Hvordan vælger jeg den rigtige skudsikkervest? -\nHvordan vælger jeg den rigtige skudsikkervest?\nUdgivet 10.04.2022 | Senest redigeret 07.04.2022 | Artiklen indeholder ads\nOm du dyrker rollespil, jagt, ridesport eller en hel anden sportsgren, så kræver de alle sammen noget specielt udstyr som er helt unikt for netop den sportsgren eller hobby. Det simpleste eksempel er svømning. Til svømning har du ikke brug for skudsikkerveste, men for badetøj. Der er dog sportsgren og hobbyer som kan have gavn af skudsikkerveste.\nSkudsikkerveste – anvendelse og sikkerhed\nPolitibetjente har helt åbenlyst brug for skudsikkerveste. I deres arbejde indgår der helt enkelt en risiko for at de blive beskudt. Der er også andre brancher som har gavn af skudsikkerveste. Vagter og dørmænd kan have gavn af både skudsikkerveste stiksikkervest når de udfører deres erhverv. En rigtig god stiksikkervest eller skudsikkerveste kan simpelthen være forskellen på liv og død, hvis uheldet er ude.\nSikkerhed er ikke noget almindelige mennesker bekymrer sig særligt meget om, når de går på deres helt almindelige arbejde. I nogen brancher er der tale om sikkerhedssko og hjelm. Der handler det mere om at komme til skade, ved selv at tabe noget tungt ned over sine fødder eller byggematerialer der kommer fra oven. For politibetjente, vagter og dørmænd handler det om en helt anden sikkerhed. Både politibetjente, vagter og dørmænd kan gå på arbejde og ikke opleve noget der er spor farligt. Omvendt kan de også gå på arbejde og blive truet med en kniv eller skudt på. Det er en helt anden type sikkerhed end de almindelige mennesker overvejer når de går på arbejde.\nAt vælge den rette vest er umådeligt vigtigt\nOm det er en skudsikkervest eller en stiksikkervest der er behov for et det første der bør overvejes. Dernæst er det kvaliteten af vesten og hvad den rent faktisk kan modstå der bør overvejes. Slutteligt, men absolut også vigtigt, skal vesten passe nøjagtigt til den person der skal bruge den.\nPå arbejde med vest og våben\nPolitiet går på arbejde med vest og våben. De har altså både en sikkerhed og en mulighed for at forsvare sig hvis det bliver nødvendigt.\nVagter og dørmænd kan vælge at gå på arbejde med skudsikkerveste, men de må ikke bære våben. De har altså kun en mulighed for at forøge deres egen sikkerhed, men reelt set ingen rigtig mulighed for at forsvare sig, hvis det skulle blive nødvendigt. Deres sikkerhed er derfor endnu mere vigtig.\nSkudsikkerveste og ordets magt\nSkudsikkerveste er den eneste form for sikkerhed en vagt eller dørmand har, når han eller hun går på arbejde. En vagt eller dørmand har ikke tilladelse til at bære nogen form for våben. Det eneste våben en vagt eller dørmand har, er ordets magt.\nMed ordets magt kan en dygtig dørmand få styr på en situation som er på vej ud af kontrol. Han har lært teknikker som han bruger i samme øjeblik han spotter potentielle uroligheder. Når ordets magt ikke slår til, er både vagtens og dørmandens eneste sikkerhed skudsikkerveste.\nRollespil i skov og på eng\nRollespil er en helt speciel hobby som kræver en hel masse udstyr som du ikke bruger i andre sportsgrene eller hobbyer. På samme måde som badedragten til svømning er der helt unikt udstyr til rollespil. Stiksikkervest og skudsikkerveste er faktisk ikke helt tossede i rollespil.\nRollespil handler ikke kun om kampe med sværd, stokke og køller, hvor skudsikkerveste kan være en fordel. Rollespil handler meget mere om at leve sig ind i en rolle og finde udklædning der passer til netop den rolle man har valgt. Rollespil udspiller sig oftest i den fantastiske verden.\nOrker og alfer udkæmper lange kampe med strategi og snuhed. Jo mere man lever sig ind i rollen, gennem udklædning, sminke og researche, jo sjovere bliver spillet. Skudsikkerveste kan bruges i flere sportsgrene, men udklædningen er helt unik for rollespil. Læs mere her om skudsikkerveste og stiksikkervest.\nPå jagt i skoven i al slags vejr\nPå jagt kan skudsikkerveste også godt være aktuelle. Her er skudsikkerveste heller ikke, hverken obligatorisk eller en absolut nødvendighed. Jagt handler om at færdes stille og helst næsten usynligt i skoven. At være stille er op til ens egen træning. Usynlighed opnås ved den rette beklædning. Det meste jagttøj kommer skovens farver, så man nemmere kan gå i et med omgivelserne.\nCamouflage er altså den vigtigste del af ens udstyr når man skal på jagt. Det rette våben til jagt er også vigtigt. Her kommer der en anden form for sikkerhed ind i billedet. For jagt handler det unikke altså mest om farven på ens beklædning og så ens skydevåben.\nRidesport udendørs og indendørs\nSkudsikkerveste er nok ikke nødvendigt i ridesporten. Sikkerhedsvest derimod er meget vigtig i ridesporten. Nøjagtig lige så vigtig som hjelmen. Ridesport kan godt udøves i joggingbukser og gummistøvler, hvis det bare er for at hygge med en hest og en lille tur på hesteryg. Er du lidt mere seriøs er der også i denne sport udstyr som er helt unikt og som ikke bruges i andre sportsgrene eller hobbyer. Vest og hjelm er de vigtige, men den rette beklædning gør det nemmere at udføre sporten på højere plan, end bare som hygge.\nRidebukser er helt specielle. De sidder meget tæt på kroppen, så de ikke forstyrre ridningen på nogen måde, men det helt specielle er deres forstærkning. Gode ridebukser har forstærkning de steder hvor det hårdeste slid opstår. Forstærkningen forlænger buksernes levetid, men de beskytter også rytteren. Der er ikke krav om specielle trøjer til ridning, med mindre der er tale om stævner.\nSvømning er helt unik\nI ingen andre sportsgrene har du brug for badetøj, end i svømning. Skudsikkerveste og stiksikkervest kan bruges til flere forskellige sportsgrene og hobbyer, men badetøjet er altså helt specifikt til svømning. Badetøj og svømmebriller, så bliver det ikke mere målrettet og unikt.


