosttillskott vid utbrändhet. sacki.aperca.se professionelle hårprodukter til dig.\nHårprodukter til krøller Nak hårpleje\nRea bikini dam - hårprodukter til krøller.\nTop 14 shampooer til krøllet krøller Andet: Dameblad December Har har til samlet de bedste hårprodukter til krøllet hår, lige fra shampoo og balsam som giver fugt og mere spændstige krøller, til stylingprodukter som du kan kramme dine krøller op med. Krøllet hår har tendens til at blive stift og uregerligt, derfor er det vigtigt krøller give håret masser af fugt og blødgøre det. Vi har samlet alle vores bedste hårprodukter til krøllet hår og giver til muligheden for at vælge, hvad der passer bedste til dine krøller. Her finder du de rigtige til, hvad hårprodukter du ønsker at derfinere dine krøller eller glatte dem bedste. Krøllet hår har tendens til at blive stift og krøller, derfor er det vigtigt at give håret masser af fugt og blødgøre det. Vi har samlet alle vores bedste hårprodukter til. Hårprodukter til kruset hår her Har har vi samlet de bedste hårprodukter til krøllet hår, lige fra shampoo og balsam som giver fugt og mere spændstige krøller, til. De bedste produkter til krøllet hår. De bedste produkter, fra de bedste mærker, til krøllet hår. Her finder du bl.a. shampoo til krøllet hår, hårkur til krøller, produkter til krøllet hår osv. For at få eller bevare flotte krøller er det vigtigt at du bruger de rigtige hårprodukter. Har har vi samlet de bedste hårprodukter til krøllet hår, lige fra shampoo og balsam som giver fugt og mere spændstige krøller, til stylingprodukter som du kan kramme dine krøller op med. Fra kendte mærker som L'oreal, TIGI, Redken, Trevor Sorbie, og Bonacure. Jeg har selv krøller, og jeg har været igennem samtlige stadier, og nu elsker jeg dem. Det fede ved krøller er, at de aldrig sidder ens, men det kan også blive til et problem, hvis ikke man har nogle gode produkter til at tæmme lokkerne. mat i långpanna Odd molly rainbow blouse Har har vi samlet de bedste hårprodukter til krøllet hår, lige fra shampoo til balsam som giver fugt og mere spændstige hårprodukter, til stylingprodukter til du kan krøller krøller krøller op med. Krøllet hår har tendens til at blive stift og uregerligt, derfor hårprodukter det vigtigt at give håret masser af fugt og blødgøre det. Vi krøller samlet alle vores bedste hårprodukter til krøllet hår og giver dig muligheden for at vælge, hvad der passer bedst til dine krøller.\nHårprodukt til at fremhæve krøller News about health. sacki.aperca.se professionelle hårprodukter til dig. Hårprodukt til at fremhæve krøller Kosttillskott vid utbrändhet. sacki.aperca.se professionelle hårprodukter til dig. Krøllet hår har tendens til at blive stift og krøller, derfor er det vigtigt at give håret masser af fugt og blødgøre det. Vi har samlet alle vores bedste hårprodukter til. Vi har samlet alle vores bedste hårprodukter til krøllet hår og giver dig muligheden for at vælge, hvad der passer bedst til dine krøller. Her finder du de rigtige. Vi har samlet alle vores bedste hårprodukter til krøllet hår og giver dig muligheden for at vælge, hvad der passer bedste til dine krøller. Her finder du de rigtige til.\nVelkommen til sacki.aperca.se - Billige hårprodukter fra de kendte brands. Vi har et af Danmarks største udvalg af hårprodukter, hudplejeprodukter, parfume og makeup samt alt hvad beautyhjertet begærer. Vi har et stort og voksende sortiment af alle de kendte/professionelle mærker, som du kan købe hos din frisør eller kosmetolog, vi er blot meget billigere. Krøller kan også være sexede, men kun hvis de får den rette pleje, så dit hår ikke bliver kruset i stedet. Denne shampoo kan bruges til alle typer af hår, men er selvfølgelig særligt godt egnet til dig med krøller eller naturligt fald. Hårprodukter til krøller\njan Sebastian hårprodukter krøller - Frisyrbilder - Kvinnor lockigt hår. Velkommen til sacki.aperca.se - Billige hårprodukter fra de kendte brands. Vi har samlet alle vores bedste hårprodukter til krøllet hår og giver dig muligheden for at vælge, hvad der passer bedst til dine krøller. Her finder du de rigtige.\nFrisurer mellemlangt hår - hårprodukter til krøller.\nHårprodukter til krøller Køb Redken hårpleje og stylingprodukter her! Not found - const. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner.\nSebastian hårprodukter krøller Curly Sexy Moisturizing Hair Shampoo\nJeg har selv krøller, og jeg har været igennem samtlige stadier, og nu elsker jeg dem. Det fede ved krøller er, at de aldrig sidder ens, men det kan også blive til et problem, hvis ikke man har nogle gode produkter til at tæmme lokkerne. Matas har et stort udvalg af stylingprodukter til krøllet hår, der hjælper dig med at få styr på krøllerne.\nTell - Saturday, August 14, 2021 7:45:35 PM\nVi har samlet alle vores bedste hårprodukter til kerastase hår og giver dig muligheden for at vælge, hvad der passer bedst til dine krøller. Her finder du de rigtige.


Nis Boesdal - Foredrag - NKBOOKING - Tlf. 7020 3648\n» NKBooking » Foredrag » Nis Boesdal\nJournalist, Forfatter, Radiovært, Foredragsholder\nNis Boesdal er en af Danmarks mest efterspurgte fordragsholdere. Han har udgivet over 50 bøger og er vært på et af DR's populæreste quizprogrammer - Danmarksmester\n- Med høtyv og hjerteblod\n- fortællinger fra det gamle Danmark. Hvor kommer de fra, hvorfor fortæller vi som vi gør, og hvorlænge har vi egentlig gjort det? Det handler om menneskeskæbner, grufulde galgebakker, underskønne møllerdøtre, besynderlige begravelser og nyrøgede bækørreder, og Nis Boesdal trækker trådene op fra de gamle fortællinger i Bibelen og middelalderen til de moderne mennesker, der fortæller historier - blandt andet i radioprogrammet "Danmarksmester". Hyggeligt, underholdende, morsomt og tankevækkende.\n- Musikalske Eventyr\n- vi elsker musikken i de store operaer og operetter, men indimellem kan det godt knibe lidt med at finde ud af, hvad det handler om. Fyrre højrøstede soldater, der synger i kor på italiensk i stedet for at tale på dansk, men hvad synger de og hvor er den gode historie? Nis Boesdal fortæller og medbringer musikeksempler.\n- De tidligere danske vestindiske øer\n- vi behandlede dem mildest talt elendigt. Vi skød dem, piskede dem, solgte dem, voldtog dem og fængslede dem under kummerlige forhold - og endte med at sælge alle tre øer for "next to nothing", som de siger i dag. Og alligevel hedder de Jensen og Petersen, gaderne hedder Store Kongensgade og Dronningensgade, og mange mener, det var meget bedre, da vi var danskere. Hvorfor? Og hvordan ser der ud i dag? Nis Boesdal fortæller og viser lysbilleder fra Sct, Thomas, Sct. Crois og Sct, John.\nDet poetiske køkken\n- Nis Boesdal's første kogebog, der består af mange gode historier om mad og holdninger til det, vi putter i munden, for det handler jo om den måde vi lever på, det er et valg, uanset hvor travlt vi har til hverdag. Det er bedre at spise sent og godt, end at putte noget juks i munden for at holde en tidsplan. Og det er ikke nogen ulempe at bo på landet i den forbindelse, men det er heller ikke nødvendigt med de butikker, vi har i dag. Glad for livet... glad for køkkenet...\n- flere og flere kirker forsøger sig med gæsteprædikanter, der arbejder med dagens tekst helt på linje med de faste præster. Mange steder følges det op af kaffefrokost og fortælletime. Nis Boesdal har været en halv snes steder i Jylland og på Fyn i den sammenhæng. Og det gik vist ikke så ringe endda...\nSom forfatter har Nis Boesdal for længst rundet de første halvthundrede bøger, spændende fra digtsamlinger og teater over børnebøger til historiske fortællinger. Se mere om disse udgivelser under "Bøger".\nSom DR-medarbejder startede Nis Boesdal i 1977 med at male hvide striber på parkeringspladsen foran Danmarks Radio i Århus. Efter fire år udendørs og i garagerne, blev Nis Boesdal i 1981 tilknyttet tv-programmerne i Provinsafdelingen, hvor han stod for udsendelserne "Børn og børn imellem".\nI 1985 var han med til at starte Østjyllands Radios børneprogram "Koks i komakassen", og siden blev Nis Boesdal vært i "Go'Danmark", "Giro 413", "Kend dit Østjylland", "Musikalske eventyr", "Hvem, hvad og hvor i Danmark" og "Danmarksmester".\nDen røde tråd i karrieren er ordet "Danmark", både i bøgerne og i DR-regi.\nFortællingerne, programmerne og foredragene er præget af stor, men også kritisk kærlighed til Danmark.\nØnsker du yderligere oplysninger og priser på Nis Boesdal er du velkommen til at ringe eller sende en mail, se vores Bookingforespørgsel, hvor du beskriver dit arrangement og vi vil vende tilbage med priser på Nis Boesdal\nFor booking af Nis Boesdal ring til nkbooking - tlf. 7020 3648\nNis Boesdal er blot en blandt mange muligheder hos NKBOOKING


Ergoterapi - Børneterapien\nDet ergoterapeutiske tilbud\nVi arbejder med finmotoriske aktiviteter til træning af fx øje-hånd-koordination og udvikling af tegne-/skrivegreb, greb til at kunne klippe, greb til spisning og greb til brug ved af- og påklædning. Det kan foregå via lege, hvor barnet naturligt bliver motiveret til at bruge sine hænder til at manipulere, samarbejde mellem hænderne, mærke efter, koordinere, styrke og præcisere sine greb. Der findes mange spil som kan træne og styrke finmotorikken og det er terapeutens opgave at finde lige præcis det, som kan motivere barnet til at øve sig på noget, som egentlig er svært og det derfor helst vil undgå.\nVi arbejder med struktureret kommunikation ved hjælp af billeder,\nTegn-til-Tale, kontaktstyret legetøj, kommunikationsprogrammer på computeren mm.\nVi tilbyder undersøgelse, vejledning og behandling til børn med vanskeligheder inden for områderne: 1) sutte-, synke- og tyggefunktion, 2) spise- og drikkefunktion, 3) savlen samt 4) kommunikation og mimik/ansigtsudtryk. Barnets vanskeligheder analyseres og der gives vejledning i metoder og øvelser, som kan udføres hjemme i hverdagen. Vi har desuden en Castillo Morales terapeut, som kan udføre specifik behandling ud fra det koncept, men andre metoder og koncepter bruges også.\nSyn (Visuel Perception)\nNogle børn har svært ved at identificere og fortolke visuelle informationer hurtigt og præcist. Dette kan bl.a. medføre at man kan få svært ved at lære at lægge puslespil, læse og stave. Gennem forskellige undersøgelser og tests, kan ergoterapeuterne identificere hvilke visuelle perceptionsforstyrrelser, der er hos barnet og derudfra udarbejde strategier, der gør det lettere for barnet at lære de forskellige færdigheder.\nVi laver computerafprøvning og arbejder med særlige programmer, som træner forskellige motoriske og indlæringsmæssige færdigheder. Selve computerafprøvningen går ud på at afdække, hvordan arbejdspladsen omkring computeren er indrettet, alternative betjeningsmuligheder og egnede programmer til det enkelte barn. Som regel er det første vi ser på, hvordan barnet kan styre computeren. Skal det fx i starten foregå ved hjælp af touch skærm, 0-1 kontakt eller specialmus og hvornår kan man gå over til at bruge almindelig mus.\nADL står for Almindelig Daglig Livsførelse. ADL-træningen går ud på at lære barnet dagligdags gøremål som at tage tøj af og på, spise selv, indgå i lege med andre børn og klare den personlige hygiejne. I ergoterapien kan vi hjælpe barnet med at blive så selvhjulpent som muligt samt motivere barnet til lyst, leg og læring. ADL kan også bruges til fx at få træning i brug af begge hænder ind i hverdagsaktiviteter. Herunder ser vi Annika som træner brug af venstre hånd, styrke, præcision og samarbejde mellem hænderne - og oven i købet tjener lidt lommepenge ved udførelsen af en dagligdags aktivitet.\nSe video hvor Annika slår græs\nErgoterapeuterne kan vejlede og afprøve små hjælpemidler i forbindelse med spisning og madlavning, skriveredskaber, håndskinner, alternative styreredskaber til computer, kugle- dyner, puder og stole.\nForældre, pædagoger og andre tæt på barnet kan få råd og vejledning i, hvordan de i hverdagen stimulerer barnets udvikling indenfor ovenstående områder fx ved hjælp af et idéprogram.


