Professioner Under Pres af Lars Thorup Larsen - Hæftet Bog - Gucca.dk\nProfessioner Under Pres - Lars Thorup Larsen - Bog\nStatus, viden og styring. Professioner under pres indeholder både refleksioner og analyser af status som et selvstændigt fænomen, men også analyser af samspillet mellem en intensiveret politisk... Læs mere.\nStatus, viden og styring.\nProfessioner under pres indeholder både refleksioner og analyser af status som et selvstændigt fænomen, men også analyser af samspillet mellem en intensiveret politisk og administrativ styring, samt de professionelle statuspositioner.\nBogen rummer en variation af rene teoretiske artikler om professioner, samt detaljerede empiriske studier af konkrete problemstillinger i den professionelle praksis.\nHos Gucca vægter vi sikkerhed meget højt, og vi ser den, som det aller vigtigste element ved handel på Internettet. For at få den bedste garanti for sikkerheden ved online betaling, har vi opnået at få NETS til at godkende vores løsning for online betaling. Handel og betaling er derfor fuldstændig sikkert.\nDer er ingen begrænsninger i returretten. Vi giver 30 dages returret på alle varer. Det betyder ganske enkelt, at hvis du har fortrudt dit køb, eller af andre årsager alligevel ikke måtte ønske varen, så send blot varen retur til os, og vi refunderer dine penge. Inden du returnerer din vare, så har du altid den mulighed at kontakte os, såfremt du har spørgsmål eller er i tvivl.\nSom vores kunde, skal du naturligvis ikke vente for længe på din vare. Vi leverer hurtigt og sikkert. Hvis din vare er på lager, modtager du den indenfor 1-2 hverdage. Den præcise lagerstatus er synlig ved hvert enkelt produkt. Du kan altid ringe eller sende en e-mail til os, hvis du har spørgsmål til lagerstatus eller leveringstiden.\nNår du køber hos Gucca, har du mulighed for at vælge mellem flere forskellige betalingsmuligheder. Den betalingsmulighed der passer dig bedst, er selvfølgelig den du bør benytte. Du er altid garanteret en sikker og tryg handel, uanset hvilken betalingsform du foretrækker at vælge. Her finder du alle vores betalingsmuligheder. Bemærk at vi først hæver pengene fra din bankkonto, den dag vi sender dit produkt - såfremt du anvender betalingskort.\nStøder du på problemer, eller har du spørgsmål i forbindelse med dit besøg på Gucca.dk, beder vi dig tage fat i os med det samme. Vi er ved telefonerne og besvarer e-mails alle hverdage mellem 10-15, og vi sidder altid parat til at yde dig kvalificeret hjælp med godt humør og smil på læben.\nVi giver dig selvfølgelig muligheden for at følge ordren hele vejen til den er dig i hænde. Du kan gå ind på din egen personlige ordreside, så snart købet er gennemført. Her kan du se, hvornår dit produkt afsendes. Du får besked via e-mail, når din pakke forlader vores lager og er på vej til dig.\nLars Thorup Larsen Jens Erik Kristensen Niels Dalgaard Karen Frederiksen Gitte Sommer Harrits Steen Juul Hansen Søren Gytz Olesen Martin Blok Johansen Flemming Svith Mai Aggerbeck Simon Bo Anderschou Jens H. Lund Kirsten Maibom Hans Jørgen Stausgaard Lennart G. Svensson\nProfessioner Under Pres, Bøger, Bog\nDin anmeldelse af Professioner Under Pres\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path__forside path__bøger path__samfundoghistorie path__larsthoruplarsen path__jenserikkristensen path__professionerunderpres


Striden om Kronborg Teglværk - Lokalhistorie for Tikøb Kommune\nKronborg Teglværks gamle hovedbygning stammer antagelig fra 1780’erne. Her er bygningen fotograferet omkring 1915, kort efter at udlængerne var nedbrændt. Fotografen har stået på jernbanedæmningen og taget billedet, så man ser Sundet i baggrunden.\nSåledes husker nok de fleste ejendommen - placeret lige hvor Strandvejen og Stubbedamsvej løber sammen. Siden foråret 2014 har huset været under ombygning og er i dag ”smykket” med et stort stillads.\nKronborg Teglværk og striden om dens tilhørsforhold\nChristian den 4. kender de fleste som en ivrig bygherre og en dårlig krigsleder. Utallige slotte og bygninger knyttes til Christian 4, men Kronborg Teglværk har dog kun indirekte noget med Christian 4 at gøre.\nForuden byggerier og mislykkede krige var Christian 4. nemlig også en stor nyder af god mad og god vin. På Frederiksborg Slot havde han derfor ansat en vintapper, som havde til opgave at sørge for vinen til kongens måltider. Denne person hed i starten af 1600-tallet Anders - og selvfølgelig blev han kaldt Anders Vintapper.\nVi ved desværre ikke meget om denne Anders, men han må jo have behaget kongen, for i 1621 fik han som gave et areal mellem Helsingør og Snekkersten. Her kunne han frit anlægge et teglværk, og hermed var Kronborg Teglværk en realitet.\nDer knytter sig mange spørgsmål til teglværket i dets første år. Et af dem er navnet. Hvorfor Kronborg Teglværk - det ligger jo et par kilometer fra Kronborg?\nForklaringen skal måske ses i det forhold, at der var en aftale om, at teglværket skulle levere sten og tegl til Kronborg Slot - som ganske vist på dette tidspunkt var bygget færdigt, men som til stadighed behøvede nye tilførsler af sten til reparationer m.v.\nImidlertid savner vi en klar dokumentation på dette, selvom der er forlydender helt op til vor tid, om at de færdige mursten m.v. blev sejlet fra Teglværket til Kronborg. Det skete via en udskibningsbro, som der endnu skal være rester af under en bro, som findes ud for Kronborg Teglværk.\nDesværre findes kun meget lidt materiale om Teglværkets drift i 1600-tallet. I det oprindelige privilegium hedder det bl.a. at ”os elskelig Anders Vintapper udi vor Wiinkælder paa vort Slot Friderichsborg” får en en grund ”liggende uden for vor Kiøbstad Helsingør ved den næste Broe ved Snedkersteen og strækker sig ud med Weien og med den Side Broen til fornævnte vor Kiøbstad Helsingøer, fiire Hundrede Toe og Tive Ruder i Længden og Atten Ruder udi Bredden”. Hvor meget en ”rude” er står lidt uklart - faktisk strides man i retssager kun 100 år efter hvad man forstår ved en ”rude”.\nI privilegiet står endvidere, at grunden tilfalder Anders Vintapper ”uden al Tynge” - d.v.s. at han ikke skal betale skatter og afgifter.\nAnders Vintapper får grunden til ”evindelig Eiendom”, men dog med den begrænsning at hvis han eller hans arvinger ønsker at afhænde ejendommen, skal den først tilbydes kongen. Kun hvis kongen siger nej til at overtage stedet, vil det kunne sælges til anden side.\nDette privilegium er udstedt den 7. september 1621 på Københavns Slot. Desværre får vi ikke at vide hvilke tjenester Anders Vintapper har gjort Christian 4.\nI 1633 er Anders Vintapper tilsyneladende død. I alt fald har hans arvinger solgt Kronborg Teglværk til øverste toldskriver ved Helsingør Toldkammer, Willum Rosenvinge Mortensen. Han var født i 1587 og blev tolder i Helsingør i 1628. Han var gift med Birgithe Sinnisdatter (1550-1634) - en datter af borgmester Frederik Leyel. Willum var således ud af en kendt helsingoransk tolder- og borgmesterslægt.\nHan døde i 1637, og hans fire arvinger overtog gården og teglværket, og beholdt det i alt fald nogle år derefter. I 1668 ses Corfitz Rasmussen som ejer, men der kan udmærket have været flere ind i mellem.\nI 1681 og i 1683 er ejeren af teglværket assessor Christen Simonsen. En assessor var i datiden en dommer ved en domstol, hvor der var flere dommere.\nFra Assessor Simonsens tid findes en beskrivelse af teglværket. Den er fra Markbogen for Helsingør, som jo beskrev alle jorder og ejendomme.\nDen transkriberede oversættelse lyder: ”Folkene på Teglgaarden kan ved deres daglige arbejde, årlig forarbejde 10 ovne teglsten á 10.000 stk. og 10 ovne mursten a 7.000 stk. når vejliget er godt. Derimod om foråret og efter høsten, når frosten kommer - eller om sommeren, hvis storm og regn indtræffer - vil stenen skændes og så vil man kun kunne brænde 8 eller 9 ovne og så vil der endda blandt disse sten være 1.-2.000 dårlige sten. Disse sten skal tages ud af ovnen og da der tilmed er mangel på ler, så leret skal findes længere væk, så er det usikkert hvad teglværket i fremtiden vil give. I øvrigt giver forpagteren en årlig forpagtningsafgift på 200 rigsdaler.”\nDenne beskrivelse er dateret 11. juni 1681, og giver os trods alt et par oplysninger. Dels fortælles, hvor stor kapaciteten var på den tid: Maksimalt 100.000 tagsten og 70.000 mursten om året. Det siger jo ikke så meget om størrelsen, med mindre man ved, hvad andre teglværker kunne producere. Det ældste teglværk i Karlebo, ”Dronningens Teglværk” kunne således i 1693 producere 203.000 sten. Og i 1702 kunne Nivaagaard Teglværk med sine to ovne producere 6-700.000 sten.\nVi må altså konstatere, at Kronborg Teglværk med sin ene ovn, var et mindre teglværk i datiden.\nHvor lå teglværket?\nSelve teglværket lå nord for den hovedbygning, som stadig findes.\nMen et mere interessant spørgsmål er, i hvilken jurisdiktion teglværket egentlig lå.\nHvis man læser det oprindelige privilegium fra 1621, står der klart og tydeligt: ”Liggende uden for vor Købstad Helsingør ved den næste bro ved Snekkersten...” Altså lå teglværket ikke i købstaden, men på amtets/sognets jord ved Snekkersten.\nDermed skulle man tro, at sagen var klar. Imidlertid bliver der tvivl om sagen, idet Teglværket jo er beskrevet i markbogen for Helsingør i 1681. Den skulle jo egentlig have været en del af Markbogen for Tikøb Sogn, som jo var en del af Kronborg Amt.\nI 1712 blev det slået fast af Rentekammeret (= ministeriet), at Kronborg Teglværk måtte være fri for indkvartering af soldater fra Helsingør. I selve Helsingør kunne ingen derimod undgå indkvartering af de soldater, der var stationeret i byen eller på Kronborg.\nDa Frederik 4. i 1720 udstedte en konfirmation på privilegier m.v. angående teglværket, er det helt tydeligt angivet til at ligge ved Snekkersten i Kronborg Amt.\nOg i forbindelse med salget af Teglværket i år 1800, udfærdiges en række betingelser for salget. I indledningen til disse betingelser (”conditioner”) står: ”...Cronborg Teglgaard, som ligger i Cronborg Amt, Tikiøb Sogn, en Halv Fierding Wey uden for Helsingøers Svingelport ved Strandweien..”\nSenere opstår yderligere splid om dette forhold. Det vender vi tilbage til senere i artiklen.\nOverdrevet - et specielt problem\nHertil kom det helt specielle forhold, at Kronborg Teglværk allerede i 1668 havde fået tilladelse til at grave ler i det område, som senere er blevet kendt som Helsingørs Overdrev.\nImidlertid står der ikke i privilegiet, at det er på Helsingørs Overdrev at denne ret gives. Derimod står der i kongens brev fra den 24. april 1668: ”...bemeldte Corfitz Rasmussen til forskrevne Værks Brug her foruden lade grave Leer paa de Steder paa Fælleds Grund hvor det bæst og tienligst er at finde.”\nDet er med andre ord kun defineret, hvor lergravningen må finde sted, med ordene ”Fælles Grund”. Det er utvivlsomt overdrevet, der tales om, men fælles grund for hvem?\nSagen er sandsynligvis, at på det tidspunkt var overdrevet, der strakte sig fra Gurre i vest til Svingelport i øst, ikke defineret som hverken tilhørende købstaden eller sognet.\nMed andre ord: Det var et fælles overdrev, som anvendtes både af landsbyerne mod vest og af købstadens befolkning mod øst.