Glimt fra juleferien og rigtig glædelig jul – Udelukkende Lund\nUdgivet den 24. december 2017 af Katrine\nGlimt fra juleferien og rigtig glædelig jul\nJuletræ i “Emporia” shoppingcenter i Malmø.\nSå blev det sørme den 24. december, en dag jeg holder meget af, og som jeg igen i år har glædet mig til. Det bliver en noget anderledes juleaften end sidste år, hvor William uventet var med (otte dage gammel), og vi fejrede jul i Sverige med både mine og Hans-Kristians forældre samt Hans-Kristians lillebror. Det var megahyggeligt, men også en omvæltende tid, hvor Hans-Kristian og jeg var nybagte forældre til en lille gut, der var født for tidligt.\nJuleaften for et år siden, da William var otte dage gammel.\nEt år er gået, William er fyldt et år, og juleaften skal fejres, som den plejer, og så alligevel ikke, for det er altså noget andet, når man har et lille barn med, der skal tages hensyn til. Derfor har vi blandt andet droppet juletræet i år, da jeg ikke gider at bruge hele juleaften på at gå og sige nej, hver gang William piller ved det. En anden løsning kunne være et børnevenligt juletræ, som lisesommerlund.dk tipper om her, men i aften dropper vi det altså helt hos mine forældre.\nDe sidste par uger har stået på maks juleri, og vi har både bagt julekager, været til julehygge hos min onkel og på juleshopping. Jeg har også været til juleafslutning med mit nye arbejde, og så har Hans-Kristian og jeg været på vores første date i over et år. Vi så filmen “Suburbicon”, som desværre var virkelig dårlig, men det var hyggeligt med en aften ude bare os to.\nFørste date med Hans-Kristian i over et år.\nJeg har bagt småkager med min mor, bedste og farmor.\nDe næste par dage bliver også fyldt med masser af julehygge, da vi skal til to julefrokoster, men først og fremmest skal juleaften fejres med julegudstjeneste, pakkeleg og alt for meget lækker julemad 🙂\nRigtig glædelig jul til dig og dine – vi ses, når sovsen har lagt sig, og nytåret nærmer sig. Husk for resten, at du kan vinde en ekstra julegave her!\nKategorierHverdagsglimt, Hverdagsliv Tagsjul, juleaften, julehygge\n2 Replies to “Glimt fra juleferien og rigtig glædelig jul”\n24. december 2017 kl. 13:00\nHyggeligt lille indlæg. Ærgerligt med juletræet, men det bliver sjovere næste år ???? Da vores søn fyldte et år, så blev mange ting meget nemmere og sjovere ???? Jeg er glad for at kunne inspirere med vores juletræ ❤???? Glædelig jul herfra ❤\n30. december 2017 kl. 10:21\nTak 🙂 Og ja, jeg synes også allerede mange ting er lettere og sjovere nu, men han er virkelig en pilfinger 😀\nJeg bliver ofte inspireret af dig, Lise, så tak for det.\nKnus og glædelig bagjul samt godt nytår.\nForrige indlægForrige Julekonkurrence – Vind en ekstra julegave\nNæste indlægNæste Godt nytår og tak for i år + Årets 10 mest læste indlæg


CASANOVA.DK — Arne Jacobsen\nDesignere » Arne Jacobsen\nBestillingsvare Varenummer: 012-00875\n&Tradition - Bellevue AJ8 bordlampe - black & steel\nBestillingsvare Varenummer: 102-00037\nStelton - To Go Click, 0,34 L\nPerfekt til din favoritdrik på farten.\nBestillingsvare Varenummer: 102-00038\nStelton - Arne Jacobsen tekande\nDen nye Potter tekande fra Stelton kombinerer det perfekte design med den optimale tesmag.\nBestillingsvare Varenummer: 102-00040\nStelton - Arne Jacobsen kaffekande\nBestillingsvare Varenummer: 109-00989\nFritz Hansen - Gryden lænestol - Grace læder / valnød\nI 1959 skabte Arne Jacobsen Gryden™, et bud på en let, magelig lænestol, som oprindeligt blev designet til SAS Royal Hotel i København.\nBestillingsvare Varenummer: 109-00988\nFritz Hansen - Gryden lænestol - Aura læder / sort\nBestillingsvare Varenummer: 109-00974\nFritz Hansen - Gryden lænestol - stofgruppe 2\nBestillingsvare Varenummer: 109-00976\nFritz Hansen - Gryden lænestol - stofgruppe 1\nBestillingsvare Varenummer: 109-01395\nFritz Hansen - Serie 7 Drejestol 3117 - fuldpolstret i Wild valnød læder\nEt smukt stykke designhistorie og et internationalt kendt designikon. Arne Jacobsens mesterværk er Danmarks mest solgte stol og dansk møbelindustris største eksportsucces.\nBestillingsvare Varenummer: 109-01141\nFritz Hansen - Serie 7 Drejearmstol 3217 - fuldpolstret i Wild valnød læder\nAntal varer: 224 Vis uden moms Anbefal Print


Seeland – Skeet Lady skjorte er en af mange varer her på shoppen og findes i kategorien Jagtskjorter. Når du bestiller her får du lovpligtige 14 dages returret som er en fin sikkerhed for dig, hvis du nu fortryder dig køb af din vare. Mange er udmærket klar over, at man køber din Seeland – Skeet Lady skjorte fra den meget brugte forhandler Hunterspoint, som giver dig det store udvalg til de rigtige priser. Blandt alle varerne i shoppen er der helt sikkert noget for dig, og der kan klikkes køb på produktet er på siden. Når der handles i webshop kan priserne findes lavere end i butikker- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nDet er værd at huske på, når der shoppes online, begunstiges du af bedre rettigheder, end loven foreskriver for de fysiske butikker. Lovgivningen dikterer min. 14 dages returret. efter du har købt dine varer, og i nogle tilfælde giver shoppen endda mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. At handle online giver dig også en anden fordel, som er et stort udvalg, og prissammenlignen er let at foretage, på tværs af forskellige webshops. Det er let i dag at sammenligne priser – du kan gøre det super hurtigt, det er bare lige at finde de shop, der sælger din vare. Når du handler online er du også fri for, at bære alle varerne fra butikkens hylder hele vejen gennem butikken og hjem til dig selv. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, så vælg det, der passer bedst til dig. Det med at stå i kø i en butik er efterhånden ret gammeldags, når du køber online det er slut med dårlig køkultur og vrissende mennesker, så er det aldrig mere ubehaget ved at stå alt for tæt i en kø til kassen.


Er det godt at være (mere) produktiv? | Version2\nEr det godt at være (mere) produktiv?\nAf Ole Bech Fredag, 20. september 2013 - 11:00 12\nProduktivitetskommissionens rapporter om produktivitetsudviklingen i det danske samfund har hen over de seneste måneder ramt offentligheden og de bliver nu gransket ivrigt rundt omkring. Kommissionen blev nedsat af regeringen i erkendelse af, at produktivitetsudviklingen i Danmark haltede bagefter de lande, som vi normalt sammenligner os med.\nPå digitaliseringsområdet har vi gennem det seneste årti brugt et andet begreb til at definere en væsentlig målsætning for vores bestræbelser, nemlig at opnå en øget effektivisering. Læser man de offentlige digitaliseringsstrategier vil man således støde på begrebet ’effektiv’ i snart sagt hver anden sætning, mens begrebet ’produktiv’ stort set ikke forekommer.\nBetyder det så, at digitalisering ikke er interessant eller relevant i en produktivitetssammenhæng? Det forekommer underligt. Er der så tale om to begreber for den samme sag?\nSpørger man de kyndige udi økonomisk videnskab er der tale om to begreber, som godt nok ligger tæt op ad hinanden, men som er afgørende forskellige.\nProduktivitet handler om, hvor meget vi kan producere med de ressourcer, vi har til rådighed. Effektivitet defineres på samme måde dog med den væsentlige tilføjelse, at der skal tages hensyn til resultatet eller effekten af produktionen. I effektiviseringsbegrebet vil der med andre ord være opmærksomhed mod, at øget produktivitet ikke sker som en forringelse af effekten eller kvaliteten. Et par eksempler kan tydeliggøre forskellen mellem de to begreber:\nLad os forestille os en abonnementsafdeling i et bladhus, der lykkes med at øge antallet af telefoniske henvendelser til potentielle læsere med 25% over et kvartal. Hensigten med dette er at sælge flere abonnementer. Da kvartalet er gået, kan bladhuset gøre op, at antallet af nye abonnementer ikke er steget. Det kan der være mange grunde til – også grunde, som abonnementsafdelingen ikke har nogen indflydelse på. Men én grund kunne godt være, at abonnementsafdelingen i sine bestræbelser på dagligt at gennemføre flere telefoniske henvendelser har afkortet samtaletiden med forbrugerne og dermed ikke har haft tid nok til at overbevise dem om lyksalighederne ved et abonnement. Konklusionen er da, at afdelingen har øget produktiviteten (med 25% flere opkald), men den er ikke blevet mere effektiv. Afdelingen ”løber hurtigere” uden at det egentlig batter noget. (Læseren opfordres til at filosofere over, om fænomenet også findes andre steder end bladhuse)\nEt andet eksempel fra den aktuelle reformverden: Når en lærer skal undervise en skoleklasse i en time eller to mere om dagen, ja så er der umiddelbart tale om øget produktivitet. Ud fra en effektivitetsbetragtning må man imidlertid spørge, om de ekstra timer også fører til en bedre undervisning, der giver dygtigere elever? Det afhænger naturligvis af, hvordan selve undervisningen tilrettelægges, om motivationen hos både lærer og elever kan fastholdes, af fordelingen af pauser og meget andet. En øgning af det blotte timetal (produktivitet) fører ikke med matematisk sikkerhed til mere ønskværdige resultater (effektivitet). Muligheden er tilstede – men der er også mulighed for, at det ikke batter noget som helst, eller endnu værre: at det fører til det stik modsatte, altså dårligere elever.\nForskellen mellem produktivitet og effektivitet er således ikke kun af akademisk interesse. Som eksemplerne anskueliggør, ligger der nogle uhyre vigtige problemstillinger og udfordringer gemt i denne forskel, frem for alt: Er vi sikre på, at vi opnår det, som vi rent faktisk ønsker, når vi øger produktiviteten? Kun at måle på produktiviteten giver et ufuldstændigt billede af verden.\nBegge begreber er selvfølgelig hyperrelevante i forhold til digitalisering. Teknologien er vel et af de fremmeste instrumenter til at skrue op for produktiviteten. Det er sjældent her, der er problemer. Digitalisering er øget produktivitet. Men fører det også til øget effektivisering? Tja, øh, måske. Det er her de komplekse udfordringer ligger - igen og igen. Det er effekten, vi jagter, og helst ikke øget produktivitet for enhver pris. Produktivitetskommissionen burde rettelig have heddet effektivitetskommissionen.