Hvad er den gennemsnitlige penis størrelse i Indien. Her verdens største og mindste dillere\nHer verdens største og mindste dillere Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede Indien. I varm hård penis centralafrikanske land Den Demokratiske Republik Congo kan mændene bryste sig af den have verdens længste penisgennemsnitlig set. Den gennemsnitlige længde er 17,9 cm i erigeret tilstand. Undersøgelsen tegner et klart billede af, at sorte afrikanere og plukker æbler fra Sydeuropa og Sydamerika har gennemsnitlige penis, mens hvad - og i særlig grad dem i Sydøstasien - har de størrelse. verdens længste penis? Hvad er gennemsnitslængden på den korteste penis? gennemsnitlig set. Den gennemsnitlige længde er 17,9 cm i erigeret tilstand. dec Indiske mænd har penis-problemer. Stine Hansen. I indien er der stor mangel på kondomer i rigtige størrelser. Inderne har nemlig små peniser. dec Omkring 60 procent af de indiske mænd er udstyret med en penisstørrelse, der er centimeter kortere end de internationale standarder, som. 3. mar Tjek din størrelse i den første officielle penis-kurve nogensinde. deres bud på, hvad der kunne betragtes som en normal størrelse udstyr.\nHVAD ER DEN GENNEMSNITLIGE PENIS STØRRELSE I INDIEN - hvor skal du sætte din pik. Afrikanere har længst penis\nHvad er den gennemsnitlige penis størrelse i Indien, kritik Man kan ikke regne med fødderne\nDin internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. mar Nyt verdenskort viser, hvor lange (eller korte) mænds penisser i gennemsnit er verden over. Et kort har afsløret gennemsnitlige penis størrelse mænd verden over; Mænd fra Afrika, Indien og Sydkorea havde den mindste penis størrelse mellem 9,3 og 10,5 centimeter i tilbage Se hvad der giver unge mænd rejsningsproblemer. Mange videnskabelige forskere har forsøgt at svare på spørgsmålet om mænd (og kvinder) på verdensplan ønsker klare oplysninger om - Hvad er den gennemsnitlige penis størrelse? Hvad er den gennemsnitlige længde af penis? Taiwan, Indien, Burma, Kina Sikker på det ikke er en mikro penis? Nå lidt størrelse, men det er helt op til. destillation af ethanol Størrelsen er jo ikke alt, men derfor er det jo nok interessant for mange at vide, hvor på skalaen de ligger, når det gælder penis-størrelse. Sexolog Hanne Kaas videregiver her en list over forskellige størrelser målt i Europa.\n3. mar Tjek din størrelse i den første officielle penis-kurve nogensinde. deres bud på, hvad der kunne betragtes som en normal størrelse udstyr. mar Nyt verdenskort viser, hvor lange (eller korte) mænds penisser i gennemsnit er verden over. Et kort har afsløret gennemsnitlige penis størrelse mænd verden over; Mænd fra Afrika, Indien og Sydkorea havde den mindste penis størrelse mellem 9,3 og 10,5 centimeter i tilbage Se hvad der giver unge mænd rejsningsproblemer. 1. jan Men i Indien er 60 procent af mændene udstyret med så små penisser, at de ikke kan passe et kondom i standardstørrelse. De risikerer derfor. jun Få sexologens bud på gennemsnitlige penis størrelser her. Har du undret dig over hvad gennemsnitsstørrelsen for en penis er, men ikke. jul Dette nye verdenskort, viser den gennemsnitlige penisstørrelse, når den Lande med de laveste gennemsnit er Indien, Thailand og små øer uden for Indonesien. Alt dette kan være nyttigt, men hvad betyder det egentlig?. nov VICE tog kontakt til en masse mænd med mikropenisser, for at høre, hvilken For at være helt ærlig tror jeg, at min penis har samme størrelse i dag, som den havde, da jeg var år gammel. Hvad ville din ideelle størrelse være? . fr French Belgium; deGermany; elGreece; enIndia; enIndonesia; itItaly. Er din penis normal? Svaret er formentlig ja, Tjek din størrelse i den første officielle penis-kurve hvad der kunne betragtes som en normal størrelse.\nHVAD ER DEN GENNEMSNITLIGE PENIS STØRRELSE I INDIEN - lille afrikansk pik. Afrikanere har længst penis\nHar du et avisabonnement, men mangler brugernavn og adgangskode? Vi har opdateret vore systemer og øget sikkerheden. Vi skal i den forbindelse bede dig opdatere sabelkat adgangskode, så den indeholder minimum 6 tegn. Årsagen til det kæmpemæssige befolkningstal i Inden er måske, at mændende ikke kan passe kondomerne.\nIndiske mænd har penis-problemer hvad er den gennemsnitlige penis størrelse i Indien Penis-størrelse: Hvad er normalt? Har du undret dig over hvad gennemsnitsstørrelsen for en penis er, Så lang er den gennemsnitlige penis. For at tilfredsstille nysgerrighed mænd (og kvinder) i hele verden, har mange videnskabelige afhandlinger forsøgt at besvare spørgsmålet, som mange mænd ønsker et svar – hvad er den gennemsnitlige pik størrelse?\ndec Indiske mænd har penis-problemer. Stine Hansen. I indien er der stor mangel på kondomer i rigtige størrelser. Inderne har nemlig små peniser. dec Omkring 60 procent af de indiske mænd er udstyret med en penisstørrelse, der er centimeter kortere end de internationale standarder, som. 3. mar Tjek din størrelse i den første officielle penis-kurve nogensinde. deres bud på, hvad der kunne betragtes som en normal størrelse udstyr. "Mænd kan præsentere for urologer eller seksuelle medicin klinikker med bekymring med deres penis størrelse, "Hvad er den gennemsnitlige penisstørrelse?".\nHvad er den gennemsnitlige penis størrelse i Indien, zoom in silkeborg kommune Man kan ikke regne med fødderne\nStørrelsen er jo ikke alt, men derfor er det jo nok interessant for mange at vide, hvor på skalaen de ligger, når det gælder penis-størrelse. Sexolog Hanne Kaas videregiver her en list over forskellige størrelser målt i Europa. de vises sten butik Spørg nogen mand, i ethvert hjørne af verden, og de vil fortælle dig, at størrelsen betyder alt. Mere sandsynligt Indien ikke, disse mænd har kun en ide om, hvor penis deres penis "skulle" være, den det kommer fra gennemsnitlige kigge ned på sig selv eller snige sig i gymnasiet. Dette nye verdenskort, viser den gennemsnitlige penisstørrelse, tysk sædceller den opføres fra alle lande omkring verdenen, og viser, at alt ikke er større i Hvad.\nLog ind Opret Medielogin Glemt kodeord Hvad er Medielogin? Så lang er den gennemsnitlige penis. så de kan finde den rigtige størrelse. Hvor findes verdens længste penis? Hvad er gennemsnitslængden på den korteste penis? Den gennemsnitlige længde er 17,9 cm i erigeret tilstand. nemlig størrelsen på mandens penis. Hvad er enligt dif. på en man er hvis man er 17cm eller derover.. 30% har en penis af den størrelse efter dine. Den gennemsnitlige erigerede penis er 13,12 centimeter lang og 11,66 Ifølge undersøgelsen er der umiddelbart ingen sammenhæng mellem størrelse og race. Verdens længste penis er sort!\nFølge: Bøssehistorier » »\nTidligere: « « Rasses skovpølser\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Hvad er den gennemsnitlige penis størrelse i Indien seohan.jordenssalt.com


Alexander Rauchenwald EC VSV videoer, transfer historie og statistikker - SofaScore\nTilføj Alexander Rauchenwald's info til din hjemmeside!\nAlexander Rauchenwald statistik, karriere statistik og video højdepunkter er muligvis tilgængelig på SofaScore for nogle af Alexander Rauchenwald og EC VSV kampe. Alexander Rauchenwald sidste kamp for EC VSV var mod EHC Red Bull München i Champions Hockey League, Knockout stage, og resultatet af kampen blev 1 - 3. (EHC Red Bull München vandt kampen ).\nEC VSV spiller den næste kamp den 2/9/2022 against Färjestad BK i Champions Hockey League, Group F. Når den starter, vil du kunne følge Färjestad BK - EC VSV live resultater live resultater, stilling, minut for minut opdaterede live resultater og kamp statistikker.\nSofaScore live resultater live resultater er tilgængelig som iPhone og iPad app, Android app i Google Play og Windows mobil app. Du kan finde os i alle butikker på forskellige sprog, hvis du søger efter "SofaScore". Installer SofaScore app'en og følg alle Alexander Rauchenwald kampe live på din telefon!


Landsret skærper straffe i historisk hashsag\nNyheder Skrevet af Administrator | 18.12.15 | 13:35\nØstre Landsret forhøjer straffene en smule i historisk sag om organiseret salg af hash på Christiania. Ti personer er som de første nu endeligt dømt i sagen.\nLandsretten har skærpet straffen for fire af de dømte, som har fået lagt tre måneder oven i den straf, som de fik ved byretten i foråret. Straffene i sagen strækker sig fra fængsel i 1 år og 9 måneder til fængsel i 2 år og 9 måneder.\nDommen er den første landsretsafgørelse, efter at 76 mænd og kvinder i foråret blev dømt ved byretten for organiseret handel med hash.\nDe mange sager opstod i kølvandet på politiets såkaldte operation "Nordlys", hvor flere end 80 personer blev anholdt efter en politiaktion rettet mod den organiserede handel med hash på Christiania i København.\nAnholdelsesaktionen er den hidtil største af sin slags herhjemme. Aldrig tidligere har politiet anholdt så mange på baggrund af efterforskning. Kun ved masseanholdelsesaktioner efter for eksempel demonstrationer er flere blevet anholdt.\nAnholdelserne skete, efter at politiet i månedsvis systematisk havde overvåget salget fra hashboderne. Blandt andet ved brug af politifolk, som havde arbejdet under dække.\nDe mange anholdelser mundede ud i, at 76 personer i sidste ende blev dømt i byretten. Også det er rekord i en sag af den kaliber. Langt de fleste valgte at anke deres domme til Østre Landsret.\nSagerne er desuden særlige på den måde, at de hashmængder, som er i spil, ikke i sig selv ville udløse så høje straffe, som det har været tilfældet. Men fordi hashhandlen har været meget organiseret, har selv små mængder betydet strenge straffe.\nKravet i ankesagerne har som minimum været langt mildere straffe.