\nDet giver jo så også bedre mening at give Kronborg Teglværk lov til at grave ler hvor som helst, hvis man anså overdrevet som en del af det naturlige opland for Teglværket. Man betragtede med andre ord overdrevet omkring teglværket som en naturlig del af Tikøb Sogn.\nDelingen af overdrevet\nImidlertid skulle det snart vise sig, at Helsingør Købstad havde en anden mening om dette. Helsingør Købstad havde således allerede i 1760 forsøgt at få en afklaring af, hvor skellete mellem byens overdrev og sognets overdrev gik. I sommeren 1773 tog en helsingoransk borger imidlertid et stykke af overdrevet i besiddelse. Men denne selvtægt førte blot til at gøre det klart for alle parter, at sagen ikke var så enkel.\nNogen afgørelse kunne man ikke finde frem til. I en skrivelse til Stiftamtmanden den 2. juli 1774 lovede Rentekammeret, som var blevet inddraget i striden, blot at man snarest ville foranstalte en forhandling mellem amtets lodsejere og byens lodsejere om delingen af arealerne.\nI 1777 indledtes disse forhandlinger endeligt. Den nordlige del af grænsen var man hurtigt enige om - d.v.s. den grænse, der blev trukket langs Teglstrup Hegns østskel.\nMen da man kom til den sydlige del af overdrevet, opstod uenighederne. Amtmand Lewetzau måtte derfor skære igennem og afsætte grænsen, og det førte til, at grænsen blev fastsat til at gå til ”Bakken mellem Snekkersten og Kronborg Tegværk”.\nSamtidig blev Kronborg Teglværks grænser mod byens jorder fastsat, og endelig blev det stadfæstet, at Kronborgs privilegier til at grave ler på overdrevet fortsat bestod.\nDette skulle så have været afslutningen på den allerede da langvarige strid. Men sådan kom det ikke til at gå. Især Tikøb Sogns bønder var tilfredse og ankede over, at grænsen mellem sogn og by var lagt mellem Snekkersten og Teglværket, når nu Teglværket beviseligt var en del af Tikøb Sogn. Otte bønder fra Tikøb sendte derfor en klage til Rentekammeret og bad om, at der måtte blive nedsat en ny uvildig kommission til at udføre en mere retfærdig deling - og henviste bl.a. til, at der endnu levede mænd, der kunne huske, at der mellem de to teglværker (d.v.s. nord for Kronborg Teglværk og syd for Bergmannsdal Teglværk). ved Slibebroen havde stået en bro med rødmalet træværk og med påskriften: ”Her er Helsingørs Skjel”.\nDe eligerede borgere svarer\nRentekammeret sendte klagen til udtalelse ved Helsingør Magistrat. Her overlod man klagen til de 16 eligerede (= udvalgte) borgere, som var datidens byråd. De eligerede borgere henviste til, at den fastsatte grænse var i overenstemmelse med den landmålingsforretning, som havde fundet sted i 1686, og som havde afsat grænsen nærmest som en halvcirkel udenom købstaden i omtrent samme afstand fra nord- til sydkyst. Man påberåbte sig også, at både kong Frederik d. 2. og kong Frederik d. 3. havde foræret byen arealer til græsning for kreaturer - og at disse arealer nødvendigvis måtte være lig med det område, som nu var udlagt til Helsingørs overdrev.\nDe eligerede borgere mente tillige at kunne henvise til, at Kronborg Teglværk i ”fordums Tider” både i gejstlig og i verdslig henseende havde hørt til Helsingør, men at en senere ejer havde fået det tillagt amtet.\nDet famøse skilt ved Slibebroen havde man efter de eligerede borgeres mening ikke kunnet læse i 50 år og hævdede i øvrigt at skiltet dannede skel mellem Helsingør og Kronborg Teglværk - ikke mellem Helsingør og sogn eller amt.\nDe konkluderede derpå, at det var en fejl, at Teglværket ikke hørte til Helsingør, og at Skellebækken, som navnet angav, var den rigtige grænse.\nRentekammeret måtte indrømme at sagen var kompliceret, og sendte derfor en ny landinspektør til overdrevet, med henblik på at vurdere sagen endnu engang.\nLandindspektøren finder dog ikke anledning til at ændre på de allerede fastsatte grænser, og ved et åstedsmøde den 14. september 1778 ved Snekkersten, blev de sidste detaljer med placering af gærder m.v. fastsat.\nTeglværkets privilegium giver nye problemer\nNu var det altså endelig fastslået, hvad der hørte til Helsingør, og hvad der hørte til Tikøb. Men dermed var problemerne ikke løst. Helsingørs overdrev var jo ikke udskiftet, og nu var problemet, om overdrevet tilhørte byens borgere under ét eller det kunne udstykkes i parceller i forhold til ejendommene i Helsingør.\nTikøbs overdrev blev i de følgende år udskiftet i forhold til gårdenes størrelse og placering. Desuden udlagdes en hel del husmandssteder.\nMen på Helsingør Overdrev blev sagen først afgjort i 1798 af stiftamtmanden, der fastslog, at overdrevet tilhørte samtlige borgere i Helsingør og ikke kunne udskiftes til de ca 600 lodsejere, der var i byen.\nBlandt betænkelighederne havde stiftamtmanden da også især én indvending. Han skrev nemlig at: ”...da der paa Overdrevet hefter den Servitus, Kronborg Teglverks Eier, i Følge sit Privilegium, maae derpaa grave Leer, hvor han lyster, hvilken Herlighed han neppe saa lettelig lader sig afkjøbe”.\nTeglværket får kompensation\nDet var med andre ord en uholdbar situation i længden, og Helsingør by arbejdede i de følgende år konstant for at finde en ordning. Og i 1809 blev der udstedt et kongeligt reskript, som indeholdt en aftale mellem ejeren af Kronborg Teglværk og Helsingør, om hvorledes sagen skulle løses.\nAftalen betød, at teglværket afgav sin ret til lergravning, græsgang og tørveskær på overdrevet på en række vilkår.\nDet vigtigste vilkår var, at Teglværket fik tillagt 27 tdr. ld. af overdrevet til ”Fuldkommen Ejendom”. Det betød altså, at teglværkets eget område forøgedes med disse arealer. Det andet væsentlige vilkår var, at teglværksejer Jürgens fik lejlighed til at udpege fire områder på det øvrige overdrev, hvor han ville grave ler. Der skulle sikres, at der var vej til lergraven, men når leret var bortgravet, skulle arealerne tilbageleveres til Helsingør.\nTørvemose ved Rørtang Overdrev\nAllerede i 1633 havde Kronborg Teglværk fået privilegium på et moseareal ”...oppe i Skoven noget fra vort Slot Cronborg, kaldes Ellenholm...”\nDet var jo vigtigt at have ordentligt tørveskær - idet brænding af mursten var og er en varmekrævende proces. Hvis man som teglværksejer ikke havde adgang til tørv, så kunne produktionen ikke gennemføres. Det var derfor afgørende for teglværkets fremtid, at det allerede 12 år efter starten fik dette privilegium.\nFor at have adgang til dette sted blev anlagt en vej langs sogneskellet frem til tørvegraven.\nDele af dette område blev senere solgt fra og udgør i dag det område, der er kendt som Julianelund - et fritidshave-område beliggende på hjørnet af Ørnholmvej og Gurrevej. Resten af området henligger, endnu delvis som uopdyrkede moser og lave områder - kun med spredt bebyg-gelse.\nHerude byggedes før år 1800 et lille hus, kaldet “Ellenholm-huset” - antagelig er det det hus, som - i betydelig større og mere moderne udgave - endnu eksisterer under navnet “Teglgaardshus” eller i nyere tid: “Teglgaarden” (Ørnholmvej 17).\nTeglværkets ejere gennem tiden\nAllerede den første ejer, Anders Vintapper, var jo en mand med forbindelserne i orden - han havde jo fået hele herligheden af kongen personligt. De næste kendte ejere, var også personer med en vis status i samfundet. Det gælder toldskriver Willum Rosenvinge Mortensen, assessor Christian Simonsen, madame Barbara Schäffer, der var enke efter overjæger Johan Henrik Schäffer, og Jean Arnold Jean, der var storkøbmand i København. Hans svigersøn, krigskommissær Abel de Lafont og dennes søn, der var løjtnant ejede også teglværket. Endelig skal nævnes regimentskvartermester Johan C. Raupack.\nFørst med Arloff Jürgens overtagelse i 1801 synes det som om, at ejerne i 1800-tallet var lidt mindre indflydelsesrige. Det betyder ikke, at de tilhørte samfundets nederste lag, men det ser ud til, at der herefter var tale om folk, der i et vist omfang selv havde arbejdet sig opad i hierakiet. Det gælder bl.a. nævnte Jürgens, der var ejer fra 1801 til 1841 og det gælder landbrugskandidat Carl J. Fahnøe, som ejede teglværket fra 1879 til 1928.\nSådan så teglværket ud i år 1800\nDagen før juleaften år 1800 blev der foretaget en taksation af Kronborg Teglværk og Teglgaards udseende og indretning. Her gengives nogle af ejendommens huse:\n“Et grundmuret hus på 17 fag og 12 alen dybt med dobbelt kvist på 3 fag indrettet til 6 værelser, køkken og spisekammer, hvoraf 4 værelser er med gibsdække. bræddegulve, engelske vinduer og hollandske døre. Værelserne var med ovne af forskellige slags” - det er den endnu eksiste-rende hovedbygning, som antagelig stammer fra 1780’erne.\n“Et hus vesten for den vestre ende af hovedbygningen på 8 fag og 8 alen dybt. Opført i egebindingsværk med murede vægge og stråtag. Indrettet til hestestald, foderlo, karlekammer og brændehus.\nEt lokum ved den søndre ende af førnævnte hus.\nEt hus i beliggende øst-vest, grundmuret på 29 fag og 8 alen dybt, opført i egebindingsværk og tækket med strå. De 12 fag var indrettet til værelser: 5 værelser ved bræddelofter og bræddegulve, køkken, bryggers og spisekamre. Diverse ovne i værelserne og i bryggerset. Kælder under 5 fag. De øvrige 17 fag indrettet til lo og lade, indkørselsport samt lokum.\nEt hus med enderne i syd og nord på 28 fag, 8 alen dybt. Indrettet til beboelse med kvist på 3 fag. De 8 fag indrettet til 3 værelser, køkken og spisekammer. Værelserne indrettet med bræddegulve- og lofter og i hver en bilæggerovn. Desuden en grundmuret skorsten. De øvrige 20 fag indrettet til hestestald, foderlo, hugge- og materialhus.”\nDe to sidstnævnte huse indeholdt en række værelser. Der kan være grund til at tro, at det har været til udlejning til teglværkets ansatte, men da værelserne er forsynede med bræddegulve og med lofter og en ovn i hver, så er det - efter tidens standard - næsten for fornemt til alminde-lige arbejdere, der normalt blot blev stuvet sammen i uopvarmede rum og med plads til flere i hvert rum.\n“Et hus med enderne i øst og vest på 10 fag, 11 alen dybt. Grundmuret og stråtækt indrettet til indkørselsport og kohus.\nEn teglovn, 14 alen x 7½ alen, af mur, tømmer og tagsten med grundmurede tørreskure om ovnen. I den ene ende var der indrettet et smedeværksted.\nPandelade 37 fag, 9 alen dyb, opført af fyrretømmer og belagt med strå" - en “pandelade” må forstås som en tørrelade til tagsten.\nDen påbegyndte restaurering af den gamle hovedbygning, afslørede i 2014 rester af omkring 200 år gamle tapeter i bygningens østlige stue.\nTapeterne har været skjult under mange lag nyere tapet, men erkendes ganske tydeligt især i et hjørne af stuen.\nPanoramatapeter eller landskabs-tapeter, som de også kaldes blev introduceret i Frankrig omkring år 1800. De blev markedsført ved hjælp af små tryksager, der fortalte om motiverne.\nTapeterne var yderst kostbare, da de var håndtrykte. Den mest kendte fabrikant hed Zuber, og her fabri-keredes en lang række af forskellige tapeter med scenerier af haver eller mere eller mindre utopiske landskaber. De var især beregnet til hall’er eller spisestuer, hvor man så kunne sidde og betragte den store verden. Der var således også mytologiske serier, prospekter af byer og havne samt skildringer af eventyrlige opdagelsesrejser til fremmede verdensdele.