\n#1 Rasmus Iversen 20. september 2013 - 14:45\nSå vidt jeg kan se, er Produktivitetskommissionen det helt rigtige navn, idet der i artiklen foretages en forveksling mellem produktivitet og efficiens.\nEffektivitet er ganske rigtigt udtryk for (strategisk) målopfyldelse. I hvor høj grad gør vi de ting, vi rent faktisk har brug for at gøre? Efficiens – og ikke produktivitet – er udtryk for hvorvidt arbejdet gøres optimalt. Altså om forholdet mellem input og output er godt eller dårligt. Produktiviteten er forholdet mellem effektivitet og efficiens, altså om man gør de rigtige ting på den rigtige måde – og set i det lys er Produktivitetskommissionen vel fornuftigt navngivet.\nNår det så er sagt, er jeg helt enig i, at det er en kæmpe risiko at man taber effektiviteten af syne i jagten på procesoptimering.\n#2 Finn Christensen 20. september 2013 - 16:52\nFindes i stor skala\n...andre steder end bladhuse..\nDen gamle østblok, og deres femårsplaner, produktionsplanlægning og senere -opfyldelse overfor notorisk varemangel, eller kvalitetsforringelse. Dertil jævnligt en defekt eller uduelig 'menneskelig' og teknisk infrastruktur, der ikke fik bragt produkterne ud, og f.eks. høst rådnede op på sidespor mm.\nKina har tilsvarende haft og har nogle lidt afvigende situationer, hvor der jo i dag er offentlig kendskab til fusk, snyd etc. mht. produktivitet i et samfund, der er velkendt for sin høje effektivitet.\n#3 Jakob Danelund 23. september 2013 - 15:14\nAffektivitet og kvalitet\nHej Ole. Jeg følger dine indlæg med stor glæde. Jeg er aspirerer til at blive Organisationspsykolog med fokus på IT i organisationer (jeg har arbejdet som programmør), og fra mit sted ligner det også et kulturelt problem, hvor fokus altid er på output på den korte bane.\nMan kunne jo også kalde det kvalificeringskommisionen, hvor det ypperste mål var, at levere et produkt af så høj kvalitet som muligt, det er i og for sig et tomt udtryk uden for pragmatiske hensyn til resurser, men det repræsenterer alligevel en bestemt bevidsthed hos de ansatte. Hvis de bliver mødt med krav i deres arbejde om bare at skyde så meget afsted som muligt, så vil de (da de jo ikke er standardiserbare maskiner) bruge deres kreativitet på at finde ud af hvordan tallet kan komme så højt op som muligt, måske endda "kunstigt" højt, som vi har set det når de økonomiske markeder er imploderet.\nSiden vi nu har gang i en diskussion der læner sig op ad det sprogfilosofiske, kunne jeg godt tænke mig, med skelen til forskellen mellem afferent og efferent, at stille affektiv og effektiv over for hinanden.\nHvis vi retter blikket mod affekten, altså den intention der ledes ind i arbejdet, den indsats der gøres, og prøver at opmuntre til at udvikle et produkt af så høj kvalitet som muligt, vil de kreative kræfter ikke på sofistisk vis skulle bruges på proforma arbejde, men på en reel affektiv kvalificering, der vil komme slutbrugerne til gode, og ikke bare sørge for at papirkastellet får spir på tårnet.\nMen det er jo den store udfordring med NPM og samtidige krav om "innovation" og "kreativitet". Den opmærksomhed jeg advokerer for drejer sig grundlæggende om, at slippe medarbejderne fri, i stedet for at gøre dem lean, og respektere, at de forstår deres hverdag bedre end én selv.\n#4 Kristian Sørensen 23. september 2013 - 15:31\nen historie fra de gode gamle dage om produktivitet\nJeg havde engang for mange år siden et studiejob i en mindre virksomhed.\nVi var to studerende i afdelingen. Vi fik som fælles opgave at lave en statisk webside. Vi valgte at dele opgaven i to og lave halvdelen af opgaven hver.\nJeg skrev et lille program som dannede al html koden udfra en skabelon, lidt al'a brevflet, så jeg efter ca 4 timers arbejde kunne præsentere min halvdel af de statiske html sider.\nMin kollega valgte at sidde på firmaets kontor en del timer hver dag over et par uger og håndskrive al html koden på sin del af siderne. Ialt brugte han lidt over 40 timer på at løse sin del af opgaven.\nChefen mente så at lønnen ikke skulle deles ligelidt imellem os hvilket ellers var aftalen, men at min kollega skulle have hovedparten af pengene, for han havde jo "arbejdet så meget og jeg så lidt".\nChefen fik så en større belæring fra mig og endte med at udbetale pengene i henhold til aftalen, men min tid i virksomheden var ovre på grund af dette.\n#5 Gert Madsen 23. september 2013 - 16:58\nNu nævnes der skole og undervisningstid.\nDet var præcist forholdet mellem effektivitet og produktivitet, som Michael Ziegler fra KL konsekvent nægtede at forholde sig til under hele lærerkonflikten. Trist.\n#6 Niels P Sønderskov 23. september 2013 - 20:10\nOle kunne være blevet lidt klogere ved at konsultere vor tids orakel: http://da.wikipedia.org/wiki/Produktivitet\nProduktivitet er altså et niveau over effektivisering, rationalisering, arbejdsdeling, stordrift osv., og Ole bruger nogle luskede tricks i forsøget på at gøre nar ad bestræbelserne på at hæve produktiviteten.