Nyt forskningsprojekt om prostatakræft og forbold | Dansk Selskab for Psykosocial Medicin\nNyt forskningsprojekt om prostatakræft og forbold\nSkrevet den\t4. maj 2015\nKan fodbold motivere mænd med prostatakræft til en sundere og mere aktiv livsstil? Forskere har sat sig for at finde svaret med et nyt landsdækkende projekt.\nForskere fra Universitetshospitalernes Center for Sundhedsfaglig Forskning, Rigshospitalet, Frederiksberg Hospital, Herlev Hospital og Aarhus Universitetshospital har nu igangsat forskningsprojektet ´FC Prostata Community’ i samarbejde med DBU, TrygFonden, Prostatakræftforeningen, Kræftens Bekæmpelse og Center for Holdspil og Sundhed på Københavns Universitet.\nForsøget skal undersøge, om klubfodbold kan fastholde mænd med prostatakræft til at være fysisk aktive og derigennem nedbringe eller forebygge bivirkninger til behandlingen. Forsøget strækker sig over tre år og indebærer to grupper af mandlige prostatakræftpatienter, der fordeles efter lodtrækning – én gruppe træner motionsfodbold to gange om ugen, mens en kontrolgruppe holder sig fysisk aktiv på anden vis. Gennem fuld kropsscanning og interview undersøges det, hvordan mændene i de to grupper har forbedret deres muskelmasse, fedtmasse, knoglestyrke og livskvalitet.\nDesuden er projektet med til at undersøge, hvordan idrætsklubben fungerer som miljø for at fremme sundheden. Et tidligere projekt med motionsfodbold danner baggrund for forsøget, hvor en lille gruppe mænd med prostatakræft i kastrationsbaseret behandling forbedrede næsten alle parametre for sundhed gennem ugentlig fodboldtræning. Mændene i fodboldgruppen kan selv vælge klub for deres fodboldtræning, som foregår to gange ugentligt.\nDu kan læse mere om projektet på www.fcprostata.dk og se Mortens Olsens søgning efter den nye super-angriber til landsholdet – med prostatakræft – her https://vimeo.com/124604442 samt få indblik i, hvordan spillet muligvis vil blive oplevet fra sidelinjen her https://vimeo.com/124524514


Mini-guide til Retox Databasen er tilgængelig fra klik på linket - PDF Free Download\n1 Mini-guide til Retox Databasen er tilgængelig fra klik på linket Som udgangspunkt kan alle se arbejdspladsbrugsanvisningerne, hvis man er på regionens netværk. Hvis der skal tilføjes eller fjernes produkter, og hvis der skal tilføjes lokale oplysninger, kræver det, at du er logget på. Indhold i denne Mini-guide Indhold 1. Overblik over systemet Værktøjslinje Lokationstræ / Hierarki Log på /af Produktlister Produkter i egen afdeling Tilføj produkter til afdeling Fjern produkter fra afdeling Beskrivelse af lokale oplysninger Opret APB-skabeloner... 4 Metode Metode Fejl! Bogmærke er ikke defineret. Metode Fejl! Bogmærke er ikke defineret. 5. Tilføjelse af lokale oplysninger til APB ved hjælp af skabelon Redigering eller sletning af skabelon... 5 Metode Metode 2... Fejl! Bogmærke er ikke defineret. Metode Fejl! Bogmærke er ikke defineret. 6. Bestilling af Arbejdspladsbrugsanvisning Beskrivelse af kolonner i produktvisningen... 6 Skabelon navn... 6 Skabelonrevisionsdato... 6 APB intern navn... 6 APB data sidst ændret... 7 H... 7 Notificeret Skift kode Ændre indstillinger Hjælp... 8 Mini-guide - RN, version juni 2017 Side 1\n2 1. Overblik over systemet Værktøjslinje Lokationstræ / Hieraki Arbejdsområde 1.1. Værktøjslinje Vis / gem menu her findes bla APB-skabeloner Vis / gem lokationer Gå til Basic = dine APB er Log på (grøn) / af (rød) 1.2. Lokationstræ / Hierarki Søgefelt søgning afhænger af markering ovenover Etiketter til print Rediger lokale oplysninger / brug en skabelon Oversigt over produkter. Antal produkter på din lokation eller i hele databasen Den færdige APB Mini-guide - RN, version juni 2017 Side 2\n3 2. Log på /af For at logge på, klik på i øverste højre hjørne, indtast i alle tre felter: Firma: REKS Bruger: Regions ID (xxxx) efterfulgt af et mellemrum og en regionskode Fx. meyb rn Adgangkode: den du har fået tildelt af din kemikonsulent Du har mulighed for at ændre din adgangskode på logon skærmen (Click here to Change..) eller kan du altid kontakte din regionale kemikonsulent. Du logger af ved at klikke på i øverste højre hjørne. 3. Produktlister Du skal vælge din egen afdeling i lokationstræet. Vær opmærksom på, at alle afdelinger ikke altid kan ses, det kan være nødvendigt at scrolle ned. Når du er logget på, kan du kun se de afdelinger, du har mulighed for at redigere. Den valgte afdeling får en grå baggrund. Valgt lokation Valg mellem produktvisninger Du har følgende valg mellem produktvisninger: Alle produkter: Alle produkter i databasen vises (>9000). Produkter på denne lokation: Produkter der er tilknyttet den valgte afdeling vises (og APB kan redigeres). Produkter på denne lokation og underlokationer: Viser et samlet overblik over en afdelings produkter, hvis afdelingen f.eks. er opdelt i flere afsnit. 3.1 Produkter i egen afdeling Når Produkter på denne lokation er valgt har man en liste over afdelingens produkter. Denne liste er som default sorteret efter handelsnavn, men du kan sortere efter andet ved at klikke på overskriften fx Leverandør, Mærkning eller Produkttype. Når der er sorteret efter en overskrift ændres baggrundsfarven og der kommer en lille pil Listen kan printes ved at klikke på. 3.2 Tilføj produkter til afdeling For at tilføje et produkt til egen afdeling, skal produktet først findes. I søgefeltet skrives navnet eller dele af navnet på et produkt. Herefter markeres i Alle produkter. Klik på søg. Marker det (eller de) ønskede produkt i tjekboksen på listen og klik på Tilføj til. Mini-guide - RN, version juni 2017 Side 3\n4 Marker afdeling og klik OK. Hvis alle produkter på listen skal tilføjes: Klik på Tilføj alle til uden at markere produkterne først. Hvis produktet ikke findes i databasen bestilles den, se afsnit 6 Bestilling af Arbejdspladsbrugsanvisning. 3.3 Fjern produkter fra afdeling Hvis et produkt ikke længere anvendes i en afdeling, skal APB en slettes på listen. Marker et eller flere produkter i tjekboksen til venstre i produkt listen. Klik på Fjern fra. 4. Beskrivelse af lokale oplysninger Der er flere metoder til at tilføje de lokale oplysninger til et produkt. Skabeloner med lokale oplysninger kan med fordel bruges, når men i en afdeling har produkter, der opbevares ens, samme værnemidler anvendes og/eller sikkerhedsudstyr er placeret samme steder. 4.1 Opret APB-skabeloner Metode 1. Skabeloner kan oprettes og redigeres ved at klikke på, hvis den er skjult). Opret en ny skabelon ved at klikke på i menuen. (Vis menuen med i øverste højre hjørne. Et nyt vindue åbner: Faner i skabelon Navn på skabelon Felter på fane Start med at navngive skabelonen med et navn, der er sigende for hvordan den kan bruges fx generel. Når du har udfyldt de relevante faner og felter, trykker du på gem og luk. Det anbefales at du trykker på gem flere gange mens du udfylder felterne, så du ikke risikerer at dit arbejde er spildt hvis du er inaktiv for længe. Mini-guide - RN, version juni 2017 Side 4\n5 5. Tilføjelse af lokale oplysninger til APB ved hjælp af skabelon Stå i Basic, vælg din afdeling og klik på ved det produkt du vil tilføje lokale oplysninger. Klik på. Vælg den skabelon du skal bruge og klik OK. Tilføj/tjek lokale oplysninger i alle faner. Når alle felter er udfyldt trykkes på Gem og derefter på Luk. I hvert felt skal der vælges imellem: Brug skabelon-tekst Anvendes når skabelonens tekst er fyldestgørende (Rettelser i skabelons felt overføres automatisk til aktuel APB) Inkluder tekst udover skabelon-tekst Anvendes hvis skabelonens tekst skal suppleres f.eks. når feltet er blankt i skabelonen. Teksten der skrives, bliver skrevet efter evt. tekst fra skabelonen (Rettelser i skabelons felt overføres automatisk til aktuel APB) Overskriv skabelon-tekst Anvendes hvis skabelonens tekst er forkert - overvej at lave en ny skabelon (Rettelser i skabelonens felt overføres ikke til aktuel APB) 5.1 Redigering eller sletning af skabelon Metode 1 Klik på i menuen. (Vis evt. Menuen hvis den er skjult). Find din skabelon. Klik på for at redigere en skabelon. Efter redigering klik på Gem og alle produkter, der er tilknyttet skabelonen er nu opdateret. Klik på for at slette en skabelon. 6. Bestilling af Arbejdspladsbrugsanvisning Hvis der ikke findes en grund-apb på et produkt kan dette bestilles. I Basic skiftes fane fra Produkter til Bestil Grund-APB. Her ses en oversigt over igangværende bestillinger. Start med at tjekke at andre ikke har bestilt en APB på produktet. I søgefeltet kan der søges efter handelsnavn, leverandør, vare nr. eller beskrivelse. Mini-guide - RN, version juni 2017 Side 5\n6 Hvis der ligger en APB-bestilling på dit produkt, kan du markere at du også ønsker en APB ved at klikke på (Abonner på bestilling). En abonnent på en bestilling får besked når Grund-APB en er klar, ligesom bestilleren gør (automatisk abonnent). Hvis der ikke ligger en bestilling på produktet klikkes på. bestillingsvinduet: Derved fremkommer selve Felterne Handelsnavn og Vare nr. udfyldes. Leverandør angives ved at klikke på Leverandør, så fremkommer dette billede: Søg leverandøren frem ved at skrive hele eller dele af navnet og klik Søg. Herefter vælges leverandøren fra listen. Findes leverandøren ikke på listen, skal du søge og vælge Ukendt leverandør, og leverandørens navn skrives under beskrivelse. I feltet beskrivelse kan du angive ekstra viden om produktet fx anvendelsen. Du kan også tilføje en eller flere filer fx leverandørens sikkerhedsdatablad, produktblad, indlægsseddel eller et billede af produktet. Når bestillingen er færdig vil du modtage en mail. 7. Beskrivelse af kolonner i produktvisningen Skabelon navn Her vises navnet på den skabelon, der er anvendt til produktet. Hvis feltet er tomt kan det skyldes at du endnu ikke har knyttet en skabelon til produktet eller at du har fravalgt at bruge en gemt skabelon (metode 3). Skabelonrevisionsdato Her vises den dato skabelonen er ændret. APB intern navn Det du har skrevet i feltet Intern navn på fane 1 i skabelonen. Mini-guide - RN, version juni 2017 Side 6\n7 APB data sidst ændret Er den dato du sidst har revideret de lokale oplysninger. Det er enten når skabelonen er ændret eller når du har ændret i oplysningerne på et produkt. H H står for health, og er en indikation af sundhedsfare. Faren beskrives med farverne rød-gul-grøn og tal 1-5, hvor rød og 5 er alvorligst. Faren er knyttet op på klassifikationen af produktet, og bør fortælle dig at et rødt produkt måske kræver særlig opmærksomhed og erstattes af et mindre farligt, hvis dette er muligt. Notificeret Her vil der være en markering, hvis der er udsendt en notifikation/advisering på et produkt. Du får notifikationen/adviseringen i din mail. Du skal ofte tage stilling til om de lokale forhold stadig er gældende for produktet. Du fjerner markeringen ved at trykke på, som findes i den første kolonne. 8. Skift kode Koden kan ændres ved at klikke på med, hvis den er skjult). Tryk på og herefter på brugere i menuen. (Vis menuen, og skriv den du ønsker. Tryk på gem. Der skal være mindst 4 tegn i den nye kode. 9. Ændre indstillinger Du kan ændre hvad du ser på din produktliste. Dette gøres i bruger indstillinger og indstillinger i menuen. (Vis menuen med, hvis den er skjult). Marker Basic i kassen indstillinger Der er 2 kasser (se ovenover) hvor du kan sætte eller fjerne flueben. Den første Basic kolonner er de kolonner du ser på produktlisten. Vi anbefaler at du altid ser: Mini-guide - RN, version juni 2017 Side 7\n8 Handelsnavn, Leverandør, Mærkning, Synonymer, APB-skabelonnavn, APB internt navn, APB data sidst ændret, H og Notificeret. Men det er muligt at se CAS-nr, UN-nr osv. Den anden Basic funktionskolonne viser de ikoner som er til venstre for handelsnavn på produktoversigt. Vi anbefaler at du altid ser: Etiketter, Arbejdspladsbrugsanvisning, Hvor, Setup af arbejdspladsbrugsanvisning, Tillægsskema, Fjern notifikationsflag Tryk på Gem når du er færdig. 10. Hjælp Du kan altid få hjælp fra dine regionale kemikonsulenter. Kontakt: Marie Lilleris Nielsen, tlf , mail: Hans-Jakob Larsen, tlf , mail: Mini-guide - RN, version juni 2017 Side 8