\nFlere af disse tapeter kom til Danmark, bl.a. findes en tidlig serie beva-ret i ejendommen “Frieboes-hvile”, som i dag er Byhistorisk Samling i Lyngby. Serien stammer fra før 1808 og er udført i grisaille, hvilket serien fra Kronborg Teglgaard også er. Grisaille er et maleri, hvor lysere grå farver males på mørkere grå farver. Teknikken har været kendt helt tilbage i middelalderen, hvor den typisk blev anvendt på fløjaltertavlernes ydersider. Senere anvendtes den også som udmykning på dørstykker.\nPræcis hvornår Arloff Jürgens har ladet stuen dekorere med disse kostbare tapeter vides ikke, men de ken-des andre steder i Danmark fra 1806 - og de blev fremstillet frem til 1830, så opsætningen er sandsynligvis sket i denne periode.\nBlandt privilegier, som Kronborg Teglværk i tidens løb havde erhvervet, var også retten til fiskeri langs den kyst, der hørte til teglværket. Privi-ligiet blev udstedt i 1633 og havde som eneste betingelse, at ejeren af teglværket i fremtiden skulle vedligeholde den bro, som førte Strandvejen over den bæk, der løb ud ved Teglværket.\nDet må antages, at dette fiskeri har været bortforpagtet i en stor del af perioden. Fra 1776 ses således en forpagtningskontrakt mellem den daværende ejer, Susanna Maria Lafont og fiskerne Niels Olsen og Ole Andreasen om fiskeriet. Kontrakten lød på 6 år, og som betaling skulle fiskerne erlægge en årlig afgift på 90 rigsdaler samt betale til præsteembedet i Tikøb.\nI 1812 måtte en strid med Snekkerstens fiskere om, hvor grænsen mellem fiskestadernes placeringer og Teglværkets fiskerettigheder var afgøres ved en åstedsforretning.\nEt senere eksempel på, at fiskeriet var bortforpagtet, findes fra 1877. Her er det fiskerne Svend Olsen, Anders Nielsen, Niels Peder Jensen og Jens Frederik Jensen, som boede i de såkaldte Teglgaardshuse. De skulle nu forestå det såkaldte saltvandsfiskeri i Øresund - d.v.s. bundgarnsfiskeri og rusefiskeri. Til gengæld for fiskeriretten fik fiskerne fri bolig og tørv til opvarmning. Fortjenesten ved fiskeriet blev imidlertid fordelt med kun en fjerdedel til fiskerne og 3/4 til Schiern.\nStadige diskussioner om overdrevet\nSelvom diskussionerne om anvendelsen af overdrevet og retten til lergravning egentlig burde have været afsluttet med aftalen i 1809, så viste det sig alligevel, at der var en hel del efterdønninger.\nSåledes i 1813, hvor der er en strid om, hvorvidt Jürgens skal betale afgifter til Helsingør af de områder, som Teglværket fik tildelt ved aftalen i 1809. Sagen blev afgjort ved Overretten, der svarer til nutidens Lands-ret - og Jürgens fik ret i, at han intet skulle betale.\nI 1814-15 kører en tvist om, hvorvidt Teglværket skal betale for stengærder, bl.a. ved Snekkersten Skole.\nI 1823 afsiges der dom i en sag mellem Jürgens og ejeren af Borupgaard. Striden står om retten til den vej, som gik langs Borupgaards skel fra Teglværket til Kongevejen. Jürgens fik dom på, at han havde ret til at benytte vejen. Desuden havde han ret til at benytte vejen fra Kongevej-en til Ellenholm Mose - d.v.s. den vej, som vi i dag kender som “Ørnholmvej”.\nI 1823 har vognmand Schmidt fra Helsingør uberettiget taget noget jord ved Meulenborg, som tilhører ejeren af Kronborg Teglværk.\nI 1844 måtte der atter en retssag til for at få en afgørelse af, hvor der måtte graves ler, og hvordan vejadgangen dertil skulle være. Parterne indgik forlig.\nOg i 1859 måtte der atter forhand-linger til, førend ejeren af Kronborg Teglværk kunne blive enige med ejeren af Klostermosegaards Teglværk om retten til at grave ler i overdrevet. Parterne indgik en overenskomst, der behørigt blev skrevet ind som servitut i skøde- og panteprotokollen.\nEn uenighed mellem Teglværket og Helsingør By i 1866 handlede om, hvem der skulle betale for vej-vedligeholdelsen til og fra Kronborg Teglværk.\nOg endelig i 1868 afløses retten til at færdes ad en vej over Borupgaards jorder af en ny vejret på en vej, som Borupgaard anlægger.\nDette er kun de kendte stridigheder. Måske har der været andre, som ikke længere kan dokumenteres.\nSelve teglværket i 1878\nDesværre er der ikke bevaret meget materiale om teglværkets drift igennem årene. Det er kun enkelte glimt vi får af virksomheden. Men en vurderingsforretning fra 1878 beskriver. hvorledes teglværket da så ud:\nSelve teglovnen var 21 alen lang og 12½ alen dyb – det svarer til ca. 13x8 meter. Den var indrettet med 2 afdelinger, hver til ca. 5000 mursten, med gennemgående fyrsteder.\nOver ovnen var en overbygning af grundmur med vinkeltag i 8 fag, og på dens fire sider et grundmuret skur, 29 alen dyb, 16 alen langt (ca 18 x 11 m) med tegltag, i alt 56 fag.\nDesuden var der to tørrelader, næsten lige store: 31 meter x 11 meter. Den ene var opført på 18 murede piller med 7 hoved-midterstolper med skråstivere. Over laden var et vinkel-tag (d.v.s. sadeltag, hvis flader danner en (næsten) ret vinkel med hinanden ved rygningen). Det andet var opført på nedgravede stolper i 21 fag og taget dækket med strå.\nOgså fra 1878 findes bevaret en arbejdskontrakt mellem den daværende ejer af Teglværket, Niels Carl Schiern og teglbrænder O. Andersson. Vi kender desværre ikke yderligere til Andersson, men mon ikke han har været af svensk/skaansk afstamning? Der kom mange sydsvenske indvandrere til Nordsjælland i slutningen af 1800-tallet, så dette kunne være en af dem.\nAndersson indgik imidlertid en kontrakt med Schiern om forpagtning af teglværket. Det har sikkert været det mest almindelige - ofte har ejeren ikke haft kendskab til brænding o.s.v., så en forpagter eller bestyrer har der nok været i næsten hele teglværkets levetid.\nI kontrakten stod, at Andersson skulle skaffe den fornødne arbejdskraft, bl.a. to klapstensstrygere og en murstensstryger. I alt 6 mand og 3 drenge var mandskabet, og de skulle starte sæsonen i slutningen af april måned. Dernæst skulle Andersson stå for alt det praktiske arbejde - helt fra at afhente leret i lergraven, lade det forarbejde i møllen, selve strygningen, beskæringen, tørringen samt ikke mindst brændingen. Efter brændingen skulle Andersson sørge for at lade de færdige sten sortere og opsætte i stakke. Ovnene skulle også passes og vedligeholdes. Dårlige eller ødelagte sten skulle atter males til brug for en ny produktion.\nSand og kalk skulle Andersson også sørge for - ligesom han skulle sørge for at lade murstenene læsse på vogne og transportere til jernbanevognene.\nPå den anden side forpligtede Schiern sig til at betale et bestemt beløb for de færdige mursten, for den brændte kalk, for pålæsningen på jernbanevogne o.s.v. Schiern skulle også stille de fornødne redskaber, heste, brændsel m.v. til rådighed, ligesom han også stillede logi til rådighed for mandskabet.\nAf denne aftale fremgår det således, at teglværket i 1878 kun fremstillede mursten - ikke tagsten, rør eller andet. Desuden fremgår det, at teglværkets fabrikation blev solgt til brug et stykke væk fra fabrikken. Ellers var der jo ingen grund til at læsse murstenene på jernbanevogne.\nI 1879 havde landbrugskandidat Carl Johan Fahnøe overtaget Kronborg Teglværk. Han havde imidlertid kun ejet teglværket i et års tid, da katastrofen indtraf.\nDen 11. september 1880 udbrød der brand i gårdens bygninger - og inden dagen var omme var hele teglværket samt de bygninger, der rummede avlsdriften brændt ned. Kun hovedbygningen og antagelig den østlige længe undgik flammerne. Branden var formentlig opstået i en skorsten, i den ene fløj, som var udlejet til sommergæster.\nDe fleste af gårdens dyr var ikke opstaldet, så kun fire grise indbrændte. Desuden brændte 4 sædstakke - det var årets høst, der gik op i flammer.\nEfter denne brand var det endegyldigt slut med teglværksdriften på Kronborg Teglværk - og efterfølgende begyndte ejeren (og andre) at kalde ejendommen for Kronborg Teglgaard. Det var jo nu landbrugsdriften, der blev det primære på ejendommen.\nMen snart skulle Fahnøe få en endnu bedre indtægtskilde.\nI starten af 1750’erne var det område, som senere blev til Meulenborg en del af det overdrevsområde, som blev anvendt af både Helsingørs borgere og Tikøbs bønder.\nSom nævnt andet sted blev det først i 1777 præciseret, hvor grænserne mellem overdrevet og hhv. Kronborg Teglværks område og Meulenborgs område. Indtil da var skellene sværere at kende ude i området. Det handlede lidt om, hvad man troede og huskede.\nI 1755 - måske havde han allerede indtaget arealet i 1752 - fik fiskemester Bernhardt Diderich Bode kongelig tilladelse til at lade et 140 gange 90 favne (250 m x 160 m svarende til ca 40.000 m 2) stort areal indhegne mod at betale en indfæstningsafgift.\nDet var imidlertid først, da prokurator Niels Hansen i 1774 ejede ejendommen, at der blev bygget en ny hovedbygning. Denne eksisterede helt frem til nedrivningen af Meulenborg i 1994.\nI en kort periode - fra 1823-33 - havde Meulenborg fælles ejer med Kronborg Teglværk, men senere skiltes de to ejendomme på mere end én måde. Men endnu her i midten af 1800-tallet hørte Meulenborg også til Tikøb Kommune og Tikøb Sogn.\nHelsingør By var imidlertid ”fly forbandet” over de såkaldt ”tikøbske enklaver”, der lå som to øer i det område som var blevet tildelt Helsingør i 1777.\nSom allerede nævnt var der evige stridigheder om stort og småt mellem byen og teglværket og mellem Helsingør og Tikøb.\nDatidens administration af lokalområder var imidlertid opdelt i tre dele:\n1. Den gejstlige, der handlede om hvilken kirke beboerne skulle betjenes af - d.v.s. hvor man gik i kirke, blev døbt, begravet m.v.\n2. Den juridiske, der handlede om under hvilken domstol og politimyndighed beboerne hørte.\n3. Den verdslige, der handlede om under hvilken civil myndighed, et område blev administreret - d.v.s. en kommune eller et amt.\nForholdene for de to tikøbske enklaver var forskellige. Det skyldtes Helsingør bys evige arbejde på at få indlemmet enklaverne i Helsingør by. Det lykkedes i et vist omfang - men ikke helt:\nLadegaarden, som lå oppe ved Gurrevejen (det er der hvor nu Montebello ligger) var den anden af de to tikøbske enklaver. Den tilhørte indtil 1819 Tikøb Sogn, men overgik da til Sct. Olai Sogn.\nI 1835 henlagdes både Kronborg Fæstning, Kronborg Slot, Marienlyst, Kronborg Ladegaard, Kronborg Teglværk samt Meulenborg til Helsingør i juridiske anliggender. Indtil da havde disse områder hørt til Kronborg Østre Birk.\nMen endnu i mange år efter 1835 hørte begge enklaver i verdslig henseende til Frederiksborg Amt og Tikøb Kommune. Det var til stadighed en torn i øjet på Helsingør.\nI 1865 var der således en korrespondance mellem de to kommuner, men Tikøb afviste sagen. Men et par år senere blev sagen atter taget op - og Tikøb Sogneråd besluttede at opgive modstanden og overgive Kronborg Ladegaard til Helsingør - under indtryk af, at de derværende lodsejere ønskede dette og under indtryk af, at man længe havde været i tvivl om denne ejendoms rette tilhørsforhold, skatteudskrivning m.v.\nHelsingør får 1½ enklave\nDenne fremstrakte lillefinger fik Helsingør Byråd til at gribe hele hånden og foreslå, at begge enklaverne (d.v.s. også Kronborg Teglgaard og Meulenborg) blev indlemmet i købstaden. Heri var Tikøb Sogneråd imidlertid ikke enige og meddelte byråd, amtet og indenrigsministeriet, at det kunne man under ingen omstændigheder gå ind på.