\nDet afgørende er, som enhver kan se, at finde ud af hvad det er vi producerer. Og nej, abonnementsafdelingen producerer ikke opkald. De skaffer abonnenter, og antallet af opkald er kun en komponent i indsatsen. Lærerens produktivitet øges heller ikke ved flere timers undervisning. Snarere tvært imod. Det vi skal måle (selv om det er svært), er omfanget af læring hos børnene.\nDesværre er det digitaliseringschefen, der er til grin.\n#7 Gert Madsen 24. september 2013 - 12:15\nNå, ja. Wikipedia er selvfølgeligt den ultimative sandhed.\nOle bruger nogle luskede tricks\nDen er du nok så venlig at underbygge.\nDet er meget udbredt at måle på nogle skridt på vejen, som man på forhånd udråber som "effektiviseringer" og "produktivitetsforbedringer", og så helt undlade at måle på slutresultatet.\nVi kan feks. tage et rask lille væddemål på om der nogen sinde bliver målt på andet end porto og kuverter med den tvungne Epost-reform. Jeg er sikker på at man aldrig afdækker om det medfører behov for øget kontakt, som æder besparelsen op.\nOle bringer pointen frem, og det er godt.\n#8 Niels P Sønderskov 24. september 2013 - 12:23\nJeg havde bemærket, at det var gået hen over hovedet på dig i første omgang, Gert, men hvis du nu prøver at læse mit indlæg igen, er jeg sikker på at ti-øren falder.\n#9 Flemming Nielsen 24. september 2013 - 13:18\nTillad mig at bemærke, at både blog forfatter og en række debattører - måske med undtagelse af Niels P. Sønderskov - lader til fuldstændig at have misforstået, hvad det er Produktivitetskommissionen reelt arbejder med. Og derfor vil jeg opfordre jer til at gå til kilden:\nMere præcist det oprindelige baggrundsnotat, der ligger i en opdateret version pr. 16. januar 2013, lige her:\nDet er makroøkonomiske størrelser der arbejdes med, og dem kan man altså ikke begrebsmæssigt bare niveauforskyde i fortolkningen fra makro- til meso- eller mikroniveau, uden at man skal holde tungen lige i munden og passe på, at man ikke fejlfortolker og drager uholdbare konklusioner og sammenligner alt for direkte med begrebet "effektivitet".\nDer er masser af makroøkonomiske formler, grafer og tabeller i baggrundsnotatet, og hvis emnet interesserer, kan jeg stærkt anbefale at læse nærmere i kildematerialet.\nKort sagt handler hele nedsættelsen af Produktivitetskommissionen om, at lønstigningerne op gennem 00'erne i den private sektor kunne retfærdiggøres med, at produktiviteten samtidig fulgte med op sammen med lønstigningerne. Men pga. reguleringsordningen mellem de private og de offentlige overenskomster, så fulgte lønstigningerne i de offentlige overenskomster med op på samme niveau (og overførselsindkomster gjorde ditto pga. indexeringen af ydelsesniveauet), UDEN at produktiviteten fulgte tilsvarende med op i den offentlige sektor.\nOg det er der jo sikkert masser af årsager til.\nProduktivitetskommissionen er sat i søen for at komme med nogle bud på, hvad der kan gøres ved dette produktivitetsmæssige efterslæb, fordi det ikke er langtidsholdbart, at omkostningsniveauet mht. udgifter til løn og overførselsindkomster stiger uden at produktiviteten følger tilsvarende med op. Især ikke pga. den demografiske udvikling der vil ramme os i de kommende år, og heller ikke hvis den offentlige økonomi gradvist kommer til at udgøre en stadig større andel af den samlede samfundsøkonomi, da det er beskatningsgrundlaget fra den private sektor, der finansierer den offentlige sektors omkostningsniveau.\nBeklager at skrive så "politisk" og evt. tabu brydende, men dette er den reelle fagøkonomiske baggrund for nedsættelsen af Produktivitetskommissionen.\n#10 Ole Bech 24. september 2013 - 15:41\nRe: Gå nu til kilden\nI kommissionens arbejder ligger der en (stiltiende) forudsætning om, at man kan øge produktiviteten uden at det ændrer på kvaliteten/effekten. Det kan man også i nogle tilfælde, f.eks. når sygehusene får en nyere MR-scanner, der kan scanne en hel menneskekrop på ½ time, hvor den gamle scanner var en time om det. Men i andre situationer er der en reel problemstilling i, hvorvidt tingene følges ad, og det er den pointe jeg ønsker at få frem. Og selvom kommissionen ganske rigtigt har et makroøkonomisk afsæt i sit arbejde, så vil mange af kommissionens anbefalinger jo skulle udmøntes på lavere (meso- og mikroølkonomisk) niveau, hvor netop denne type problemstillinger opstår.\n#11 Ole Bech 24. september 2013 - 15:53\nGå nu efter bolden, ikke manden!\n@ Niels P. Sønderskov. Jeg kan forsikre dig for, at jeg ikke skiver blogs her på sitet for at gøre nogen til grin. Det er der ingen der er tjent med. Du kan formentlig sagtens gribe mig i at være uvidende eller at have misforstået noget, men jeg vil opfordre til, at vi debatterer på at sagligt niveau og ikke driller hinanden med at være til grin eller luskede.\n#12 Niels P Sønderskov 24. september 2013 - 18:33\nRe: Gå nu efter bolden, ikke manden!\nMin kommentar er ikke personlig, Ole. Jeg mener jeg er ret tydelig omkring dine to manipulerende og misforståede eksempler. Produktivitetskommissionen læser næppe med og anfægtes derfor ikke. Jeg kunne bare se, at uskyldige teknikere var hoppet på limpinden. En enkelt holder endda ved, selv om Flemming har forklaret det i en længere version.