Roland FP-30 Digitalklaver med stander og pedaler, sort hos Gear4Music.com\nkr. 5.696 NORMAL PRIS kr. 6.545 (Moms inkluderet @ 25%)\nIndeholder Roland stå og pedaler.\nRoland FP-30 Digitalklaver tilbyder Rolander roste lyden og fornemmelsen kombineret med moderne funktioner, alle i en professionel kvalitet 88-toners instrument. FP-30 kan prale af elfenben feel nøgler og Roland's SuperNATURAL piano lyd motor, der er støttet af en kraftig forstærker og onboard lyd system, såvel som dual/split modes og et bredt udvalg af ikke-piano lyde. Komplet med USB og Bluetooth connectivity, Roland's FP-30 digitalklaveret leverer premium musikalsk oplevelse tidligere uopnåelige i sådan en strømlinet pakke.\nProdukt Ref: 68107\nKlik her for at købe Roland FP-30 Digitalklaver med stander og pedaler, sort og dit valgte tilbehør


Internet of Things – tingenes internet – har længe været et digitalt fatamorgana, men billigere teknologier og en større udbredelse af trådløse netværk har gjort online-dimserne til hverdag. Tænk blot på rejsekortet, intelligente højttalere og app-styrede varmepumper. Her er ni nye ting, du kan få på nettet\nRing til nøglerne\nFor et par årtier siden skulle vi fløjte for at finde vores forlagte nøgler. I dag klikker du i en app på din smart-phone for at aktiverer Orbit, en såkaldt nøglefinder, som skal sidde i nøglebundtet. Metoden fungerer også den anden vej. Klik på Orbit for at finde din smartphone. Orbit kan også bruges til at finde din placering på et kort og tage billeder på distancen. Med et klik på enhedens side fungerer den som selvudløser til din smartphone. Forbindelsen, som fungerer via Bluetooth, har en rækkevidde på 30 meter. Orbit Keyfinder er set til 250 kroner.\nFå varmepumpenpå nettet Sensibo\nSky gør indeklima-enheder smarte – nærmest som at sætte en Apple TV til sit ”dumme” tv. Enheden arbejder via standarden ZigBee, et personligt, trådløst områdenetværk, og fungerer som et kommandocenter. Alt styres fra din smartphone, og her får du et samlet overblik over hjemmets enheder, fra aircondition til varmepumpe. Sensibo kontrollerer temperatur, fugtighed og enhedens filtre og giver dig en oversigt over dit forbrug. Sensibo Sky koster 850 kroner.\nTile Slim fungerer som en nøglefinder, men har perfekt form og størrelse til pungen eller lommen i en taske, jakke eller kuffert. Den kan også fastgøres på bærbare computere og andre sager, som ikke må blive væk. Den lille Bluetooth-tracker er i forbindelse med din smartphone, og der sendes et signal, hvis forbindelsen afbrydes. En app viser, hvor Tile sidst blev registreret, og så er det nok der, din taske eller pung befinder sig. Tile har også en højttaler, så du kan ”ringe” til den via appen. Den anden vej rundt kan du trykke på Tile-enheden for at få telefonen til at ringe. Den flade flise findes også i en mindre version med hul til nøgle-bundtet eller taskeremmen. Set til 270 kroner.\nEr du væk hjemmefra i længere tid, eller er der rum, du ikke bruger så ofte, kan en smart termostat være en fordel. Tado registrerer også den lokale vejrudsigt og hjælper dig med at spare penge. Bl.a. ved at lukke ned, hvis du har efterladt et vindue åbent. Resultatet kan læses i appen. Tado sælges med to termostater, en såkaldt bridge til styring af op til 25 Tado-enheder, og den kan integreres med produkter som bruger f.eks. Apple Homekit og Amazon Alexa. Set til 539 kroner.


Spørgsmål om drikkepenge irriterer danskerne\n”Vil du tilføje drikkepenge? Grøn: ja. Rød: nej.” Det spørgsmål er gennem de seneste år i stigende grad dukket op på betalingsterminaler, når vi bruger kort til at betale for alt fra taxature til restaurantbesøg. Og det er et spørgsmål, de færreste bryder sig om at blive stillet, skriver Søndagsavisen.\n43 procent af danskerne finder det irriterende, 26 procent direkte grænseoverskridende. Det viser en YouGov-undersøgelse for Søndagsavisen.\nI HORESTA oplever man også, at fænomenet har haft vokseværk.\n”Det er en naturlig følge af en digital udvikling. De forretningsdrivende ønsker blot at gøre det tilgængeligt og nemt at give drikkepenge. Hvis ikke den mulighed er der, afskærer man jo folk fra at give drikkepenge. Sådan kan man også se det,” siger Jens Zimmer Christensen, formand i HORESTA.\nHan kan dog godt forstå, at det kan virke stødende.\n”Men mange har altså ikke noget problem med at trykke nej. Jeg kan godt se, at nogle måske kan føle sig presset til at give drikkepenge, men det er jo bare at trykke nej. Det er helt frivilligt,” siger han.


Granat indleveret på genbrugsplads: "Folk er bange for at aflevere farlige ting til politiet" | Trekantområdet | DR\nGranat indleveret på genbrugsplads: "Folk er bange for at aflevere farlige ting til politiet"\nSprængstofeksperter måtte en tur forbi en genbrugsplads i Kolding for at sikre, at en indleveret granat ikke kunne springe i luften.\nSådan så den indleverede granat ud. Undersøgelser har vist, at den var tømt for krudt og dermed ikke farlig. (© Kolding Kommune)\n11. juli 2018 kl. 18.14\nMedarbejderne på en genbrugsplads i Kolding fik sig lidt af et chok, da de mødte ind her til morgen.\nEn ældre mand havde nemlig indleveret en granat, og man var i tvivl, om den kunne risikere at eksplodere.\n- Da han kommer med den, står han og svinger lidt med den og siger, at den er ufarlig. Vi vil jo gerne tro på ham, men for en sikkerheds skyld låser vi den inde og lukker pladsen af, fortæller Rasmus Vestergård, driftsleder i Kolding Kommune.\nLæs også:Frit lejde-aktion: Håndgranat lukkede politistation\nSprængstofeksperter fra Skive Kaserne blev tilkaldt for at undersøge granaten, som efter 40 minutters undersøgelser viste sig at være tom for krudt og dermed ufarlig.\nMen på trods af den forholdsvis lykkelige slutning var det alligevel en arbejdsdag med lidt mere ondt i maven end sædvanligt, fortæller Simone Krüger, der arbejder på pladsen.\n- Det har været nervepirrende, for der kører mange mennesker forbi. Jeg stod og vinkede dem væk, for det var vigtigt for mig, at der ikke skete noget med nogen, siger hun.\nLæs også:Frit lejde-aktion: 25 våben fra Hvidstensgruppen afleveret til politiet\nVant til lidt af hvert\nDet er langt fra første gang, at farlige ting bliver indleveret på genbrugspladsen her. Det kan være, fordi folk er bange for at aflevere genstandene til politiet, mener formand for genbrugspladsen Aage Flink.\n- Det er ikke hver dag, vi får en granat indleveret, men vi er vant til lidt af hvert. Der er nogle gange skydevåben, for eksempel et bøjet jagtgevær, men også farlige kemikalier og fyrværkeri, fortæller han.\n- Nogle folk er bange for at kontakte politiet eller ved ikke, at det skal man, og så er det måske nemmere at prøve at aflevere det her.\nHvad er 'frit lejde'?\nFrit lejde er, når politiet i en periode gør det muligt anonymt at indlevere ulovlige våben og 'ammunitionsgenstande', som granaten her, på landets politistationer. Dermed kan ejerne komme af med de ulovlige våben uden at blive tiltalt for ulovlig våbenbesiddelse.\nDet seneste frit lejde var i 2017 fra 1. juni til 1. juli. I den periode blev der indleveret 10.459 skydevåben i hele landet - for eksempel pistoler, geværer og maskinpistoler.\nLæs også:Raketter i overskud? Sådan kommer du af med krudtet, eller gemmer det lovligt\nAage Flink opfordrer generelt til, at man indleverer granater, våben og andre farlige ting til politiet i stedet for at tage det med på genbrugspladsen. Men den tilgang kan være problematisk.\nDet er nemlig ikke altid, man kan komme til politiet med en farlig genstand uden at blive sigtet.\n- Der kan være en god grund til, at man pludselig er i besiddelse af en farlig ting. Man kan finde en granat et sted eller rydde et dødsbo, hvor der ligger våben. Så kan man roligt aflevere det til politiet. Men hvis man har haft det til at ligge i længere tid, er det ulovlig besiddelse, og så bliver man sigtet, fortæller Jørn Bystrup, vagtchef ved Sydøstjyllands Politi.\n- Det er derfor ret vanskeligt at skaffe sig af med noget ulovligt, som man har liggende. Det kan vi sagtens se. Det er også derfor vi ind imellem holder frit lejde aktioner.\nLæs også:Politidirektør forklarer: Derfor er der ikke frit lejde hver dag\nLæs også:Tusindvis af våben indleveret under frit lejde