\nHelsingør Byråd skyndte sig at gøre opmærksom på, at alle ejendomme, der måtte blive indlemmet i købstaden, selvfølgelig ville få alle de privilegier, som loven indeholdt. Det betød bl.a. fritagelse for en række pligter og afgifter i op til 15 år.\nImidlertid ønskede hverken ejeren af Meulenborg, generalkonsul Frans Ewerlöf eller ejeren af Kronborg Teglgaard, N.C. Schiern, at deres ejendomme blev en del af Helsingør Kommune.\nHelsingør Byråd sendte derfor en delegation til hhv. Ewerlöf og Schiern for at overbevise dem om herlighederne ved at overgå til Helsingør Kommune. Man lokkede således med 15 års skattefrihed - og netop det overbeviste Ewerlöf om at overgå til Helsingør. Schiern lod sig derimod ikke overbevise.\nHelsingør byråd ville imidlertid ikke acceptere afslaget og lod sagen oversende til Indenrigsministeriet, der lod sagen gå til udtalelse i både Justitsministeriet, Ministeriet for Kirke- og Undervisningsvæsen samt Finansministeriet. Sagen endte med, at Schierns protest blev taget til følge og den 1. januar 1877 overgik hhv. Kronborg Ladegaard og Meulenborg til Helsingør Kommune.\nDermed var der ro om Kronborg Teglgaards tilhørsforhold i en årrække.\nI begyndelsen af 1930’erne tog Helsingør Byråd atter sagen op. Baggrunden var, at Helsingør Byråd til stadighed var irriteret over, at Kronborg Teglværk lå og spærrede for veje, byggerier, udvidelser m.v. Desuden var det til stadigt besvær, når der skulle tages stilling til vejreparationer, skolegang, brandslukning m.v.\nHelsingør Byråd argumenterede derfor, at Kronborg Teglværk er et areal, der ganske omsluttes af Helsingør Kommune, og at det i højeste grad ville være ønskeligt, om indlemmelse i Helsingør Kommune ville kunne finde sted.\nFrederiksborg Amt behandlede sagen og fandt, at det måske ville være lige så smart at man mageskiftede nogle arealer, således at dele af Meulenborg blev indlemmet i Tikøb Kommune. Så trak Helsingør Byråd følehornene til sig. De forudså nemlig, at sagen nu nemt kunne ende med, at den smalle stribe Helsingørjord mellem Snekkersten Kronborg Teglværk skulle overdrages til Tikøb!\nMed mellemrum dukkede debatten atter op i aviser og andre steder, men i løbet af 1960’erne tog debatten en anden karakter.\nInden denne udvikling skal omtales, skal vi lige lidt tilbage i tiden. Proprietær Fahnøe havde jo i 1880 mistet sit teglværk ved en stor brand. Gårdens jordtilliggende blev herefter den primære indtægtskilde på gården, men snart begyndte Fahnøe at udnytte jordernes fordelagtige beliggenhed tæt ved Øresundskysten.\nI slutningen af 1800-tallet var det jo blevet en ny trend ”at ligge på landet” - og flere og flere københavnere købte en grund ved kysten og byggede her et sommerhus.\nOg således også ved Kronborg Teglgaard. Fahnøes udstykninger foregik således allerede fra 1880’erne og fortsatte helt frem til hans død i 1928. Der var således ikke tale om nogen plan for udstykningen - det var et spørgsmål om udbud og efterspørgsel.\nOmkring 1920 var stort set hele området langs kysten udstykket og bebygget, medens der endnu var ledige områder på vestsiden af jernbanen.\nBranden i 1913\nMedvirkende til denne udvikling var, at der den 13. april 1913 opstod ild i de bygninger, der var blevet opført efter branden i 1880.\nEfterfølgende mente man, at branden var opstået som følge af en gnist fra et forbipasserende tog. Følgen blev, at gårdens lade- og staldbygninger totalt nedbrændte. Det lykkedes at redde alle dyr ud af bygningerne, men en stor del af gårdens maskiner og redskaber brændte. En ældre bygning langs Strandvejen blev reddet, trods at der flere gange udbrød brand i dele af bygningen. Gårdens hovedbygning blev også reddet fra flammerne i denne omgang.\nEfter branden genopførtes en stor lade, hvorimod staldbygninger ikke blev genopført.\nTiden med rutebilerne\nI 1936 overtog rutebilejer Holger Salomon Kronborg Teglgaard, som den nu kaldtes. I praksis var det kun selve hovedbygningen han købte.\nDen gamle lade var blevet delt op i to selvstændige bygninger, og indrettet til villaer. Den gamle bygning langs Strandvejen var revet ned, og tilbage var således kun hovedbygningen og et mindre udhus mod vest. Syd for hovedbygningen lå endnu den store have, som strakte sig helt ned til Abildgaards have.\nMen det var en stakket frist. I 1939 blev store dele af haven eksproprieret til fordel for anlægget af en ny vej og viadukt under Kystbanen. Tilbage var kun en lille del af haven og en smal stribe af den oprindelige gårdsplads.\nHolger Salomon havde i 1931 overtaget driften af Strandvejsbusserne mellem Helsingør og Klampenborg.\nEjendommen blev nu hovedkontor for ”Helsingør Omnibil Selskab” som selskabet hed da.\nI 1975 blev HT dannet, og forud for dette var en lang række forhandlinger. I den sammenhæng mødtes Holger Salomon med Poul Knudsen, der i forvejen drev ”De Hvide Busser” i Hørsholm. Salomon tilbød Knudsen at overtage Strandvejsbussen, hvilken Knudsen sagde ja til, og efter kun 14 dage var handlen en realitet.\nDet passede Holger Salomon særlig godt, at han kunne sælge til en privat busejer - han havde hele sin liv kæmpet mod, at det offentlige drev busdrift.\nPoul Knudsen overtog også Kronborg Teglgaard ved den lejlighed, men Salomon fik lov at blive boende i ejendommen indtil sin død i 1979. Herefter flyttede Poul Knudsen og hustruen Ritta ind i den gamle hovedbygning. Poul Knudsen døde i 1989, og efter Ritta Knudsens død, blev ejendommen i 2014 solgt til et selskab, der har planer om at omdanne bygningen til lejligheder.\nSom afslutning på historien om Kronborg Teglværk hører også historien om, hvordan den 350 år gamle strid mellem Teglværket og Helsingør By endelig blev bilagt.\nDet var i virkeligheden en udvikling andre steder i Danmark, som var årsag til løsningen. Forklaringen var, at der adskillige steder i Danmark var mange små kommuner, som havde det problem, at de var for små til at klare nye opgaver. Mange steder var købstæderne også helt fyldt op med byggeri og de havde derfor brug for udvidelsesmuligheder, men omegnen lå ofte i små, mindre kommuner.\nRegeringen barslede derfor med en kommunalreform, der skulle sikre større kommuner, og at de gamle købstadskommuner havde udvidelsesmuligheder.\nProblemstillingen var imidlertid en anden for Tikøb Kommune, der var blandt landets største i både udstrækning og indbyggertal. Kommunen kunne sagtens klare de nye krav fra staten, så af den årsag var der ikke grund til at lægge den sammen med andre kommuner. Imidlertid følte Helsingør sig lukket inde, og ønskede derfor en sammenlægning. Parterne stod stejlt overfor hinanden, og striden blev først løst som den allersidste kommunesammenlægning i 1969, da indenrigsministeren fastslog, at kommunerne skulle lægges sammen.\nDermed var det slut med enklaven Kronborg Teglværk - efter lige knapt 350 år!\nPå dette kort fra 1948 er vist den gamle kommunegrænse mellem Helsingør og Tikøb, således som den blev fastlagt i 1777. De to tikøbske enklaver er mod syd Kronborg Teglværk (med Meulenborg) og mod nord Kronborg Ladegaard. Begge enklaver hørte til Tikøb Kommune frem til 1877.\nVed sammenligning med kortet ovenfor, kan man let se enklaven med Kronborg Teglværks beliggenhed. Kortet her er tegnet i 1810, men rettet i forbindelse med anlæggelsen af Nordbanen i starten af 1860’erne (den lange røde markering).\nI mangel af rigtige billeder eller malerier af teglværket giver dette kort et indtryk af teglværkets størrelse og udseende. Længst mod nord ses tydeligt ovnen, der omgives af tørrelader.\nDen mindre ejendom mod vest er Meulenborg, der grundlagdes i 1750’erne. Området hørte under Helsingør jurisdisktion, men i verdslige og gejstlige forhold under Kronborg Amt og senere Tikøb Kommune.\nTil Indenrigsministeriets behandling af sagen om indlemmelse af de ”tikøbske enklaver” i Helsingør Købstad var ovenstående kort blevet udarbejdet. Bemærk, at Kronborg Teglværks område i selve Tikøb Sogn også er indtegnet. Måske indgik det i ministeriets overvejelser, at der ville være kommet en ”helsingoransk enklave” i Tikøb Kommune, hvis Teglværks-enklaven var blevet indlemmet i Helsingør Kommune.\nKortet er fra 1860’erne, men indtegnet er to pile, der viser placeringerne af de to broer, som tvisten handlede om. Gik grænsen ved Slibebroen eller ved Skellebæksbroen?\nPå dette kort er markeret placeringen af den tørvemose, som Kronborg Teglværk havde fået tildelt allerede i 1633.\nDette foto fra den store stue i hovedbygningen er taget i sommeren 2014, da fragmenter af de gamle tapeter var kommet frem i lyset i forbindelse med den påbegyndte restaurering af bygningen. Desværre havde håndværkerne ikke været opmærksomme på de sjældne tapeter, så de fleste steder er de desværre revet ned. Men her i hjørnet kan man endnu få et indtryk af tapeternes udseende.\nCarl Johan Fahnøe (1849-1928) fotograferet omkring 1885 - ca 6 år efter han købte Kronborg Teglværk. Han var landbrugsuddannet og blev landbrugskandidat i 1879. Mertha ("Meta") Johanne Jørgine Rasmussen (f. 1854) blev i 1880 gift med Carl Johan Fahnøe. Sammen fik parret to børn: Olivia (f. 1882) og Mærtha (f. 1889).


Sexede Sandra sætter stor pris på ærlighed. Både hos sig selv og andre. ER DU TIL MØRKE PIGER? HENDE HER SIGER ALDRIG NEJ TIL Puuttuu: faldskærmsudspring. Se billeder af alle de frække SE og HØR-piger. Hver uge kommer der en ny laber skønhed til glæde for de mandlige buienradars.euu: faldskærmsudspring jylland. Mit SE og HØR · Abonnement · Nyhedsbrev. Kontakt · Annoncør · Cookie- og privatlivspolitik · Forside · Nyheder · Kongehuset · buienradars.eu · buienradars.euu: faldskærmsudspring.\nSe & hør pigen faldskærmsudspring jylland - suomalaisten julkkisten\nEscort klinik analsex hæmorider Den redegjorde for toiletsex, analsex og gruppesex. Kontakt Annoncør Cookie- og privatlivspolitik. Vi er desværre forsinket med implementeringen af registrerede nicks. Bodybio · CitySwingers Nordsjælland. Bedste restauranter i Flensborg, Tyskland:\nPorno: Se & hør pigen faldskærmsudspring jylland\nFree sex dating sikre porno sider Massage privat søger pik Sex uden kondom er en ofte forespurgt ydelse, som meget få massage - og escortpiger tilbyder. HK kan hjælpe, hvis. Firmaet har hovedsæde i Århus, men to søsterselskaber i København deltager i arbejdet, når danske virksomheder skal have eksponeret dem selv og deres varer. Det ser alvorligt ud. Sådan ødelægger porno unges første gang.\nSe & hør pigen faldskærmsudspring jylland 664\nTUCAN SWINGER SEXDEBUT PORN Escort par privat fisse\nSe & hør pigen faldskærmsudspring jylland Fisse med hår sur fisse\n02. oktober 2012 av se & hør pigen faldskærmsudspring jylland


Jean-Marc er kandidat fra Lausanne Universitet Schweiz. Han er professor i biokemi ved College of Osteopathic Medicine og direktør for Metabolic Research Center, Touro University California og adjungeret professor i medicin ved University of California San Francisco. I de sidste 25 år har han udført NIH-finansieret translationel forskning. Hans største interesse er glukose- og lipidmetabolisme som mellemliggende processer i udviklingen af kroniske sygdomme, med et specielt fokus på mekanistiske undersøgelser for at evaluere effekten af ernæringsmæssig og livsstilsintervention. Hans ekspertise er brugen af stabil isotop-sporingsmetodologi anvendt til klinisk translationel forskning.\nFor at finde Dr.Schwarz online, gå til: Internet side.