Genuine Service Packages er en personlig servicepakke, som er skabt for at tilbyde et mere personligt serviceeftersyn, som er opbygget efter vores kunders behov: En unik mulighed for, at drage nytte af vores ekspertise, så din bil fungerer perfekt i forhold til sikkerhed og ydeevne.\nGrundpakken inkluderer service i en 2-årige periode samt eksklusiv adgang til assistance og reparations service; Kunden har igennem ordningen (Genuine Service Packages) adgang til vores autoriserede værksted og vores veluddannede mekanikere, som kender bilernes service standarder, potentiale og ydeevne helt ned til mindste detalje.\nEn gang om året vil din bil komme til service og eftersyn, hvor vi naturligvis bruger det mest moderne udstyr. Vores mekanikere har bl.a. opnået deres kompetencer igennem træning ved Ferrari Training Centre i Maranello: Det er bare nogle af de fordele, som du får hos os.\nEn høj kvalitet af service er altid sammenkoblet med en Ferrari bil, men ikke nødvendigvis til ejeren: Det er en eksklusiv mulighed for dig, som har anskaffet dig en brugt Ferrari og ikke ønsker at give afkald på ydeevne og et højt service niveau.\nKontakt os nu og få mere afvide om Ferrari Service Packages


Analytikere: Olieprisen vil ryge endnu længere ned - MX.dk\nAnalytikere: Olieprisen vil ryge endnu længere ned\nFørst på den anden side af sommerferien vil olieprisen for alvor begynde at stige, vurderer analytiker.\nBunden er sandsynligvis ikke nået for prisen på en tønde olie, selv om olieprisen mandag nåede det laveste niveau i 12 år.\nDet vurderer senioranalytiker Jens Nærvig Pedersen i Danske Bank.\n- På den korte bane vil prisen stadig ligge lavt. Dels fordi Iran nu begynder at eksportere billig olie ud på det globale marked, dels fordi der stadig er bekymringer for, hvordan det vil gå den globale økonomiske vækst, siger han.\nPrisen på en tønde af den europæiske referenceolie, Brent, røg mandag under 29 dollar, efter at en række sanktioner mod Iran blev ophævet i løbet af weekenden.\n- Vi bliver jo hele tiden overrasket over, hvor langt olieprisen kan komme ned. Nu bliver der spekuleret i, om den kan komme helt ned på 20 dollar. Så langt tror vi altså ikke, den kan komme ned, men pilen peger helt klart nedad, siger Jens Nærvig Pedersen.\nFlere internationale storbanker forventer også yderligere fald i olieprisen. For eksempel har finanshuset Goldman Sachs tidligere vurderet, at prisen kan komme ned på 20 dollar tønden.\nOg det er ikke helt urealistisk i en kortere periode, siger olieanalytiker Per Sune Koustrup fra Statoil.\n- Prisen er allerede faldet ganske voldsomt. Der er ikke mange, der havde forudset, at prisen ville falde fra 115 dollar per tønde i sommeren 2014 til det her niveau, siger han.\n- Lige nu er der et enormt overudbud på verdensmarkedet, og der er kun udsigt til, at det bliver større. Vi forventer en længere periode med lave priser, siger han.\nFørst på den anden side af sommerferien vil priserne for alvor stige igen, vurderer Jens Nærvig Pedersen.\n- Dels fordi bekymringerne om væksten vil blive gjort til skamme, og verdensøkonomien vil klare sig fint.\n- Dels fordi de producenter, som lider under den lave oliepris, vil producere mindre og investere mindre, og dermed vil olieproduktionen vokse langsommere og understøtte en højere oliepris, siger han.


309 m² kontorlejemål med adgang til tagterrasse, kantine og\nSagsnummer: 473192Type : Kontor\nÅbent kontormiljø med to mødelokaler\nUnikt storrumskontor med adgang til fælles tagterrasse, kantine og fitnessrum samt udkig til skønne grønne områder i Ørestads Centrum.\nFlyt virksomheden i et velfungerende flerbrugerhus i Ørestaden uden at gå på kompromis med indeklima, huslejeomkostninger eller tilgængelighed.\nHer har du mulighed for at sætte eget præg på indretningen, få masser af lysindfald til kontoret, adgang til break-out-areas og ikke mindst udkig til skønne grønne områder.\nLejemålet er en del af et velfungerende flerbrugerhus på Ørestads Boulevard. Der er adgang til lækker fælles kantine, tagterrasse samt fitnessrum, omklædnings- og badefaciliteter, der også kan anvendes af dem som foretrækker at tage cyklen på job. Lejemålet udmærker sig med den unikke kombination af komfort og tilgængelighed, som kendertegner lejemålene i Ørestad.\nØrestad har udviklet sig til at være internationale virksomheders foretrukne placering i Storkøbenhavn. Den nemme adgang til Regionaltog og metro, kombineret med den korte afstand til Indre By og Københavns Lufthavn, gør området til det naturlige valg for virksom-heden, der foretrækker tilgængelighed for medarbejderne og virksomhedens gæster.\nØrestads Boulevard tilbyder, udover en stærk tilgængelighed også muligheden for at tage en ?walk and talk? i Byparken eller nyde varerne fra den lokale kaffebar på en hyggelig tur langs kanalerne.