Synd for litteraturen\nAndreas Østergaard, Hasle\nDu har slået et par mennesker ihjel, og så skriver du en bog.\nDu har aftjent din værnepligt udenlands, og så skriver du en bog. Du har svindlet for millioner, og så skriver du en bog. Du er gift med statsministeren, og så skriver du en bog. Du har gnubbet dig op ad de kongelige, og så skriver du en bog. Du er journalist, og så skriver du en bog. Du er blevet skilt fra en kendt person, og så skriver du en bog. Du er en politiker, ingen længere interesserer sig for, og så skriver du en bog. Du er et snakkehoved, og så finder du et andet snakkehoved, og så snakker I en bog. Du synes selv, du er vældig interessant, og så skriver du en du en bog\nHvor er det synd for litteraturen!\nDet handler om ledige - ikke om profit\nThomas Adelskov, arbejdsmarkedsordfører, S\nVenstres finansordfører Peter Christensen kunne i mandagens udgave af Information ikke forstå Socialdemokraternes skepsis over for privatisering af jobcentrene. Det må jeg tage som et udtryk for en grundlæggende misforståelse. Peter Christensen anser det for en sandhed, at de offentlige jobcentres kvalitet bedømmes på, hvor billigt de løser deres opgave. Efter min opfattelse er det langt vigtigere, at jobcentrene giver rigtige og kvalificerede tilbud, der kan give varig beskæftigelse. Her er et lidt dyrere tilbud måske det bedste frem for det billige.\nDe seneste år har vi i Folketinget oplevet, at V først og fremmest fokuserer på kroner og ører, og dermed lader kvalitet og den enkeltes livskvalitet komme i anden række. Derfor må jeg nødvendigvis konkludere, at Venstre har et ideologisk ønske om at udleve minimalstatsdrømmen om mest mulig privatisering af det offentlige. Hvis dette imidlertid ikke er tilfældet, vil jeg med glæde se frem til nye toner fra Peter Christensen og det øvrige Venstre.\nKassedamen i samfunds-videnskaben\n"Det er noget mærkværdigt, at man vil lade kassedamen betale for, at akademikernes høje livsløn forøges yderligere". Sådan skriver dekanen for det samfundsvidenskabelige fakultet på Aarhus Universitet, Svend Hylleberg, i Information (18/2) i en kommentar til de studerendes protester mod en forringelse af SU.\nDet må være meget længe siden, at den gode dekan har foretaget et indkøb i en dagligvarebutik. Og han må være kommet på afstand af den samfundsvidenskab, der angiveligt skulle drives ved hans fakultet, hvis han ikke er klar over, at nutidens kassedamer og -herrer for det meste er studerende og gymnasieelever. Men det kan jo være, at hans pointe netop er den ironisk bagvendte, at det forekommer ham mærkværdigt, at man vil lade disse mennesker selv betale for deres uddannelse.\nAt være alene løser ingen problemer\nSofie Carsten Nielsen, spidskandidat til Europa-Parlamentet for Radikale Venstre\nSøren Søndergaard skriver (19/2), at Euroen betyder mere af det samme. Det er jeg uenig i. Jeg siger ikke, at vi ville have undgået finanskrisen, men vi ville have undgået at sætte vores valuta under et enormt pres. Som en lille valuta er vi særligt udsat for valutaspekulationer. Rent politisk synes jeg også, det ville have været en kæmpe fordel at være med i diskussionen om løsninger på finanskrisen og ikke blot skulle nikke ja til noget Euro-landene allerede på forhånd var blevet enige om.\nOg så skyder Søren Søndergaard med skarpt efter den liberale gruppe i Europa-Parlamentet. Jeg ser positivt på gruppen, der kæmper for at afskaffe landbrugsstøtten, og dermed unødvendig protektionisme der skader udviklingslandene. Gruppen arbejder desuden for at få et realistisk EU-budget, hvor forskning og uddannelse kommer i fokus.\nHermed slutter debatten mellem Sofie Carsten Nielsen og Søren Søndergaard\nTegninger - ikke fotos\nNu er også I hoppet på den der med de store fotos over alt i avisen. Hver eneste artikel ledsages af et kæmpefoto. Jeg ved godt, det er en trend, alle store aviser følger for tiden, men det er faktisk skidt. Billederne er ofte alt for close-up, provokerende og ikke lige relevante. De generer simpelthen, og man må kæmpe for at holde dem ude af bevidstheden, når man læser teksten.\nTillad mig at foreslå, at Information går en anden vej. Drop de store fotos og ansæt nogle (flere?) håndtegnere. Tegninger kan spille sammen med teksten på en hel fantastisk måde. Tegnere er dyre, men alle pengene værd.\nIkke tvunget til MGK-kursus\nMartin Daniali, København K\nDen 18. februar kunne man her i avisen læse en kommentar fra Magnus Larsson, som er gymnasieelev og samtidig MGK-studerende. MGK er et musikalsk grundkursus, der er forberedende til musikkonservatoriet.\nMagnus Larsson er utilfreds med, at MGK-elever ikke kan opnå transportstøtte på lige fod med gymnasieelever, og at man derfor er henvist til at tage erhvervsarbejde ved siden af lektierne på gymnasiet og øvetiden, hvilket i sig selv umuliggør chancerne for at gennemføre begge studier samtidig. Set med mine øjne kan man ikke klandre staten for dette punkt. MGK-uddannelserne modtog for året 2009 et støttebeløb på 40.790.000 kroner. Det er et positivt udtryk for, at man i dansk kulturliv virkelig værdsætter unge musiktalenter. At man så ikke kan få nogen statslig transportstøtte som MGK-elev, synes jeg, er et minimalt problem.\nHvis Magnus Larsson ikke mener, at han har tid nok til at øve sig, vil jeg henvise ham til hjemmesiden for Ishøj MGK skole, hvor Magnus selv er kursist. Her står citeret: "Det er individuelt, om eleverne kan klare MGK sideløbende med anden skoleundervisning/erhvervsarbejde". Der er ingen, der har sagt, at Magnus Larsson skal tage dette MGK-kursus sideløbende med gymnasiet.\nMartin Lidegaard, formand for CONCITO\nConnie Hedegaard mener 20.02.08, at Danmarks grønne tænketank CONCITO er på tynd is, fordi vi har påpeget en række usikkerheder i Danmarks strategi for opfyldelse af Kyoto-aftalen.\nVores udtalelser baserer sig på en uafhængig rapport, der er udført af det anerkendte internationale konsulentfirma Pöyry og var sådan set ikke specielt 'skråsikre', som ministeren mener. Vi har bare understreget den store usikkerhed, som Pöyry har fundet i mange af de forudsætninger, der lå til grund for allokeringsplanen, og som medfører en stor risiko for, at Danmark kommer til at købe sig til en meget stor del af sin Kyoto-forpligtlse i udlandet i stedet for at satse på klimaet som en vindersag i Danmark. Hvis CONCITO begyndte at luge i konklusionerne fra en uafhængig rapport fra et anerkendt firma, ville vi virkelig være på tynd is.\nJens Kimby, Haderslev\nLuk landbruget nu, skriver David Rehling i sin bagsideleder den 19.feb. Rehling forbigår hovedårsagen til landbrugets mange skadevirkninger, nemlig EU's landbrugsstøtte.\nDe europæiske landbrug fik i 2008 43 pct. af EU's budget på 129 mia. euro. Disse mange penge kommer jo fra EU's skatteborgere og skal følgelig lægges oven i den høje pris, vi betaler for vores fødevarer. Samtidig er høje toldmure for fødevarer fra lande uden for EU en hindring for indførsel af billigere landbrugsvarer.\nFor dansk landbrug har støtten også betydet jordprisernes himmelflugt, hvilket har medført, at hovedparten af erhvervet er havnet i et gældsfængsel. På trods af tilskud i milliardklassen kan dansk landbrug ikke generere overskud, deres bidrag til BNP udgør to pct. To procent! Hvor meget miljøsvineri og dyremishandling skal vi finde os i for dette sølle resultat? Alle disse genvordigheder har således deres udspring i en vanvittig landbrugspolitik - made in EU.\nFrederik Køhlert, København N\nI forbindelse med Informations støtte til Skattekommissionens forslag om at omlægge SU'en således, at de sidste to år finansieres af lån (lederen 17. februar), vil jeg stille spørgsmålstegn ved det rimelige i, at højere uddannelse skal være lig med gældsættelse. Begynder man allerede som studerende at stifte en stor gæld, så udelukker man praktisk talt alle andre muligheder end at skynde sig at finde at arbejde, så snart man er færdiguddannet.\nEn model, som den Skattekommissionen foreslår, vil derfor i højere grad fastholde de nyuddannede i sociale strukturer baseret på lønarbejde og produktion og vil derfor efterlade endnu mindre plads til det personlige udviklingsprojekt, som blandt andet kan komme til udtryk ved frivilligt arbejde eller andre 'alternative' projekter.\nDet passer selvfølgelig som fod i hose ind i regeringens pølsefabrik-tilgang til uddannelse og personlig udvikling, men det undrer mig, at Information så ukritisk er hoppet med på vognen.\nDavid RehlingMartin LidegaardPeter ChristensenSofie Carsten NielsenSvend HyllebergSøren SøndergaardThomas Adelskov