Drabet på en tysk multikulturalist « Snaphanen.dk\nSeneste opdatering: 9/6-19 kl. 1650\nFørte forsvaret for nationen til politikermord?\n(Transkription af Lübckes 2015 tale.) For en uge siden blev CDU politikeren, den 65-årige Walter Lübcke fundet død på sin terrasse af et pistolskud i hovedet. Alle omstændigheder lugter indtil videre fælt af et politisk mord, så jeg ser tyske medier dagligt for at komme sandheden nærmere. Der har været forbavsende tyst i nordiske medier om det, mest i svenske, naturligvis. Det skulle nødigt forlyde i det fhv. folkehjem, at forsvaret for nationen kan være så indædt, at det fører til politikermord.\nMan kommer ikke udenom, at masseindvandringen har kostet uforholdmæssigt mange tyske dræbte og voldtagne, rundt om i befolkningen er der derfor sået et dybt had til politikere, der som i Lübcke i 2015 tillod sig at sige, at det stod enhver frit for at forlade landet, hvis de ikke delte hans ‘værdier’ på migrantområdet.\nDér kan Lübcke have underskrevet sin dødsdom. Det er ilde, at Europa nu skal have politiske mord (hvis det er tilfældet), men eliten kan have presset visse af ofrene for 2015- invasionen ud over smertegrænsen.\nFor lidt over ti år siden advarede Lars Hedegaard politikerne mod følgerne af deres gerninger. Mere detaljeret findes advarslen i 2007 talen fra Bruxelles The Resilience Of The Commoners. – Walter Lübcke: „Abgelegt unter Volksverräter“, – The Puzzling Murder of a German Politician.\nDet skuffende valgresultat for Dansk Folkeparti yder ikke DF retfærdighed. Kritikken af partiet skyder langt over målet. Det er takket være DF, der i mange år blev svinet til af uvidende og letsindige politikere og journalister, at vi i Danmark fik så realistisk og ærlig en offentlig debat om islam og denne ideologis ødelæggende følger for det danske samfund.\nTilsviningen er i øvrigt ikke et overstået fænomen. Forleden bragte Politiken, der altid har været foregangsavis på dette felt, en modbydelig tegning af Pia Kærsgaard og Kristian Thulesen Dahl, begge tilsølet af snavs. Avisens ledelse er helt blind for, at snavset på de to politikere er kastet af avisen og ingen andre.\nDF´s fortjeneste, at menigmand har ranket ryggen\nNiels Lillelund, som ikke bryder sig om DF, skrev for nylig, at det var DF´s fortjeneste, at menigmand havde ranket ryggen og ikke ladet sig kyse af eliten i udlændingespørgsmålet. Det er rigtigt, og det krævede et langt sejt træk. Det var takket være DF, at Socialdemokratiet slog ind på en mere realistisk kurs efter Aukens, Nyrup Rasmussens og Thornings uansvarlige laden stå til i flere årtier. Nu er så en del gamle socialdemokratiske vælgere vendt tilbage til Socialdemokratiet.\nHvis ikke DF havde været der, ville Venstre og de konservative heller ikke være blevet mere ansvarlige på indvandringsområdet. Der er stærke kræfter i begge disse partier, der heller vil være ”anstændige” i forhold til EU og medierne end ansvarlige over for den danske nation.\nJeg er enig i den del af kritikken, der går på, at DF har været alt for lidt synlig i valgkampen og i den senere tid har manglet kant. Men ville ultimative krav til regeringen have bragt noget godt i en situation, hvor medierne har opgejlet et hysteri om Jordens undergang, hvis vi ikke holder op med at spise kød, køre i bil, rejse med fly? Dvs. hvis vi ikke hælder endnu flere milliarder ud til ingen verdens nytte – blot for, at nogle folk uden indsigt og ansvar kan føle sig gode og bedre and andre?\nRasmus Paludan og hans enkeltmandscirkus har desuden bidraget til at svække DF (og indirekte styrke den røde lejr), som imidlertid kan lære af Paludan at tale direkte og klart i stedet for at finde på håbløse og uforståelige udtryk som ”paradigmeskifte”. At tale om DF´s ”kollaps”, dvs. sammenbrud, er helt hen i vejret. Liberal Alliance er brudt sammen og er formentlig færdig som politisk parti. Det er DF ikke. De store og stigende problemer med Muhammeds tilhængere vil være en garanti for DF´s fremtid som en nødvendig politisk kraft. Forhåbentlig kan Nye Borgerlige og DF finde ud af at samarbejde for at bremse islams ødelæggelse af landet.\nIslams vækst i Danmark er problemet over alle problemer\nMit forslag til DF´s ledelse skal være at skærpe profilen og igen og igen understrege, at ISLAMS VÆKST i Danmark og i andre vesteuropæiske lande er problemet over alle problemer. Helt konkret bør DF konsekvent sammenkæde de samlede udgifter til forsørgelse og inddæmning af islams utilpassede tilhængere med andre offentlige udgifter. De enorme udgifter til de ikke-integrerbare tilhængere af Muhammeds lære (i form af direkte overførselsindkomster, til skole- og uddannelsessystemet, til politi, domstole og fængselsvæsen samt meget mere) skal sammenholdes med andre udgifter på finansloven. En forudsætning for nye udgifter på disse andre områder bør være krav om nedsættelse af udgifterne til islam – udgifter, der aldrig har været omfattet af sparekrav, men blot automatisk betales, som om der var tale om et område uden for politisk kontrol.\nPS. Jeg er ikke medlem af DF, men har stor respekt for partiets mangeårige indsats og for dets vælgere.\nMorten Østergård har som den eneste indset, at der lå en halv million stemmer i ghettoerne, der var lige til at samle op, hvis blot man kælede med imamerne og bydelsmødrene. Dygtig stemmemaksimering.\n– Og det bliver kun værre.\nKoldeMorten stod ikke i Stampe, men Rohder sammen med KlammeCarsten og VegeMorten i ghettoernes skimlede kældre efter fortidige stammers stemmer.\nTror slet ikke, der er så mange af dem, der har stemmeret. Og da stemmeprocenten for gruppen typisk ligger på omkring 50-60 procent, er det åbenlyst ikke (endnu) en voldsom vælgermasse.\nEr der da slet ikke nogen, der skænker valgsvindel en tanke? Hvem kigger valgbestyrelserne over skulderen? Hvilke instanser tjekker at Indenrigs- og Sundhedsministeriet ikke snyder på vægten?\nJamen naturligvis er det da valgsvindel. Hvad ellers!? Det er jo noget vi har stor tradition for her i landet.\nDet Radikale Venstre er uden tvivl blevet tildelt mindst 100 procent flere stemmer end partiet reelt fik.\nDer må være nogen, der kan grave i det… Fair nok at Dansk Folkeparti gik rekordmeget tilbage (jeg gad heller ikke stemme på dem), men at andre indvandrerkritiske partier kun skulle have formået at samle sølle 4 af de 12 tabte procent op, virker besynderligt.\nNår man tager i betragtning, hvor folk almindeligvis får deres nyhedsdækning, er der såmænd intet besynderligt i det.\nVælgervandringerne her https://www.dr.dk/nyheder/politik/vaelgervandringer?fbclid=IwAR1KqIjoY7j4nzIgNjm2mix8kVaSEiZC8SSUoqISUJz2uSk5rYqT_lOfWbA#P2019\nEn del gik tilbage til fuseren S.\nOle Funch Andersen\nRasmus Paludan har ikke bidraget til DF’s svaekkelse, vaelgerne har talt, resultatet har de ansvaret for.\nReply to Ole Funch Andersen\nDet er hellere ikke rigtigt. DF tabte flest vælgere til Venstre, dernæst til socialdemokratiet. DF tabte under EN procent til Stram Kurs. Tallene foreligger: “Tallene viser, at store grupper af vælgere er vandret væk fra Dansk Folkeparti, og at de i vidt omfang er gået til henholdsvis Nye Borgerlige, som presser DF fra højre, og Socialdemokratiet, der har bevæget sig mod højre på det værdipolitiske område. Langt størst har flugten af DF-vælgere dog været til Venstre, og det er bemærkelsesværdigt, mener Kasper Møller Hansen.»Det er især sket i den sidste del af valgkampen, hvor DF har fortsat sin nedtur, og… Read more »\nLeste at flere somaliske foreninger gikk ut og ba sine landsmenn stemme venstre..de skulle tenke på alle de som ville komme til Danmark i fremtiden..og det hadde tydeligen effekt.\nDF aner ikke, hvad der ramte dem. De var dog klar over, at noget var i gære og kom med den ene vanvittige og totalt uigennemtænkte udmelding efter den anden under valgkampen, for desperat at undgå det uundgåelige. Thulesen Dahl var så langt ude til sidst, at han nærmest talte sort! Andre ledende politikere i partiet har ihærdigt søgt efter forklaringen på valgnederlaget, og undervejs i valkampen på de dårlige meningsmålinger, i eksempelvis meld og feld; noget som interesserer de færreste vælgere, hvis de da overhovedet er klar over, hvad det drejer sig om. Det virkelige problem for DF er,… Read more »\nEnig! Jeg har svært ved at afkode, hvad DF egentlig står for, ud over, at de for enhver pris vil være stuerene. Det kan jeg ikke bruge til noget, og derfor droppede jeg DF.\nDF’s mission er at påpege og modarbejde muhamedanerinvasionen.\nDF har haft en betydelig indflydelse på de Radigale galgenfugles opfattelse af den islamiske multi-kulti invasion. Efter 20 års massiv påvirkning fra DF, har de Radigale nu endelig accepteret at “antallet betyder også noget”; dog intet specifikt antal angivet. Med den fart i erkendelse af virkeligheden, vil de Radigale nok om ca. 10 år måske udtrykke bekymring over de mange Sharia-patruljer, som til den tid render rundt i Christiansborgs korridorer.\nDen, der ager med stude og Radigalninge, kommer også med til garanteret ragnarok.\nTil Bent Jensens indlæg: Det er rigtigt at DF gjorde indvandringsdebatten legitim. Men helt ærligt; det opnåede de for 15 år siden. Hvad har de opnået siden? Man kan ikke som anti-indvandringsparti stille sig tilfreds med at “gøre indvandringsdebatten legitim” mens det danske folk til stadighed bliver udskiftet. Som minimum bør man også stoppe indvandringen. Som absolut minimum. DF har på det punkt fejlet totalt.\nDF glemte målet, som er at stoppe indvandring af muslimer, både som asylanter og pårørende ved hele tiden at gøre opmærksom på hvad Islam er og indebærer. Islams grundlov er koranen. Hver eneste sætning i den er de del af en lovtekst som ikke under nogen omstændigheder kan rokkes. Har DF taget dette op. Har DF taget op at en stor del af sharialoven ganske enkelt er kriminel aktivitet i vort land? Har DF overhovedet nogen som kan islam og er kritisk. DF-formanden ville ikke have magt til at gennemføre sin politik. Og det som er sket med indvandringen, stramningen,… Read more »\nDF har desværre været med til at begrænse det rum hvor man kan tale om tingene. Inden for rummet har der været en livlig debat der oftest er jovial og venlig, hvor man klapper hinanden på ryggen med forsikringer om hvor gode kolleger de allesammen er. Hele rummet er dækket af hele spektret af meninger så ALLE meninger kan blive tilgodeset mens det siver ind med fjendtlige tropper der nu ovenikøbet kan mobiliseres kollektivt bare man siger det til fredagsbønnen. Så dukker Paludan op og fortæller hvad der er virkeligheden uden for osteklokken og hvad sker? Hysteriet og hadet vil… Read more »\nTøøøøøsedrenge, som den gode Kresten Poulsgaard så korrekt påpegede det.\nDF er styret af bovlamme rablehuller.\nDet er takket være DF, der i mange år blev svinet til af uvidende og letsindige politikere og journalister, at vi i Danmark fik så realistisk og ærlig en offentlig debat om islam og denne ideologis ødelæggende følger for det danske samfund. Muligvis, men nu er DF altså gået over til den mørke side. Hvis du havde en babysitter som i mange år havde gjort et førsteklasses arbejde, men så myrdede din søn på hans tiårs fødselsdag, ville du så sige “okay, men hun har gjort et fremragende arbejde i fortiden, så jeg ser ingen grund til at hun ikke… Read more »\nInteressant problem vedrørende teoretisk islamisk overtagelse af den politiske magt i et vestligt land! Hvordan vil muslimerne rent teknisk styre og kontrollere de samfundsmæssige og industrielle strukturer i et fjendligt indstillet kristent land. Den islamiske kultur er aldeles fremmed for moderne teknik og avancerede ledelsesformer. Giver koranen ikke svar på problemerne, er de magthavende muslimer afhængig af vestlig teknik og management. Alene i denne situation ligger kimen til borgerkrig og væbnet modstand overfor en planlagt islamisk magtovertagelse. Det var lettere i Andalusien og Konstantinopel, der var på samme tekniske niveau som erobrerne. I dag har islam ikke en chance for… Read more »\nNogen skal jo blive myrdet, så hvorfor ikke ham den velaflagte tysker. Han boede trygt og godt i en stor villa i Kassel. Ingen fare. Nej, der er slet ingen fare på færde. De bliver dræbt en efter en. Ikke mig, så ingen panik. Det er bare omkostningerne ved vores politik. Vi er et så stærkt demokratisk tysk samfund, at intet kan rokke os. Vi har lært af fortiden, så vi kan tåle alt det, almindelige tyskere tålte før 1933-39. Den krig holder aldrig op. Den gør folk kloge eller til komplette idioter. I hele vores indvandring-udvandring-kønsforvirrede-amerikanske campusvrøvl osv. Her… Read more »\nDette ser vi ikke på news, uha nej! Der viser man kun ligegyldigheder, debatpjat og klimahysteri . . https://youtu.be/3neu-fG9xgY\nDF har forvaltet deres politiske kapital med største udygtighed! De har været et kæmpe parti og har fået minimal indflydelse for deres mange mandater. De kunne velsagtens have regeret landet, ihvertfald bag regeringskulissen, men istedet blev de Venstres dørmåtter. Og meget få vælgere gider i længden en samling professionelle dørmåtter. DF fik et langt bedre valg end de fortjener!