Køb Petit Bateau Direct Hue, Lyserød/Hvid 3mdr. | Jollyroom\nPetit Bateau Direct Hue, Lyserød/Hvid\nSød og fin hue til de mindste fra Petit Bateau. Huen er super blød og er lavet i 100% bomuld. Farven er i en knækket hvid med fine nuancer af lyserød. Den er perfekt når du skal sikre dig at dit barn holder hovedet varmt i de kolde måneder. Læs mere\nSød og fin hue til de mindste fra Petit Bateau. Huen er super blød og er lavet i 100% bomuld. Farven er i en knækket hvid med fine nuancer af lyserød. Den er perfekt når du skal sikre dig at dit barn holder hovedet varmt i de kolde måneder. Materiale: 100 % bomuld.Vaskeanvisning: 40 grader. Farve: Hvid og lyserød.\nArtikelnummer: 630491Produktnummer: 21341-38-AW16


Vova | 2018 New 8 Colors and 16 Colors Human Motion Sensor Toilet Light Bathroom Night Light Home & Garden\n2018 New 8 Colors and 16 Colors Human Motion Sensor Toilet Light Bathroom Night Light Home & Garden\n8 farver16 farver\ns LED Toilet Nightlight Motion Aktiveret lysfølsom skum til dawn Batteridrevet lampe lamparas 3d tandlampe Dette er et bevægelsesaktiveret natlys, der er specielt designet til toilettet i mørket, hvilket betyder, at det automatisk belyser den indre skål på alle toiletter kun i mørket, når du er tæt på området omkring 2-3 meter på dit toilet. Det passer på kanten af eventuelle toiletter. Ikke mere mangler dit mål eller snuble rundt i badeværelset i mørket. Ved at trykke på knappen kan du ændre belysningsfarverne. Funktioner: Ikke mere snuble rundt i mørket! Ikke mere rodet oprydning! Ikke mere falder i badeværelset. Passer til ethvert toilet i sekunder: En metalarm, der kan bøjes (over bøj den lidt, så den caches på skålen fast) for at passe til enhvertoilet. Bevægelsesaktiveret: Slå automatisk til, når du kommer tæt på området omkring 2-3 meter på dit toilet. Sensorens varighed er ca. 120 sekunder. Lysfølsom: Den slukker, så snart der er tændt et lyst nok lys i nærheden. Mere, det vil ikke lyse op om dagen for at spare energi. Farveændring: Den kører sin rotation, hver farve vil vise i ca. 4 sekunder og derefter skifte til den næste med en jævn overgang. Farve rotere eller indstilles med blå, rød, grøn, himmelblå, lilla, gul, lyserød eller hvid. Drives af 3 * AAA batterier: Ikke mere bekymrende for strømmenmislykkes. Specifikationer: Stil: Moderne LightSource: LED Lyse farver: 8 farver Spænding: 4,5V Wattage: 0,1W Strømkilde: 3 * AAA batterier kræves (batterier er ikke inkluderet) Særlige egenskaber: Motion-Sensor Sensorafstand: 2-3 meter Sensorens varighed: 120 sekunder Materiale; ABS Plast Varefarve: Hvid Varestørrelse; 7 * 6,7 * 2cm / 2,75 * 2,63 * 0,78in Varevægt: 42g / 1.51oz Pakningsstørrelse: 9,5 * 7 * 5cm / 3,74 * 2,75 * 1,96in (L * W * H) Pakkevægt: 60g / 2.11oz Pakke liste: 1 * Toilet natlys 1 * Brugervejledning (engelsk)\nsehr schön kann ich weiter empfehlen\nreçu mais pas encore utilisé\nrecu casser mais fonctionne\nmerci très bien joli\nnice item thanx


Hotel Torin i Kazan til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nUlitsa Said Galeeva 3, Vakhitovsky, Kazan, Rusland, 420111 - Se på kort\nMere om Hotel Torin\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Kazan, så er Hotel Torin det perfekte valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Hotel Torin sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Med sit tilbud om et afslappende og problemfrit ophold hver gang er Hotel Torin det kloge valg for rejsende til Kazan.\nAlle slags rejsende (23)Par (10)Rejsende alene (3)Familie med små børn (7)Familie med store børn (1)Gruppe (2)


Æg fra ansistrus : Akvariefisk.dk\nÆg fra ansistrus\nVisninger : 558\nivfi - 27/04-2019 11:30\nJeg har æg i mit ansistrusrør. Kan jeg flytte æggene over i en fødekasse?\nKilnakorr - 27/04-2019 13:42\nIndlægget er rettet 27/04-2019 13:42 Vis/Skjul det oprindelige indlæg\nJeg mener bestemt godt de kan flyttes hvis du ikke ønsker ungerne bliver spist af andre fisk.\nJeg er bestemt ikke ekspert på området, men måske du bør lade forældrene passe æggene til de er klækkede?\nHerefter bør ungerne forblive i røret et par dage og optage resten af ægsækken. Tænker dette er tidspunktet til at flytte røret til noget andet?