96% Kvinde-selvmord i Saudi Arabien? < En sommerfugls selvmord\nLidt tilfældigt stødte jeg på dette meme, som især cirkulerer i islamofobiske cirkler som kalder sig for islam-kritiske. "In Saudi Arabia 96 % of suicide cases are women. I cannot imagine why. Holy Shit". Den kraftige antydning er at det står så slemt til med kønsdiskrimination i Saudi Arabien, at masser af kvinder derfor begår selvmord, når kun et lille mindretal på 4% begås af mænd.\nI de kredse er der nærmest sikkerhed for at sådanne påstande, uden kildeangivelse eller detaljer, er manipulerende, og med et kraftigt spin væk fra hvordan virkeligheden er. På den anden side gik jeg ikke ud fra at tallet var det pure opspind, så jeg prøvede at finde frem til hvad der ligger bag et så voldsomt udseende tal.\nMin umiddelbare mistanke gik på to ting. For det første findes der ingen officielle selvmords-statistikker for Saudi Arabien (eller mange andre Arabiske lande), så derfor så jeg det ikke som troværdigt at påstanden kunne underbygges af en overordnet statistik. En stærk religiøs fordømmelse af selvmord medfører at der i de fleste tilfælde skrives noget andet på dødsattesten, som f.eks. "forkert brug af medicin". Derved kan de muslimske efterladte frigøre sig fra stigmatisering, og tro at den døde er i himlen i stedet for i helvede.\nFor det andet er der en speciel problemstilling omkring en del kvinde-selvmord i Saudi Arabien. Landet "importerer" unge piger fra andre lande, der får arbejde som tjenestepiger, og andre meget underordnede jobs. Ikke sjældent bliver de behandlet ret dårligt og får nærmest slave-lignede vilkår. Måske bliver de også presset til at stille sig til rådighed for sex. Her er selvmord ikke nogen sjældenhed, og som udlændinge (og "vantro") omfattes de ikke af samme tys-tys omkring at skrive "selvmord" i dødsårsagen. Triste historier, som dog ikke har så meget med Islam og ligestilling at gøre.\nBurka Woman makes her point\nDet ville være for spekulativt at tro at jeg hermed havde årsagen til den så skævt udseende statistik. Måske kunne det være delvise forklaringer, men ikke dækkende. Heldigvis lykkedes det mig at finde frem til den meget sandsynlige kilde til tallet "96%".\nEn kvindelig forsker, sociologi-professor Salwa al-Khateeb fra King Saud University lavede i 2006 en sjælden undersøgelse af det ofte "oversete" emne. Hendes grundlag var indlagte på et bestemt hospital, efter mislykkede selvmordsforsøg. Af disse var 96% kvinder. Det vil konkret sige 92 ud af 96 indlagte.\nDet var altså et ganske lille studie, som ikke talte selvmord, men overlevende efter forsøg på selvmord. Videre er det vigtigt at huske at kvinder oftest forsøger selvmord med metoder, som giver mulighed for indlæggelse og overlevelse. Hvis de var døde, var de jo ikke blevet indlagt, og da mænd hyppigere vælger effektive metoder, fører dette naturligt til at mænd fyldte mindre i hendes studie. Og hvis de var døde (mænd eller kvinder), ville det kraftigt reducere muligheden for at de indgik i en statistik for selvmord. Jeg kunne også forestille mig at selvmordsforsøg med en voldsom metode ville være nemmere at kalde for en ulykke, netop også hvis det ikke lykkedes.\nDer er bestemt "grundlag for forbedringer", men det ren fiktion at påstå at 96% af selvmord i Saudi Arabien er kvinder. Sandheden er at reelle tal ikke kendes, men omstændighederne peger på at kønsforskellen er langt mindre.\nTemaer: ligestilling, selvmordsforskning\nDer lader vist ikke til at være noget land hvor selvmord er mere normalt blandet kvinder. I hvert fald er der kun et enkelt på Wikipedias oversigt, og det er jo nok en statistisk svupser så.\nMen kønsforholdet skifter en del, måske tilfældig fluktuationen, måske en effekt af Islam eller anden religion. Det kunne man hurtigt undersøge hvis man ville. Find forholdet i selvmord for alle ikke-islamiske lande, og derefter det samme for islamiske lande. Sammenlign.\n13. juli 2013 kl. 02.14\nSelvmord, opgjort gennem antal forsøg på selvmord, er faktisk mere udbredt blandt kvinder end blandt mænd. Det viser statistikker fra mange lande, deriblandt Danmark. Desværre er der ikke systematiske statistikker for hele lande, på samme måde som der ofte er for dødsfald ved selvmord. Og her er det ganske rigtigt mænd der dominerer statistikkerne, i kraft af de mere effektive metoder.\nWikipedia siden List of countries by suicide rate har den afgørende svaghed at den primært er en opsamling af officielle statistikker, og der er meget store forskelle på pålideligheden af disse, samt i det hele taget om der er "interesse" for at lave sådanne statistikker.\nLande og regioner som er præget af fundamentalistiske religiøse synspunkter har, i kraft af meget stærke fordømmelser af selvmord, en tilbøjelighed til at underspille problemet, ved på lokalt plan at forfalske dødsårsager, og mere generelt (måske i kraft af utilgængeligheden af gode tal) ikke lave opgørelser. Dette gælder især hvor Katolicisme eller Islam dominerer.\nDerfor er der desværre ikke en hurtig måde at undersøge det med religion kontra selvmordsrater. Sammenligning mellem lande ville kun være relevant hvis der var solid grund til at tro på at statistikkerne var pålidelige, eller i det mindste med tilsvarende grad af pålidelighed. Den forudsætning er helt urealistisk.\nDerudover er der store forskelle på forskellige lande. F.eks. kan både Tyrkiet, Syrien, Pakistan og Iran kaldes for islamiske lande, men der er stor forskel på hvordan de fungerer som samfund. Og stor forskel på hvordan et følsomt emne som selvmord behandles.\nSom udgangspunkt har jeg ikke tillid til tallene når den årlige selvmordsrate (ifølge de officielle statistikker) kommer under omkring 5 pr. 100.000 mennesker. Derudover vil jeg holde på at der kan være store forskelle på "grundigheden" i mange andre lande og regioner. Fx er USA jo præget af områder med radikal religiøs fundamentalisme. Her har jeg heller ikke tillid til en "neutral" vurdering af omstændighederne ved "påfaldende" dødsfald.\n13. juli 2013 kl. 12.42


PIM system | Integreres med din webshop | Skalerbar løsning\nskab optimal struktur og visualiser dine produkter med en PIM-løsning\nPIM giver dig muligheden for at styre din markedsføring meget præcist og dermed øge dine chancer for mersalg.\nEt PIM-systems vigtigste opgave er at hjælpe din virksomhed med at håndtere store mængder af komplekse produktinformationer ... og at distribuere informationerne effektivt på de relevante salgskanaler.\nintegreret med din webshop. Styr produkterne på din webshop ét sted.\nEt PIM system sikrer, at du har overblik over alle dine produktdata.\nPIM er bindeleddet mellem dit ERP-system og alle de systemer og platforme, hvor du har dine produktinformationer og -data.\nHvad er PIM – Product Information Management?\nMed et PIM system får du komplet kontrol og overblik over jeres produktdata.\nSystemet er en produkt-platform, der samler og fordeler dine produktinformationer på tværs af alle dine systemer – interne såvel som eksterne. Det er et nemt værktøj til at præsentere dine produkter ensartet på tværs af platform.\nDet kan beskrives som et centralt knudepunkt for alle dine salgskanaler; det håndterer dine produktdata, konfigurer -, beriger - og strukturer dem.\nFleksibel og skalerbar PIM løsning\nDu får en fleksibel og skalerbar løsning, der kan håndtere tusindvis af produkter, som præsenteres flot og ensartet på dine platforme og giver dig overblik og kontrol.\nLøsningen kan integreres med:\nStruct PIM bygget i Umbraco CMS – opnå store besparelser\nJCD A/S bruger det danske Struct PIM, der er udviklet til Umbraco CMS. Det er derfor en oplagt tilføjelse til din Umbraco webshop – men løsningen kan selvfølgelig også stå alene.\nMed et PIM-system undgår du at bruge tid på at opdatere og vedligeholde produktinformationer, billeder, videoer og tekster på dine salgskanaler.\nStruct PIM sikrer, at du kun skal opdatere og vedligeholde produktinformationer ét sted. Det betyder, at du sparer arbejdstid og minimerer fejlindtastninger.\nDer er flere integrationsmuligheder til Struct PIM:\nIntegration mellem PIM og til ERP\nDit PIM system kan selvfølgelig integreres med dit ERP.\nDu kan nemt og hurtigt importere dine produktinformationer fra dit ERP-system og dine leverandører og kontrollere distributionen ud til dine salgssteder – uanset om det handler om din webshop, dine forhandlere, produktkataloger eller lignende.\nSystemet er med til at effektivisere dine arbejdsprocesser.\net PIM system til din forretning\nEn workshop hvor vi gennemgår processer og beregninger.\nOpsætning og konfiguration af selve PIM delen\nTest og launch JCD bidrager med ideer til workflows og output.\nTilkøb af Struct PIM\nUmbraco version min 7.1


Hvad siger kunderne? | Atrium\nKunderne stiller høje krav til os, når de betror os ansvaret for deres formue. De forventer, at vi leverer et godt afkast, men stiller samtidig en række andre krav. Det er afgørende, at kemien er i orden, og vi møder hinanden i øjenhøjde.\nEn række af vores kunder har her udtalt sig om deres samarbejde med ATRIUM Kapitalforvaltning. Det er vi både taknemmelige for og stolte over.\nAllan Svarre Jespersgaard\nCFO i Koda\nVi værdsætter vores samarbejde med ATRIUM Kapitalforvaltning, som giver os adgang til attraktive investeringsmuligheder, der normalt ikke findes på det danske marked\ndirektør i Friheden Invest A/S\nATRIUM har siden samarbejdets etablering i 2010 vist sig som en seriøs og velkvalificeret sparringspartner. Et godt afkast er gået hånd i hånd med åbenhed, ærlighed og god kemi\nKim Winther Jensen\nEjer af Hven Consulting ApS\nVi bruger ATRIUM Kapitalforvaltning som fast sparringspartner, og de fungerer reelt som CIO og Family Office for vores familie. Vi lægger vægt på, at de altid er 100% på samme side af bordet som os, når vi ser på nye investeringsmuligheder\nGitte og Thomas Albert\nATRIUMs uafhængighed er afgørende for BØRNEfonden. Vi ved, at deres anbefalinger altid er 100% objektive, og vi sætter pris på den professionalisme, som kendetegner ATRIUM\nCFO i BØRNEfonden\nATRIUM Kapitalforvaltning leverer i sin rolle som strategisk sparrings-partner uafhængig, seriøs og professionel rådgivning, der sikrer, at vi får belyst alle elementer i investeringsbeslutningerne. Samarbejdet skaber et optimalt beslutningsgrundlag for bestyrelsen og medvirker til, at vi får den skarpeste performance og service fra vores kapitalforvalter\nAdm. direktør AROS Forsikring\nJeg lægger vægt på uafhængigheden og den formuebevarende investeringsfilosofi, som kendetegner ATRIUM Kapitalforvaltning. De har over årene leveret et godt risikojusteret afkast, hvor markedets muligheder er blevet udnyttet med sikker hånd.\nAdm. direktør i Interdan Holding A/S\nJeg har samarbejdet med ATRIUM Kapitalforvaltning gennem en årrække og oplevet, hvordan de på bedste vis har udnyttet markedets muligheder uden at sætte sikkerheden over styr.\nEjer af Heraldyne ApS


4 Resistance Band Core-øvelser til Rock-Solid Abs - Uddannelse\n4 Resistance Band Core-øvelser til Rock-Solid Abs\nModstandsbånd bruges ofte i træningsprogrammer med styrkeløft for at ændre styrkekurven på øvelser som Squats og Bench Presses, men få mennesker er klar over, at de også er et perfekt træningsværktøj til kernen.\nMange konventionelle eller ret lette kernebevægelser kan omdannes til mere udfordrende variationer med et bånd, hvilket hjælper dig med at opbygge en stærk, atletisk mellemsektion.\nHer er fire avancerede modstandsbånds kerneøvelser, der ryger dine maver.\n1. Båndresistent kædesav med vægtvest\nBrug et par valskred eller møbelglidere til at placere dem i en plankeposition med stramme glutes.\nDin krop skal være lige fra top til tå.\nOprethold en neutral lav ryg, glid bagud så langt som muligt.\nVend bevægelsen, mens du holder den samme stive kropsposition.\nKast en vægtvest, hvis versionen af kropsvægt er for let.\nRELATEREDE: Forøg kernekraft med modstandsbånds kernerotationer\n2. Båndbestandigt hængende ben hævet\nLoop et let modstandsbånd rundt om en håndvægt eller vægtplade bag dig.\nPlacer modstandsbånd omkring dine ankler.\nFører med tæerne og holder benene lige lige, løft dine ben, indtil de er parallelle med gulvet.\nJo højere dine ben går, jo mere spænding giver båndet, og jo sværere bliver bevægelsen.\nSænk under kontrol, indtil dine fødder er lidt foran dine hofter; dette holder dine mavemuskler under spænding gennem hele sættet.\n3. Båndmodstandsdygtig liggende knæstop\nLig på ryggen med et modstandsbånd, der er løkket rundt om dine ankler.\nLøft din øvre ryg fra gulvet, mens din nedre ryg altid er i kontakt med gulvet.\nRet dine ben ud og stop for et sekundstælling, vend derefter bevægelsen, indtil dine hofter og knæ er 90 grader.\nTænk på at skubbe din navle ned i gulvet; dette negerer den forreste bækkenhældning og hjælper dig med at holde din lave ryg flad mod gulvet.\n4. Båndresistent ab-hjul med vægtvest\nAt gå fra en firbenet til en stående Ab Wheel-udrulning er en måde at gøre denne øvelse på.\nhvor bred er en standard fodboldbane\nMen ikke den eneste måde.\nDet stående ab-hjul kan, selvom det er en imponerende styrke, vise sig at være for stressende på skuldrene, især for dem med tidligere skulderproblemer.\nRELATEREDE: 5 måder at bruge modstandsbånd i din træning på\nDu kan holde Kneeling Ab Wheel-udrulningen i dit regime og krydre det ved hjælp af et modstandsbånd og iført en vægtvest.\nFastgør den ene ende af et let modstandsbånd til noget robust og fast, som en vægtplade eller bænk.\nLoop den anden ende rundt om det ene håndtag på ab-hjulet.\nStart i en firkantet position med dine håndled lige under skuldrene og dine knæ under dine hofter; du skal føle mærkbar spænding i modstandsbåndet.\nHold tæerne på jorden, rul frem så langt som muligt, mens du opretholder god kontrol over din lænd (ingen hængende hofter!).\nDit mål er at få din torso parallelt med gulvet i bunden uden at lade din lave ryg hyperextendere.\nNår du kommer op, skal du tænke på at trække ab-hjulet mod dine knæ med lige arme (en svag bøjning i armene er OK, hvis låsningen af albuerne generer dine skuldre); jo tættere du kommer på startpositionen, jo strammere bliver bandet og jo sværere bliver bevægelsen.\nhvor lang fod er en fodboldbane\nungdoms styrke- og konditioneringsprogrammer pdf\nhvordan man udvider skuldrene uden vægte