\nLæser ikke papiraviser mere. Forsøger at undgå også internetudgaverne. Efter https://da.wikipedia.org/wiki/Bjarne_Corydon også slut med Børsen. (Dette er et testindlæg, for at se, om det “kasseres”).\nOff topic. https://www.amazon.co.uk/Judgment-Moscow-Soviet-Western-Complicity/dp/0998041610/ Vladimir Bukovsky har (gen)udgivet, med nyskrevet, dette over 700 sider (paperback), 1 kilogram tunge værk. Han huskes for at kalde EU for EUSSR, og har berettet om EF/EUs henvendelse til USSR om nyttige tips. 14,99 pund sterling i paperback, 21.99 pund indbundet.\nInternetmedier, herunder weblogs/blogs, er fremtiden:http://rundtombornholm.net/index219.htm\nDet er fint at nedlægge kranse for DFs resultater og for partiets pionerer, men hvordan komme videre uden kritik? DFs evne til at analysere egen politiske situation har altid været umådeligt ringe. Det sås tydeligt af partiets totalt kiksede kampagner, som snarere rev ned end byggede op. Partiet er aldrig blevet mainstream, selvom snu opinionsdannere har indbildt partiet, at de mange stemmer var udtryk for netop dét. Det er de ikke! DF er fortsat et “klamt” parti. De fleste af partiets vælgere kviede sig altid ved at stemme på et parti, der rummede en Martin Henriksen, som taler hjerteløst. Det… Read more »\nMartin Henriksen var da een af deres allerbedste! Også oratorisk. Den unge Kofoed var også god. Jeg mener, det er Thulesen, der har fejlet, og ærligt talt kan jeg ikke give min stemme til et parti, der ikke kan stille med en statsministerkandidat, og ikke engang tør gå i regering. Faktisk aner jeg ikke, hvad de har fået udrettet de sidste 4 år. Jo! De gjorde ikke indsigelser mod Marrakech aftalen! Det var nok dråben for mange.\nJeg oppfatter Thulesen som en prater..men hva han egentig mener er vanskelig å fatte. Tror nok mange følte seg lurt av de som stemte på DF før..at de skulle ta ansvar ved å bli med i regjering. Et taktisk dum avgjørelse som de betaler for nå. Synd fordi jeg hadde også tro på de..før..nå virker de totalt forvirret. Thulesen prater for mye og våget ikke ta ansvar. Tror deres første valgbrak sejer gikk han til hodet..glemte at noe skulle leveres også til de som stemte på DF..så ikke smart nok.\nMartin Henriksen repræsenterede nogle stemmer, som partiet i forvejen tiltrak, men han frastødte de fleste andre. Jeg ved godt at mange trofaste DFere synes, Martin Henriksen gjorde det fremragende (han blev vitterligt bedre med tiden) men det syntes befolkningen som helhed ikke. Og DFs ambition burde være mere end at være et niche-parti, når de på det nærmeste var ene om at forfægte det andet af to standpunkter i debatten. DF kan ikke nøjes med at tale til og for de sprutrasende. Hvis de vil være fortalere for danskerne som folk og nation, skal de vide, at danskerne er Hjertefolket.… Read more »\nManglende kant? Martin Henriksen og Kenneth Kristensen Berth er røget ud, begge var de skarpe i kanten.Tidligere socialdemokrater men også borgerlige vælgere gik tilbage til deres gamle partier. De føler, at de gamle partier har ændret udlændingepolitikken, og vender hjem til det vante og trygge.\nIfølge Dante befinder Lübcke sig i helvedes niende cirkel sammen med Judas, Brutus og andre forrædere.\nTyskerne er begyndt at vågne op! Danskerne har valgt en blodrød regering, som vil sætte turbo på befolkningsudskiftningen og islamiseringen. Demokratiet har spillet fallit!\nDen danske kyllingehønskekællingeflok har fået det hele galt i halsen og den store samling taberklienter har i deres store enfoldighed tyet til “deres” medier, da de skulle overveje krydset. Det er enten det, eller de står ATTER ENGANG MODEL TIL AT BLIVE FUPPET PÅ DET SKAMMELIGSTE, hvilket fremmer samme konklusion: at de er en samling ulidelige taberklientkommunister hele banden, hvis de da ikke selv er de medvirkende nazister, konklusionen er klar: danskerne har ikke fortjent at overleve ind i fremtiden\nVil lige tilføje, at en stor del af svindlen er den superhjernedøde propaganda, som flyder fra alle kommunistmedierne: Den er ikke der for at overbevise et par gakkede islamistiske psykopatiske kommunister eller nazister, den er der for at stille undskyldende dummepropaganda til rådighed for den forestilling, at der skulle eksistere et publikum rent teoretisk, som interesserer sig for hvad psykopatmedierne skriver, siger, tænker, gør og er og er altså kun der for at oppebære forestillingen om, at der er nogen der er dumme nok til at tro på propagandaen, til at det kan lade sig gøre, at der opstår et… Read more »\nRigtig fint indlæg fra Bent Jensen. Jeg savner ligesom ham, at 1) DF skærper dets politik markant og skaber bedre koblinger mellem pressens ensidige historier og den faktiske realitet som man oplever den i hverdagen. 2) at DF søger samling og afklaret samarbejde med alle nationalkonservative kræfter og partier politik, valgforbund, mv.) og 3): at DF i højere grad fokuserer på kernen i en klar kulturpolitik i bred forstand, der viser visionen og vejen frem til et Danmark med fortsat dansk sprog, kultur og egenart – i en ellers vildsomt globaliseret verden. Det er sidste udkald for at sikre dette!


8,7 ud af 10 baseret på 251 Anmeldelser\nBeliggenhed, havudsigt, gode senge også den 3.seng. lækker mad\nHavde en ekstra overnatning pga vejret. Noget af det første der møder os på værelset er en stor fed kakelak. Møder senere på aftenen 3 mere, ikke videre charmerende. Kan ikke huske hvad hotellet hedder\nAlt den gode mad, men en stor spisesal hvor det var svært at side og hygge sig som ægtepar.\nUdsigten. Buffeten. Gratis P-kælder. Nydeligt og lækkert hotel, men meget stort og lidt upersonligt. Mange englændere på hotellet.\nLagnerne der dækkede madrasserne havde pladticbagside, hvilket bevirkede at man efter 3-4 timers søvn vågnede op badet i sved!\nværelse med flot udsigt indoor pool fin buffet morgen og aften *****\nRegn 80% af tiden\nBekræftet køb : 2018-03-05\nBeliggenhed Mad Spa Fitness Pools\nLidt hyggeligere indendørs pool. Men dejligt at man kan svømme udendørs. Vand legeområde for børn, hvor de må sprøjte og lege\nBekræftet køb : 2018-02-19\nDejlig beliggenhed, super god service, god mad, stort lækkert værelse og alletiders ferie.\nDer var en smule larm fra udsugningen/ventilationen på værelset.\nBekræftet køb : 2018-02-05\nFin udsigt og fint med plads\nLidt flere steder med underholdning og bedre info om fitness sted og rssturenter\nBekræftet køb : 2018-01-29\nSmil fra personalet i receptionen\nGodt fitness center med åbent hver dag hele dagen :-)\nMere smagfuld mad og bedre håndhygiejne faciliteter omkring buffeten samt absolut ikke tatøj oven i fadene så må buffeten arrangeres så der er plads til at lægge tatøjet på en tallerken for sig :-(\nBekræftet køb : 2018-01-22\nIndlæg af metteolsen Havdrup, Danmark\nIndlæg af VibekeU4\nDejligt hotel. Faciliteterne levede dog ikke helt om til forventningerne. Polen var kun 18 grader, virkelig koldt og de aktiviteter de reklamerede med var ikke alle tilgængelige. Dejlige værelser og buffeten var overdådig.\nIndlæg af Charlott111 Holte, Danmark\nHotellet er virkeligt dejligt, med skønne værelser. Restauranten ved pool området kunne godt lave bedre mad. Morgenmaden er virkelig god, men det tager lang tid for dem for at få sin kaffe. Nogle morgener måtte jeg vente over 30 min. Baren på hotellet er hyggelig men lukker lidt for tidligt\nIndlæg af Kirsten T Fuglebjerg, Vestsjalland, Denmark\nVirkelig en fantastisk ferie\nVidamar er og vil altid for mig være stedet at holde ferie på Madeira. Placeringen er perfekt, direkte til Atlanterhavet med de mest fantastiske stemningsbilleder morgen og aften. Dejlige værelser, hvor der er alt hvad man behøver. Restauranten var under ombygning så jeg glæder mig til næste gang til at se den nye renoverede restaurant. Så må jeg nævne personalet. De er fantastiske. Må specielt nævne Alexsandra og kokken på den Japanske Koy restaurant. Aleksandra var hjælpsom og vejledende angående det japanske sushi. Stort + til hende. Så fik vi en udsøgt service af Fabriano som hjalp os med lejebil samt mange andre ting. En virkelig dejlig person. De ting vi manglede blev der taget hånd om med det samme. Det var 2 gang vi var på Vidamar og det bliver ikke sidste.\nIndlæg af Dan H Fuglebjerg\nHar aldrig været på et bedre hotel, der er super hjælpsomme og servicemindede og man bliver kongeligt behandlet, et sted man kommer igen og igen, denne gang var anden gang, og selv om det er 2 år siden sidst bliver man genkendt, og personalet siger simpelthen velkommen hjem.\nGolden Residence har en skøn beliggenhed i et roligt og smukt område. I nærheden ligger gode badestrande, hyggelige restauranter og en livlig strandpromenade. Her finder du alt du behøver for at nyde udsigten og roen under din ferie.\nResidencial Greco ér et godt valg for dig, som foretrækker at bo centralt frem for mange faciliteter på hotellet. Ikke langt fra hotellet findes Funchales smukke parker og strandpromenaden, og hvis du trænger til at blive kølet ned, er du velkommen til at benytte nabohotellet Windsors tagpool.\nSkønne hotel Galosol er et af vores Apollo Sports-hoteller. På hotellets sportscenter kan du vælge mellem mange forskellige hold, som fx body combat, aerobics, step og spinning. Der venter masser af feriepuls både over og under vandet, men der er også tid til stille aktiviteter som morgenyoga, poolafslapning og gåture i det naturskønne Levadaområde.\nHotel Roca Mar ligger skønt blandt klipperne i den rolige by Caniço de Baixo ca. 10 km udenfor Funchal. Her kan du bade i havvandspoolen, nyde den smukke panoramaudsigt fra hotellets restaurant samt træne i fitnessrummet. Det er enkelt at tage til Funchal - hotellet har nemlig en gratis bus, der kører til centrum på hverdage.


Interessenterne inddrages i arbejdet med nyt NemID | CEDI\nInteressenterne inddrages i arbejdet med nyt NemID\nDigitaliseringsstyrelsen inddrager erfaringer og faglige input i arbejdet med den næste generation NemID. Mulighederne er mange og ønskerne meget forskellige.\nI arbejdet med næste version af NemID har Digitaliseringsstyrelsen valgt en bred inddragelse af interessenter, som bruger eller på anden vis er involveret i NemID. Det er fx borgere, medarbejdere i virksomheder, tekniske eksperter, andre myndigheder, interesseorganisationer mv. Formålet har været at få brugerne i fokus fra analysefasens start.\nDer er derfor blevet afholdt en række aktiviteter, hvor interessenter har haft mulighed for at bidrage med viden om deres behov og ønsker for næste generation NemID. Digitaliseringsstyrelsen har gennemført en offentlig høring, foretaget en brugeranalyse og afholdt flere møder med specialister på området. De mange indspil fra interessenterne skal bidrage til et så stærkt beslutningsgrundlag som muligt forud for anskaffelsen af den næste løsning.\nDen offentlige høring om nyt NemID blev afsluttet i juni. I alt indløb 63 høringssvar fra bl.a. offentlige myndigheder (ministerier og styrelser samt regionalt og kommunalt niveau) erhvervs- og interesseorganisationer samt privatpersoner med særlig interesse for området, herunder it-bloggere.\nNogle høringsvar forholdt sig til den fremtidige løsning og indeholdt enten generelle eller konkrete anbefalinger. Andre forholdt sig til de analyser, der udarbejdes i forbindelse med forberedelsen af et samlet beslutningsgrundlag.\nHovedtemaer i høringssvarene er blandt andet:\nDer ønskes en fortsat høj sikkerhed i løsningen, evt. med mulighed for opdeling af sikkerhedsniveauer.\nFokus på en sammenhængende og fremtidssikret it-arkitektur.\nFokus på handicapvenlighed, kompatibilitet og brugervenlighed\nFor NemID-erhverv ønskes bl.a. fokus på brugervenlighed, mulighed for håndtering af flere CVR-numre mv.\nØget mobilitet og anvendelse af NemID på mobile platforme\nDigitaliseringsstyrelsen har udarbejdet et samlet dokument med alle høringssvarene samt et høringsnotat, der beskriver resultatet af den offentlige høring.


Ventesorg - Et Fint Farvel\nOs, der er midaldrende nu, og er så heldige at have vores forældre eller én af dem endnu, sidder nogle gange i en lidt svær situation. Vi er glade for at have vores forældre, og samtidig frygter vi den dag, vi ikke længere har dem som anker i vores liv.\nMange af os bor måske langt væk fra forældrene, og vi kan ikke komme løbende, hver gang der opstår et eller andet. Vi kan måske ikke hjælpe dem med dagligdagens udfordringer på den måde, vi gerne vil, og måske har de behov for mere hjælp end kommunen kan give dem. Kommunen kan hjælpe vores gamle med rengøring, madordninger og personlig pleje – men de kan ikke hjælpe med en tur i byen for at handle yndlingstingene eller det nye tøj, og de kan ikke hjælpe med at følge vores gamle til lægen eller til kontrol på sygehuset.\nMan kan selvfølgelig alliere sig med en privat form for hjælp til disse ting, men dels koster det jo penge, og dels vil man måske gerne høre, hvad lægen eller sygehuset siger. Vi laver gerne aftaler med vores forældre om, at vi kommer og deltager i familiemiddage eller lægebesøg, men vi kan ikke være der de fleste dage. Og dagene kan blive lange for de ældre. De ældre, som bor på plejehjem, kan deltage i forskellige aktiviteter, og de har folk at snakke med hver dag, men de mange, som stadig bor i egne boliger, kan blive meget ensomme. Dette kan igen føre til tristhed og måske endda til vrede hos de ældre. Denne vrede rettes så tit mod os, for hvor skal de ældre ellers rette den hen?\nEfterhånden som vi ser vores gamle forældre blive svagere og måske endda blive syge, opstår der også nogle andre tanker hos os. Vi vil så gerne hjælpe dem, men vi kan ikke tage byrderne ved at blive gammel på os.\nOg her kommer ventesorgen ind. Når man kører hjem efter et besøg hos sine forældre med bevidstheden om, at der måske går op til 14 dage eller mere før vi ser dem igen, så håber vi, at de glæder sig over vores besøg. Vi skal jo hjem og passe jobs, børn, børnebørn og andet godt; vi skal jo passe vores liv.\nAfhængig af besøgets forløb kan vi være glade eller triste. Hvis vores forældre ser godt ud og er åndsfriske, er vi glade, når vi kører hjemad. Hvis vi synes de så trætte eller syge ud, kommer bekymringerne snigende. Er det mon sidste gang? Sidste gang vi har set dem i live?\nVi skal alle dø, men hvordan klarer man tanken om at miste sine forældre? Og her tænker jeg ikke på de rent praktiske ting i forbindelse med et dødsfald. Disse ting har man forhåbentlig afklaret i samarbejde med forældrene, så man kender deres ønsker.\nDer er nogen, der siger, at man først bliver voksen, når man har mistet sine forældre. Det er nok rigtig på en måde, for det er vores forældre, der altid har passet på os hele livet. Og pludselig skal vi stå alene.\nVi bekymrer os for vores forældre, vi hjælper til, så godt vi kan, og vi forsøger at vænne os til den svære tanke det er, at vi skal stå alene uden forældre. Det er ventesorg – sorg på forhånd, og sorg man ikke kan dele med nogen, for ingen andre end du har præcis dit bånd til dine forældre.\nGode råd til dig i ventesorg; erstat eventuelt ordet ”sygdom” med forældre:\nVær obs på, hvordan du har det – og hvad du har brug for.\nForsøg at finde en balance mellem egne behov og den syges.\nVær åben om din situation og dine følelser. Brug evt. ordet ”ventesorg”.\nForsøg at leve så almindeligt som muligt fra sygdommen.\nHold pauser fra sygdommen.\nFå sagt og gjort ting, mens tid er. Det giver mindre skyldfølelse nu og senere.\nMød ligestillede, der også kender til ”forbudte” følelser som skam og bitterhed.\nOpsøg viden og gode råd til pårørende f.eks. Gennem en patientforening.


Alle tre mistænkte er anholdt i sag om voldtægt i Store Heddinge - og løsladt efter grundlovsforhør - Stevnsbladet\nForside>Alle indlæg>Politi / 112>Alle tre mistænkte er anholdt i sag om...\nAlle tre mistænkte er anholdt i sag om voldtægt i Store Heddinge – og løsladt efter grundlovsforhør\nPolitiet har onsdag formiddag anholdt den sidste mistænkte fra sagen om voldtægt mod en 14-årig pige i Store Heddinge den 11. juli. De tre unge mænd, der blev anholdt – og stadig er sigtet i sagen – blev alle løsladt efter grundlovsforhør i Retten i Roskilde.\nStore Heddinge: Midt- og Vestsjællands Politi har onsdag formiddag den 14. juli anholdt den tredje mistænkte i sagen om voldtægt begået mod en 14-årig pige den 11. juli i Store Heddinge, Stevns.\n– Vi har inden anholdelserne søgt de to mænd på alle kendte adresser, og vi har de sidste par dage været bekendte med deres identitet. Det har nu ført til, at den ene blev anholdt på sin adresse i nat, og den anden valgte at melde sig selv, efter vi havde fået telefonisk kontakt til ham, siger politikommissær og efterforskningsleder Kristian Egekær fra Midt- og Vestsjællands Politi.\nMandag den 12. juli blev en 22-årig mand fra Køge Kommune anholdt, og han blev fremstillet i grundlovsforhør samme dag. Her fik han anholdelsen opretholdt i tre gange 24 timer. Han blev onsdag eftermiddag fremstillet i grundlovsforhør sammen med de to andre med begæring om varetægtsfængsling.\n– Vi har nu anholdt alle tre mistænkte i sagen, og vores klare opfattelse er, at der ikke er flere medgerningsmænd på fri fod, siger Kristian Egekær.\nDe tre mænd blev fremstillet ved Retten i Roskilde kl. 14.30, sigtet for i forening at have bortført en 14-årig pige, kørt hende til en adresse i Store Heddinge og have udsat hende for seksuelt overgreb. Der blev begæret dørlukning af hensyn til den videre efterforskning.\nAlle tre mænd, der har anden etnisk baggrund en dansk, nægtede sig skyldige.\nUnder grundlovsforhøret blev de tre mænd sigtet for voldtægt og andet seksuelt forhold end samleje, for blufærdighedskrænkelse og for frihedsberøvelse, fremgår det af Dagbladet. Ifølge sigtelsen var pigen fanget i sammenlagt halvanden time. I det tidsrum skal de tre mænd have tvunget hende ind i en bil og kørt hende til adressen på Algade, hvor selve overgrebet fandt sted. Her tvang de den unge pige til at drikke alkohol og tog hendes tøj af, hvorefter de tvang hende til at udføre oralsex på den 21-årige og 22-årige mand. De tre mænd befølte, ifølge sigtelsen, også den unge pige på kønsdelene. Herefter lykkedes det pigen at flygte.\nLøsladelse kæret til landsretten\nRetten i Roskilde valgte af løslade de tre mænd på 21 år, 22 år og 24 år efter et fire timer langt grundlovsforhør.\nDagbladet oplyser endvidere, at der under grundlovsforhøret blev afspillet en 2 timer og 17 minutter lang videoafhøring med det 14-årige offer.\n– De er løsladt alle tre. Jeg kan kun sige, at det var resultatet, da der var lukkede døre. Jeg kan dog sige, at den afgørelse er kæret til landsretten fra anklagemyndighedens side, siger anklager Thomas Rasmussen fra Midt- og Vestsjællands Politi.\nTags:anholdt, bortførelse, voldtægt\nForrige indlægEndnu en sommer uden musikaftener\nNæste indlægPopulært spil får 7.000 kr.\nForeninger / klublivMøder / ArrangementerStevnsStore Heddinge Klaus Slavensky|8 timer siden


Slip Angsten - lev livet lidt mere med mindre angst!\nLær din angst at kendeog få værktøjer til at slippe den\nGør som 4.000 andre angstfightere…\nTilmeld dig mine nyhedsmails og download e-bogen:\n“De 4 angstniveauer, du skal kende.\nMine bedste tips til dig og dine pårørende, når angsten bider!”\nUdfyld formularen herunder og få e-bogen tilsendt!\n(PS: ingen forpligtelse, det koster 0,- kr. – og du kan afmelde dig med ét klik)\nFå svar på dine spørgsmål om angst i bloggen – og få stærke råd og tips til, hvordan du slipper din angst.\nSøg på angstbehandlerlisten, på din by og find og få hjælp af en angstbehandler i nærheden af dig.\nANGST ONLINE KURSER\nFå øvelser og værktøjer til at slippe angsten uden at du behøver at aftale tid og sted.\nDU ER IKKE ALENE MED DIN ANGST\nVi er i dag rundt regnet 350.000 danskere i alderen 16-65 år, der hvert år registreres med angst. Med andre ord, angst er en af de mest udbredte psykiske lidelser, vi har i Danmark i øjeblikket. Du kan sagtens mærke angst, uden at lide af angst. Når du lider af angst betyder det, at angst uden reel årsag begynder at tage over på dit liv, valg og handlinger.\nHver 5. dansker rammes på et eller andet tidspunkt af deres liv af angst. De mest udbredte angsttyper er panikangst, socialfobi / socialangst, generaliseret angst, agorafobi, enkelfobi og sygdomsangst.\nSelvom din angst kan føles uoverkommelig lige nu er der masser du kan gøre selv, for at angsten slipper. Du kan fx bruge værktøjer indenfor stressreducering, mindfulness, kognitive metoder, eksponering, ACT, metakognitive metoder m.m.\nHvis du ønsker at arbejde selvstændigt med din angst kan du lære og øve dig med online kurser, men de fleste har brug for også at modtage terapi i en eller flere perioder.\nFind en angstbehandler\nSøg og find en angstbehandler nær dig\nPsykolog i Aarhus Mette Ærø\nTlf.: Telefon 22 43 78 09\nTerapi i skoven - individuel terapi og mindfulness\nChristina B. Lauritzen, Speciallæge i Psykiatri\nTlf.: 6168 3800\nFIND EN ANGSTBEHANDLER NÆR DIG\nTlf.: 40 45 60 88\nMindful Liv ved Stine Rosborg\nTlf.: 51 90 21 30\nSlip din angst med\nTil dig, der kæmper med angst og som ønsker at lære at håndtere og slippe angsten – og som ønsker at starte i dag!\nFrustrerer det dig, at du kun føler du lever livet halvt fordi angsten har ædt alt andet?\nFøler du dig lammet af frygt for, hvad der kan ske om lidt og i morgen?\nOplever du at angsten kommer tilbage uden, at du ved hvorfor?\nHar du svært ved at håndtere angsten, fordi du mangler værktøjerne hertil?\nFå den grundlæggende viden om angst og lær alle de stærke værktøjer til at slippe den igen, at kende!\nLæs mere om hvad mine online kurser kan gøre for dig her – eller gå direkte til de enkelte kuser herunder!\nHvad er metakognitiv terapi egentlig for noget, hvordan virker det og på hvem virker det? Og kan metakognitiv terapi hjælpe dig?\nCool Kids og Chilled hjælper dit barn med at slippe sin angst – og hjælper dig med at hjælpe dit barn. Læs med her og find ud af hvordan det virker!\nDer er i dag mange metoder og værktøjer du kan bruge for at slippe din angst – og mange gode resultater at hente. Få overblikket over de mest vigtige her\nSlip Angsten er for dig der har angst og som ønsker at slippe angsten og leve det liv du ønsker\n– også selv om du stadig arbejder på at slippe angsten.\nJeg har i 2007 startet Slipangsten.dk fordi jeg selv ønskede at bryde tabuet om angst og slippe den.\nSiden da har jeg sluppet 80% af min angst\nog har i dag opbygget mig en tilværelse og et liv, jeg før kun drømte om.\nJeg blogger om mine erfaringer og deler ud af min viden for, at du har et sted at søge inspiration,\nvejledning tips og teknikker til at slippe din angst og skabe dig et liv,\nder er på dine præmisser og ikke angstens. (læs blog om angst).\nDu kan også blive hjulpet gennem mine online kurser og e-bøger og gennem mine nyhedsbreve.\nEller, du kan søge efter en angstbehandler og se om der er hjælp at hente, nær dig.\nDe bedste hilsener, Lise Kryger (læs mere om hvem jeg er her)\nBåde til mig selv og som anbefaling til studerende\nJeg synes det er et godt kursus både til mig selv og som anbefaling til studerende.\nI første omgang fokuserer jeg på mig selv og har desuden studerende som slider med angst og har svært ved at gennemføre studier og eksamener i tankerne.