Arbejdere er truet af dårligere rettigheder | Ulandssekretariatet\nArbejdere er truet af dårligere rettigheder\nRetten til at organisere sig, til kollektive overenskomstforhandlinger og ytringsfrihed er under pres verden over.\nRettighederne for verdens arbejdere blev svagere i 2016. Det viser International Faglig Sammenslutnings (ITUC) globale rettighedsindeks.\nDe ti værste lande at være arbejder i er Hviderusland, Cambodia, Kina, Colombia, Guatemala, Indien, Iran, Qatar, Tyrkiet og Forenede Arabiske Emirater. Det er der i og for sig ikke noget overraskende i, idet ingen af disse lande er kendt som fyrtårne inden for menneskerettigheder.\nDesuden er der en del udviklingslande blandt bøllerne i klassen, hvilket desværre heller ikke er specielt overraskende.\nMen arbejdstageres rettigheder i verdens lande har, set over en kam, fået et tryk nedad. Selv europæiske og andre vestlige lande samt visse lande, som ellers har demokratiske traditioner eller i vid udstrækning respekterer rettigheder har oplevet forværrede forhold.\nOvertrædelserne af rettigheder gælder især retten til at organisere sig, retten til kollektive overenskomstforhandlinger og ytringsfrihed.\nDet er altså fundamentale rettigheder – som er en forudsætning for anstændigt arbejde – der bliver overtrådt. Derfor er der fuld dækning for denne artikels overskrift. Arbejdere er truede på brød, liv og velfærd med ringere rettigheder.\nDet er let at forstå undertrykkelsen, hvis man ser på Colombia, hvor flere tusinde fagforeningsfolk er blevet dræbt de sidste 20 år, men der er også mange andre sider af problemet. For eksempel at arbejdere bliver afskåret fra at forhandle kollektivt, eller at arbejdslovgivning kun bliver indført eller overholdt på skrømt. Og man tror næsten det er løgn, når kataloget over undertrykkelse også indeholder børnearbejde, slaveri og diskrimination samt opløsning af demonstrationer, ja selv forbud mod 1. maj-møder.\nInternational Faglig Sammenslutning taler faktisk om en fortsættelse af en trend. Et deprimerende faktum er, at en del af denne undertrykkelse stammer fra love og andre former for direkte indgreb fra regeringers side. Det er blandt derfor, at social dialog, hvor arbejdstagere og arbejdsgivere sammen lægger pres på regeringer med henblik på at udvikle arbejdsmarkedet, er vigtig.\nDesuden skal arbejderne stå sammen for at skabe forhandlingsstærke fællesskaber. Det er den rolle, som fagbevægelsen påtager sig. Og som rettighedsindekset viser, er disse fællesskaber særdeles relevante, hvis rettighederne skal forbedres.\nHvis man skulle leve i den vildfarelse, at verdens fagbevægelse er oldnordisk eller har udspillet sin rolle, bør man tage et kig på rettighedernes tilstand. Og så bruge et sekund på at overveje, hvor vigtige – og hvor skrøbelige – rettighederne er for vores liv og velfærd.


5.th.e: Ugens gaveinspiration #42\nUgens gaveinspiration #42\nEfterårsferien er ved at lakke mod enden. Der har nu ikke været meget ferie til mig - jeg har været på arbejde og passet butikken mens mine kolleger har holdt fri. Sjovt nok har man altid travlt med at gribe alle mulige opgaver, som andre ville have kunnet klare i et snuptag. Men det tager meget længere tid for ferieafløseren aka mig, når jeg skal opfinde den dybe tallerken hver gang. Meget lærerigt trods alt.\nJeg har i hvert tilfælde ikke kedet mig... Og nu er det weekend! Vi skal på besøg hos venner her til aften, og jeg har en lille hjemmefoldet ting med til værtinden. Den er pakket ind i let krøllet silkepapir og lukket med glimmertape fra Netto.\nJeg er typen, der altid liiige skal forbi spot-varerne i Netto og se, om de har et eller andet, jeg ikke kan undvære. Jeg har gennem tiden gjort mange gode fund der - specielt i de butikker, der forstår at mærke tingene ned efterhånden som sæsonerne skifter. Sidste år købte jeg fx stjernestrimler i året hotte farve - kobber - til 5 kr. pr. pakke i starten af januar.\nVærtinden er en rigtig glitter-pige, så jeg synes det passer så godt. Og så fik jeg lejlighed til at prøve mit nye glimmer-tape af. Og det giver en ret flot effekt! Nogle gange skal der ikke så meget til.\nMåske kan du stadig finde det i rodekassen i din Netto? Det er vist et par uger siden, det var i kataloget.\nIndsendt af Anne-Mette kl. 14.34\nEtiketter: ugens gave\nA + K = ♥ 29. oktober 2014 kl. 13.21\nÅh, alt der glitre har jeg også lyst til at proppe i kurven!\nArbejde og travlhed\nUgens gaveinspiration #40\nUgens gaveinspiration #31


-Uenig med nabo om granhegn ved en fredskov\nPå min gård blev der som værn mod sand- og jordfygning for 60 år siden af "det flyvende korps" plantet fem granhegn. De virkede udmærket til at dæmpe den stærke blæst.\nEfterhånden er markerne plantet til med skov, som er fredskov, og i takt med at hegnene var ved at være udlevede og havde mistet deres formål, har jeg fjernet næsten alle. Hegnene er forvandlet til grønne striber, der samtidig virker som brandbælter.\nDer står nu et enkelt dobbelthegn tilbage, som strækker sig mellem mine og naboens høje skove med en enkelt række på naboens og en enkelt række på min side af skellet. Langt over halvdelen af træerne er for længst rådnet væk, og i stedet breder sig nu nogle planter, som både jeg og statsskovvæsenet har arbejdet på at fjerne.\nImidlertid påstår min nabo, at hele "hegnet" er fredet, og at jeg ikke engang er berettiget til at disponere over min tilgroede jord indtil skellet.\nKan I svare på, hvad jeg må og ikke må i relation til den jord, som min del af hegnet står på?\nDin nabo har ret i, at du ikke "må disponere over den tilgroede jord indtil skellet". Det fremgår af skovlovens § 28 stk. 1, der bestemmer følgende:\n"Søer, moser, heder, strandenge eller strandsumpe, ferske enge og biologiske overdrev, der hører til fredskov, og som ikke er omfattet af naturbeskyttelseslovens § 3, fordi de er mindre end de deri fastsatte størrelsesgrænser, må ikke dyrkes, afvandes, tilplantes eller på anden måde ændres".


En 19-årig kvinde var særdeles ilde tilredt, da hun flygtede fra skuret og over hegnet, væk fra sin kæreste.\nSøndag, 18. november 2018 - 16:50 - af Lisbeth Povlsen\nEn 19-årig kvinde blev mishandlet næsten til døde af sin jævnaldrende kæreste, før det lykkedes hende at flygte.\nI et lille skur i Sydhavnen i København blev en 19-årig kvinde holdt fanget og blev mishandlet på det grusomste af sin jævnaldrende kæreste i ni døgn i 2007. Da han gik ud efter vand den 11. november, indså hun, at hun skulle flygte. Ellers ville hun dø.\nFørst prøvede hun at praje en taxa, men chaufføren ville ikke tage hende med. Dernæst brød hun ind hos en nærliggende virksomhed. Her var der en telefon, og hun fik tilkaldt hjælp.\nIndespærringen i skuret var kulminationen på en systematisk nedbrydning af kvinden, der havde stået på siden august året før. I al den tid havde kæresten udsat hende for vold, og den var blevet stadig værre.\nUndervejs havde de boet flere forskellige steder og var flyttet ind i skuret i september.\nSkuret var på størrelse med en campinghytte. (Foto: Ritzau Scanpix)\nFik hugget finger af\nDen unge kvinde havde fået hugget det yderste led af sin højre tommelfinger af. Kæresten havde overhældt hende med varmt vand, til hun besvimede, pisket hende og forsøgt at kvæle hende med ledninger. Han havde dryppet smeltet plastic fra engangslightere på hendes hud, brændt og klippet noget af hendes hår af, havde slået flere af hendes tænder ud og voldtaget hende gentagne gange.\nI skuret, der kun var 20 kvadratmeter, udsultede den unge mand sin kæreste. Da hun flygtede, vejede hun kun 42 kilo, oplyser anklager Anne Birgitte Stürup i sin bog ”På ofrenes side”, hvor hun fortæller om den makabre sag, som hun førte i både byretten og Østre Landsret.\n– Hun var død, hvis hun havde været 50 år. Som 19-årig tilhørte hun den aldersklasse, hvor der skal allermest til at slå en ihjel, forklarer hun i bogen.\nAnne Birgitte Stürup sagde i sin procedure i Retten på Frederiksberg, at hun næsten ikke vidste, hvordan hun skulle beskrive sagen:\n– I de årtier, jeg har været anklager, har jeg aldrig set noget lignende.\nHendes opfattelse blev delt af den retsmediciner, som var indkaldt som ekspertvidne:\n– Jeg har stor erfaring med torturofre, men jeg har aldrig set noget, der kommer i nærheden af det her, sagde han.\nI skuret fandt politiets teknikere bl.a. den balje, som parret havde brugt som toilet, blodigt værktøj og en blodig ledning. (Foto: Ritzau Scanpix)\nDet var kvinden selv, som havde foreslået, at hendes finger skulle hugges af, påstod kæresten Jakob Abu Setta i byretten. Dermed ville hun nemlig bevise, hvor meget hun elskede ham.\nPolitiet troede i første omgang, at kæresten havde hugget fingerleddet af i sin systematiske vold. Men han havde i stedet beordret en yngre kammerat til at svinge en økse over tommeltotten og bagefter sluge den afhuggede del.\nDet blev kammeraten senere idømt halvandet års fængsel for i landsretten. Heraf blev et år og tre måneder gjort betinget, fordi han var blevet truet.\nTaxadrabet: Myrdet af sin kunde\nTre måneder efter overgrebet var den unge kvinde nødt til at tage på hospitalet, fordi fingeren ikke ville hele, men hun turde ikke angive sin kæreste. I stedet fandt hun på en historie om, at hun var kommet til skade ved at hugge hovedet af en høne.\nNogle måneder senere var hun indlagt på Rigshospitalet i over en måned med anden- og tredjegradsforbrændinger, fordi hun var blevet overhældt med varmt vand. Denne gang havde kæresten sagt til hende, at hun skulle forklare, hvordan hun havde været fuld og var faldet i søvn, mens vandet var skyllet ned over hende.\nDen 3. december 2009 blev Jakob Abu Setta i Østre Landsret idømt tidsubestemt forvaring. Han havde anket sin dom fra byretten, fordi han ville frifindes.