\nJag känner mig sedd, respekterad, förstådd och trygg när jag arbetar med kursen\nJag är mycket glad för min kurs, även om jag inte har arbetat i djupet med alla uppgifter ännu.\nMin upplevelse är att den tar ett mycket omfattande grepp om ångestproblem, belyser det från alla möjliga vinklar och ger många olika verktyg till att arbeta sig fri från ångest.\nJag känner mig sedd, respekterad, förstådd och trygg när jag arbetar med kursen, läser och hör dina ord.\nMedvirkende til, at jeg faktisk har det bedre med min angst\nJeg er i et andet behandlingsforløb i øjeblikket, men vil endnu engang rose dig for dit online kursus, som jeg endnu ikke er færdig med , men jeg arbejder videre med det ind imellem.\nJeg er helt sikker på, at det har været medvirkende til,\nat jeg faktisk har det bedre med min angst på trods af diverse udfordringer i mit liv..\nAngsten er først begyndt at løsne sig efter jeg tog dit kursus\nKære Lise Jeg har købt et af dine onlinekurser og det har gjort en kæmpe forskel!!\nJeg har døjet med angst i 15-20 år og talt med fobiskole og psykologer\nmen angsten er først begyndt at løsne sig efter jeg tog dit kursus.\nDet har gjort en stor forskel at få så meget at vide om hvad der biologisk forgår i hovedet på en\nog at det er formidlet af dig, som har prøvet det på egen krop.\nTak for det. Jeg synes, at du er utrolig sej og vil gerne sige tak, fordi du bruger din tid på at hjælpe andre og nedbryde tabuer.\nDet har gjort en stor forskel for mig og sikkert rigtig mange andre.”\nHar ikke kunne finde noget hjælp de sidste 7 år. det her virker, dejligt\nVar lidt i tvivl om jeg skulle skrive tilbage til dig men du fortjener en tilbagemelding på hvad dit materiale gør ved mig.\nDet er rigtigt godt og jeg kan bruge det.\nEr glad for at jeg så din hjemmeside og lod den virke lige så roligt, og i et tempo jeg kan følge med i.\nLæser alt hvad du har skrevet og følge dine gode råd.\nHar ikke kunne finde noget hjælp de sidste 7 år. det her virker, dejligt.\nMine klienter har rigtig meget glæde af det\nTak for at dele din viden om angst.. Mine klienter har rigtig meget glæde af det.\nDe tror ofte at de er alene med deres angst, og netop derfor er det guld værd det du skriver.\nJeg er yderst anerkendende overfor det du laver her på Slipangsten.dk!\nMaria Joensen, autoriseret psykolog\nEn side med dybde og stor faglighed omkring emnet angst\nDenne side gør angsten mindre tabu belagt og det er en befrielse at læse alle de gode indlæg\n– med bredde i emner med alt fra hvordan man forklarer man har angst til angst ifht. arbejde m.m.\nFøler mig forstået og imødekommet igennem indlæggenes indhold.\nDen opmuntrende tone i teksterne og de mange gode redskaber og muligheder der gives den angste er en gave!\nSlipangsten.dk giver tro og håb\nJeg er meget glad for at Slipangsten.dk eksisterer. Jeg følte mig alene med mit angst og tænkte, at der da måtte være et sted på nettet,\nhvor jeg kunne møde andre i samme båd. Så stødte jeg på Slipangsten.dk.\nDet har åbnet mine øjne for at der findes en udvej ud af angst, ensomhed og følelsen af at være forkert.\nTusind tak! H. F. B.\nGør en kæmpe forskel\nSlip angsten ved Lise Kryger gør en kæmpe forskel. Både for at åbne op for tabuet angst, men også for at få sat nogle ord på,\nsom mennesker der kæmper med angst kan bruge til at arbejde på at komme fri.\nWebsitet kommer hele vejen rundt – med forum, blogs og videoer, der hjælper.\nJeg følger Slip Angsten på Facebook og oplever en formidling på et meget højt fagligt niveau\nog med en personlig indleven og åbenhed, som er et eksempel til efterfølgelse!\nMette Glargard, Psykoterapeut


Peter Stilling om Cliffton Cup 2010 - Åstorps BTK\nPeter Stilling om Cliffton Cup 2010\nØstdanmarks Bordtennis Union är nöjda med Cliffton Cup:\nØBTU deltog i weekenden d. 30-31/10 ved Clifton Cup i Åstorp, Sverige. Vi mødtes på Helsingør station 6:30 lørdag morgen. Efter en kort tur med færge og tog, var vi klar til at spille kl. 9:00.\nAlle spillere deltog i 2 rækker både lørdag og søndag. Stævnet blev afviklet i puljer, så det blev til temmelig mange kampe inden næserne vendte hjemad søndag aften. Alle var koncentrerede og fightede flot, med god indstilling og sportslig optræden. Samlet resulterede det i 30 x kvartfinale hvilket blev til 13 medaljer. Spillerne blev nærmest synligt bedre i løbet af stævnet.\nDer var ekstra fremgang at spore hos pigerne, som vandt flickor 12 og gjorde det rigtig godt i de andre rækker. I pojkar 12 dominerede vi simpelthen sejrsskamlen med 4 spillere. I flickor 13 og pojkar 11 fik vi sølv og bronze. Flickor 14 endte med sølv til os. I alt endte det med 2 guld, 4 sølv og 7 bronze medaljer.\nDet var en rigtig god tur, med masser af hygge og masser af bold. Lørdag fik vi pizza til aften og selv om programmet herefter bød på afslapning, endte det med en miniturnering med spillere og ledere.\nStævneresultaterne kan ses på følgende link: https://astorpsbtk.se/?page_id=2147\nUpplagt i: Brønshøj, ClifftonCup


Transparens skaber effektivitet - kaastrup | andersen\nTransparens skaber effektivitet\nTransparens og effektivitet\nTransparens skaber effektivitet - i hele organisationen\nI denne artikelserie sætter vi fokus på begrebet ’transparens’ og fortæller om vores erfaringer med, at transparens i opgave- og ressourcestyring kan udgøre en del af grundlaget for at skabe både overblik, effektivitet og fremdrift i hele organisationen. Alle erfaringer siger dog også, at det sjældent er nemt at implementere ændringer i processer og etablerede arbejdsgange, og det kræver både planlægning og en god portion forandringsledelse. Du kan finde mere inspiration til, hvordan I kan arbejde med jeres aktivitetsstyring her. Der er ingen ’one size fits all’, som kan fungere i alle organisationer. Ikke desto mindre ser vi, at selv små skridt i retning mod mere transparens kan bringe værdi, både i det givne område, men også i andre dele af organisationen. Modellen giver et billede af, hvordan transparensen kan sprede sig i organisationen.\nTransparens – det starter i de daglige opgaver\nHvis virksomheden ikke har styr på og overblik over, hvordan opgaver flyder gennem organisationen, kan det være svært at udnytte medarbejdernes kompetencer og tid. Vores erfaring fra mange større virksomheder i Danmark viser, at agile arbejdsmetoder, for eksempel kanban og Scrum kan være med til at skabe mere effektivitet, overblik og transparens – både på opgaveniveau, på projektporteføljeniveau og på strategisk niveau.\nI store virksomheder kan det være svært at skabe de rette processer for opgavehåndtering og opgaveflow – der er mange opgaver og mange mennesker i spil. Typisk har organisationen skabt nogle organiske rammer, som ikke har ændret sig synderligt over tid, selv om organisationen er vokset og kravene fra omgivelserne har ændret sig. Det kan give god mening at kigge nærmere på nogle af de værktøjer og metoder, som kan hjælpe med at opridse og designe processer for opgavestyringen. Vi vælger her at fokusere på to agile værktøjer/tilgange, som har vist sig at være effektive til at skabe transparens.\nKanban er et planlægningssystem, som fortæller brugerne om, hvad der produceres, hvornår det produceres og hvor meget, der skal produceres. Metoden er oprindelig udtænkt til brug i for eksempel supermarkeder, hvor der er et træk på de forskellige produkter, og det er vigtigt at sørge for, at der hele tiden er varer på hylderne. Principperne kan imidlertid overføres til for eksempel indkommende support-sager i en IT-afdeling eller udviklingsopgaver i et team eller projekt. Kanban fokuserer på at visualisere workflows’ene og at begrænse antallet af samtidige opgaver. Samtidig er læring og forbedring vigtig, så man kan opnå både reduktion af gennemløbstid og højnelse af kvalitet. I praksis centrerer kanban sig om en tavle, hvor opgaverne flyttes (på brikker eller sedler) fra én status til en anden. Visualiseringen af opgaverne på tavlen giver et overblik og skaber transparens for alle involverede.\nScrum-metoden lægger også op til en visuel håndtering af opgaver i forbindelse med arbejde i teams. Læs mere om Scrum her. Metoden forholder sig samtidig til roller og ansvar i det enkelte team. Teams arbejder indenfor afgrænsede perioder (sprints) med definerede mængder af opgaver, i modsætning til kanban, hvor arbejdet foregår i en løbende proces. Tavlemetoden, som bruges i kanban, er tit i spil i Scrum-teams, men i mange virksomheder har teams’ene ikke mulighed for at sidde på samme lokation, så digitale værktøjer, som for eksempel Jira kan bruges til at sikre, at der er transparens i opgaverne og at alle teammedlemmer har overblik og kan deltage på lige fod i arbejdet.\nKanban og Scrum har mange grundlæggende fællestræk: For eksempel er nogle af deres overordnede mål at forhindre multitasking og at skabe overblik og transparens ved at visualisere opgaverne. De to tilgange kan sagtens forenes og man kan udvælge elementer, så processer og retningslinjer tilpasses den enkelte organisation. Det betyder også, at organisationer, som ellers ikke benytter agile metoder, godt kan udnytte fordelene ved de to tilgange. Målet med at indføre metoder og processer bør være pragmatisk: at vi gør det for at skabe de bedst mulige betingelser for effektivitet, kvalitet og motivation i arbejdet. Den pragmatiske tilgang er central: En indførelse af nye metoder og principper skal give mening for de berørte medarbejdere og gøre en positiv forskel i deres daglige arbejde – ellers er sandsynligheden for at ændringerne kommer til at virke effektivt minimal.\nOpgavestyring i traditionel forstand: Vi skal bruge mennesker til at løse opgaver = menneskene organiseres i forhold til opgaverne, der er styrende\nOpgavestyring i agil forstand: Vi har opgaver, som skal løses af mennesker = opgaverne organiseres i forhold til de agile teams\nÉn ting er, som beskrevet ovenfor, at agile tilgange som kanban og Scrum kan sikre, at opgavestyring og -løsning kommer til at fungere mere effektivt og smidigt, men en anden vigtig fordel ved at forbedre området er, at organisationen opnår en større grad af transparens. De to agile metoder synliggør opgaverne og det giver et godt, samlet billede af, hvad organisationen fokuserer på – og hvad den ikke fokuserer på. Transparensen på opgaveområdet kan dermed også være med til at identificere behov for udvikling/tilførsel af kompetencer hos medarbejderne, organisatoriske optimeringer, prioritering af ressourcer og centralt, når vi taler projektledelse: styring og håndtering af den samlede projektporteføjle i en organisation.\nLæs med, når vi dykker længere ned i emnet ’Transparens og porteføjlestyring’ i vores næste artikel.\nMangler du transparens og overblik i din organisation? Vi hjælper dig med at afdække, hvad der skal til for at blive (endnu) bedre og vi styrer dig også sikkert gennem implementeringen. Vi har samlet dette hæfte med inspiration til, hvordan I kan arbejde med aktivitetsstyring. Du er også velkommen til at kontakte Lars Glowienka på lgl@kaastrupandersen.dk eller +45 7027 7719, hvis du vil vide, hvordan vi sammen kan optimere jeres aktivitetsstyring.\nHar du et strategic fit?\nEn digital tvilling kan pege på de mest oplagte gevinster\nDrømmer du også om vækst?\nSådan blev opgaverne løst – og fremtiden sikret\nCopyright 2021 © kaastrup|andersen. All rights reserved.