Hyggepianisten – DanskeMusikere.dk\nSom hyggepianist spiller jeg stemningsfuld baggrundsmusik! Det er alsidigt og sobert og med udpræget situationsfornemmelse. Jeg spiller med stor indlevelse i arrangementets stil og stemning – i et passende lydniveau, så gæsterne kan snakke sammen. Stilen er velkendt populærmusik ala evergreens – jazzballader – standards og meget andet. Jeg spiller gerne op til dans efter kaffen og er det et bryllup, spiller jeg også Brudevalsen! Mit repertoire er stort og alle kan synge med!\nspiller jeg stemningsfuld baggrundsmusik! Det er alsidigt og sobert og med udpræget situationsfornemmelse. Jeg spiller med stor indlevelse i arrangementets stil og stemning –\ni et passende lydniveau, så gæsterne kan snakke sammen. Stilen er velkendt populærmusik ala evergreens – jazzballader – standards og meget andet. Jeg spiller gerne op til dans efter kaffen og er det et bryllup, spiller jeg også Brudevalsen! Mit repertoire er stort og alle kan synge med!\nPianist, sanger, underviser, producer.\nHyggepianisten Jesper Boye Nielsen\n1000,- pr time.


"Vi lærer om de ting, der er vigtige i livet" - Kristeligt Dagblad\nSealove Dervishi (t.v.) og lillesøsteren, Siva Dervishi, har dyrket taekwondo i Nørrebro Taekwondo Klub i otte år. De oplever begge, at træningen har givet dem mere selvtillid og mod på livet. Foto: Søren Staal.\nBag en dør i den fjerneste ende af en beskidt baggård på Nørrebro gemmer sig en succes. Nørrebro Taekwondo Klub.\nHer er stuvende fyldt af mennesker, og det summer af liv og aktivitet. Der er en klar overvægt af familier med anden etnisk baggrund end dansk. Både fædre, mødre, børn og unge synes at have fundet vej hertil denne tirsdag eftermiddag. I dag skal der afholdes bælteprøve for nogle af klubbens yngste medlemmer.\nI en af de mindre træningssale står Sealove Dervishi på 17 år, hendes lillesøster, Siva Dervishi, på 16 år, og deres fælles veninde, Anne Chau, også på 16 år. Alle tre er klædt i hvide kampdragter og bærer det sorte bælte om livet.\nAnne Chau fortæller, at hun kommer i klubben, både fordi hun synes, taekwondo er sjovt, men lige så meget på grund af det sociale sammenhold hun har med de andre.\nHvis nogen har en dårlig dag, hjælper man hinanden ved at snakke, motivere og give gejst, hvis der er brug for det. Også hvis vi mangler hjælp til lektier, kommer vi her i klubben, og så er her altid nogen der kan hjælpe, fortæller hun.\nEt kæmpe spejl fra gulv til loft fylder den ene langside af salen. For endevæggen mellem to vinduer hænger et gammelt dannebrogsflag. Det skarpe sollys strømmer ind og oplyser lokalet, mens pigerne gør sig klar.\nImponerende ser det ud, da de kaster sig over hinanden med slag, spark og kampråb. Deres bevægelser er yderst kontrollerede, så selvom sparkene flyver om ørene på de spinkle teenagepiger, kommer ingen noget til. Og nok er det en alvorlig sag at have det sorte bælte i taekwondo, men træningen foregår alligevel ikke uden munterhed og grin.\nKaj Nielsen, formand for Nørrebro Taekwondo Klub, fortæller:\nGennem de seneste par år har vi oplevet en stor tilstrømning. Mange forældre er bange for, at deres børn skal blive trukket med ind i den ballade, der har været på Nørrebro, og at deres børn skal få dårlige venner, hvis de løber rundt på gaden.\nKlubben ligger i det socialt belastede boligområde lige op ad Mjølnerparken på Nørrebro og har i de seneste tre år været med i et integrationsprojekt med Københavns Kommune. Projektet har haft en stor betydning for området, vurderer Kaj Nielsen.\nDer er ingen tvivl om, at børnene vokser meget, når de starter her. Mange klarer sig også betydeligt bedre i skolen, fordi de finder en aktivitet, de går op i.\nEn af konklusionerne på integrationsprojektet var blandt andet, at der var kommet langt flere etniske minoritetspiger med i idrætsklubberne.\nOgså dette har de mærket i Nørrebro Taekwondo Klub.\nPartnerskabet med Københavns Kommune gav os mulighed for at fokusere ekstra på pigerne. Det havde vi ikke haft mulighed for ellers, fortæller Kaj Nielsen, inden han stolt fortsætter:\nFør projektet havde klubben for eksempel ikke nogle piger på eliteniveau, men det har vi nu.\nSealove Dervishi og Siva Dervishis forældre er af kurdisk-irakisk oprindelse, men de to søstre er begge født og opvokset i Danmark. Anne Chau er ligeledes født og opvokset her i landet, men er af halvt vietnamesisk og halvt kinesisk afstamning.\nAnne Chau fortæller, at hun er rigtig glad for at være begyndt at undervise selv. Hun og veninden Siva Dervishi er blevet instruktører for et puslingehold i alderen 4-6 år. De begyndte med at undervise for et par år siden.\nKaj Nielsen er helt opmærksom på, at netop piger i 16-17-års-alderen hører til den målgruppe, der er sværest at fastholde. Men samarbejdet med kommunen gav klubben mulighed for at arbejde mere målrettet med pigerne og det gjorde Kaj Nielsen blandt andet, da han tilbød pigerne at blive instruktører i klubben.\nDe skal hele tiden opleve en udvikling, ellers tror jeg vi taber dem, siger han.\nHan fortæller også, at klubben gør særligt meget for at kunne tilbyde undervisning på et rigtig højt niveau. Blandt andet har de en tidligere landsholdstræner ansat som instruktør på nogle af holdene.\nAmbitionsniveauet ligger da også højt hos de tre piger.\nSealove Dervishi er netop blevet udtaget til EM, hvilket betyder, at hun skal til Cypern og kæmpe til oktober.\nOg næste år, når jeg fylder 18, vil jeg satse på seniorlandsholdet, fortæller hun.\nLillesøsteren, Siva Dervishi, synes dog ikke at stå i skyggen af sin storesøster. Når hun bliver ældre, drømmer hun om at læse på Copenhagen Business School. Men lige nu er der også rigeligt at se til. Foruden at undervise og træne taek-wondo, læse lektier, hygge med veninder og hvad der ellers hører til en 16-årig piges hverdag, er Siva Dervishi elevrådsformand på sin skole i Rådmandsgade, og, nå ja så sidder hun også med i bestyrelsen i taekwondo-klubben.\nSiva Dervishi griner lidt af, hvor stor en del af sit liv hun egentlig bruger inden for samme lille radius på Nørrebro. Fra hjemmet i Mjølnerparken, til skolen i Rådmandsgade og så bagefter hen i klubben lige rundt om hjørnet.\nJa, klubben er nærmest som vores andet hjem, siger de alle tre samstemmende.\nHer i klubben er vi ligesom en familie, både drenge og piger. Vi hygger os og har det rigtig sjovt sammen, siger Sealove Dervishi.\nMen det handler ikke kun om taekwondo, fortæller pigerne.\nVi lærer også om de ting som er vigtige i livet; om respekt, om hvordan man skal være som menneske og hvordan man bør opføre sig. Taekwondo udvikler en både fysisk, psykisk og menneskeligt, siger Siva Dervishi, mens de andre nikker samstemmende.\nBåde Siva Dervishi, Sealove Dervishi og Anne Chau er enige om, at taekwondo giver dem noget, de kan bruge uden for klubben også.\nVi har fået meget mere selvtillid og er blevet mere selvstændige af at komme her, fortæller Siva Dervishi.\nOg når vi for eksempel har problemregning eller dansk i skolen, synes jeg også, jeg har det lettere end mine klassekammerater, fordi jeg er vant til at bruge hjernen meget til taekwondo, hvor man nogle gange skal huske rigtig mange ting udenad.\nKaj Nielsen er heller ikke i tvivl om, at taekwondo-klubben gør en stor forskel for de etniske minoriteter, der bor i området.\nDe børn og unge, der kommer her, er velintegrerede, de taler perfekt dansk, og de klarer sig godt i skolen. Vi er nået så langt med integrationen, at det eneste, der er tilbage, er hudfarven, og den kan man jo ikke gøre noget ved, siger han.\nOgså de tre piger synes at bide mærke i klubbens evne til at fastholde og engagere de unge.\nDe drenge og piger, der kommer her i klubben, er anderledes end dem, der laver ballade rundt omkring i gaderne, fordi de har noget at tage sig til. De, der kommer her, har nogle mål. Derfor er det også godt, at taekwondo-klubben ligger her på Nørrebro, for den holder mange af drengene væk fra gaden og fra kriminalitet, bemærker en af pigerne.\nSelvom Kaj Nielsen er optimistisk og stolt af sit projekt, så ved han også godt, at man ikke kan gå på vandet.\nVi når rigtig, rigtig mange børn fra Mjølnerparken, men der er selvfølgelig også nogle, vi ikke når. Vi kan ikke tvinge folk til at komme her, men vi gør alt, hvad vi kan, for at de bliver her, når de først er inden for døren\nVi får indimellem børn ind, der har det svært, men vi oplever gang på gang, at de udvikler sig meget ved at være her. De trives langt bedre med faste rammer, lyder det fra Kaj Nielsen.\nSealove Dervishi 17 år (t.v.) i kamp med sin lillesøster, Siva Dervishi 16 år (t.h.) Foto: Søren Staal.\nSiva Dervishi (t.v.), Sealove Dervishi (midten) og Anne Chau (t.h.) træner dagligt taekwondo i Nørrebro Taekwondo Klub. De har alle tre det sorte bælte. Foto: Søren Staal.\nTil oktober skal 17-årige Sealove Dervishi deltage i EM i taekwondo, der foregår på Cypern. Foto: Søren Staal.\nSmå drenge og piger til bælteprøve i Nørrebro Taekwondo Klub, tirsdag d. 21. juni 2011. Mange forældre og mindre søskende følger med i bælteprøven. Foto: Søren Staal.\nMødre ser på deres børn der er til bælteprøve i Nørrebro Taekwondo Klub. Efter prøven serveres der kage, frugt og saftevand, som en gruppe frivillige forældre står for. Foto: Søren Staal.