\nBlot hvad jeg ville forsøge, så forhåbentligt for du et svar fra en med mere erfaring på området\nBlot hvad jeg ville forsøge, så forhåbentligt får du et svar fra en med mere erfaring på området\nscn - 27/04-2019 15:01\nancistrus-far passer æg og sørger for at der hele tiden bliver blæst frisk vand hen over dem, så du bør ikke fjerne æggene alene (Hvis du overhovedet bør fjerne æggene). Jeg tror at de eneste fisk som kunne gå efter de små unger er dine kribensis, og kun hvis ungerne bevæger sig ind i kribensis' territorie. Hvis du artsliste er up to date, så ville jeg ikke flytte ungerne, da jeg ikke kan se grunden til det.\nivfi - 27/04-2019 19:41\nDet er fordi jeg skal bruge ungerne og det er svært at finde dem igen i mit 400 liter akvarium.\nsteen1969 - 28/04-2019 08:58\nIndlægget er rettet 29/04-2019 21:16 Vis/Skjul det oprindelige indlæg\njeg vil flytte hule med far, æg over i et lille akvarie med vand fra det store.Når så ungerne har forladt hulen kan du flytte far og hule tilbage. Jeg gør det hver gang med mine Loricaria filamento, her bruger jeg bare en fødekasse i akvariet.\njeg vil flytte hule med far, æg over i et lille akvarie med vand fra det store.Når så ungerne har forladt hulen kan du flytte far og hule tilbage. Jeg gør det hver gang med mine Loricaria filamentosa, her bruger jeg bare en fødekasse i akvariet.\nJD - 28/04-2019 11:57\nJeg har flere gange lagt malleæg i et fangstbæger med en luftsten, som så hænger ned i akvariet og så en kop frisk akvarievand i et par gange om dagen.


6. april 2020 6. april 2020 Jacob Mchangama Nyheder, Retssikkerhed og retsstat\nL 157 – 2019-20 (som vedtaget): Forslag til lov om ændring af straffeloven, retsplejeloven og udlændingeloven. (Skærpet straf for lovovertrædelser med baggrund i eller sammenhæng med covid-19 og blokering af hjemmesider, hvorfra der begås visse lovovertrædelser, som har baggrund i eller sammenhæng med covid-19).\nL 162 – 2019-20 (som fremsat): Forslag til lov om ændring af forældreansvarsloven.(Forældremyndighed, barnets bopæl og samvær for forældre, der er dømt for overtrædelse af straffelovens terrorbestemmelser).\nL 157 – 2019-20 – Endeligt svar på spørgsmål 9: Spm. om en ubetinget fængselsstraf for tyveri af håndsprit fra en lægepraksis eller et hospital til en værdi af 200 kr. (som nævnt i et eksempel i lovforslagets bemærkninger) vil stemme overens med de proportionalitetskrav, der gælder i dansk lovgivning, i de internationale konventioner, Danmark har tilsluttet sig, og i Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols praksis, til justitsministeren\nL 157 – 2019-20 – Endeligt svar på spørgsmål 16: Spm. om, hvad det præcist er, der kan straffes for i forhold til misbrug af hjælpepakker, til justitsministeren\nL 157 – 2019-20 – Endeligt svar på spørgsmål 23: Spm. om teknisk bistand til udarbejdelse af et ændringsforslag, som medfører, at det vil være en skærpende omstændighed for udlændinge, der gør sig kriminelle i forbindelse med tyveri, røveri, svig, osv. af Cvid-19 relaterede værnemidler, således at en del af straffen vil være udvisning af Danmark, til justitsministeren\nL 157 – 2019-20 – Endeligt svar på spørgsmål 31: Spm. om kommentar til artiklen af Jørn Vestergaard: ”Overlad strafudmålingen til domstolene” Information den 27. marts 2020, til justitsministeren\nL 157 – 2019-20 – Endeligt svar på spørgsmål 82: Spm. om dette hastelovforslag er begrundet i, at Danmark er i en nødretssituation i forhold til kriminaliteten, til justitsministeren\nL 157 – 2019-20 – Endeligt svar på spørgsmål 93: Spm. om kommentar til pressemeddelelserne fra Institut for Menneskerettigheder, til justitsministeren\nERU, Alm.del – 2019-20 – Endeligt svar på spørgsmål 136: Spm. om, hvordan ministeren vil sikre, at den trappemodel baseret på arbitrære koncernomsætningsgrænser, som er lagt til grund for anvendelsesområdet for EU-direktiv 2019/633 af 17. april 2019 ikke blot fører til flere administrative byrder for den enkelte fødevareproducent og til en urimelig forskelsbehandling med konsekvenser for virksomhedernes konkurrencesituation, til erhvervsministeren\nERU, Alm.del – 2019-20 – Endeligt svar på spørgsmål 138: Spm., om betydningen af fortrolighedsklausuler, og hvad Finansiel Stabilitet mener med, at man ”ikke har mulighed” herfor, herunder om fortrolighedsklausulerne alene er til hinder for offentliggørelse af oplysningerne, og dermed vil kunne oversendes til Folketinget i intern eller fortrolig form, til erhvervsministeren\nERU, Alm.del – 2019-20 – Endeligt svar på spørgsmål 142: Spm. om, hvilken interesse staten har i fortrolighedsklausuler om salærer til advokater, der fører sager for staten/statslige institutioner, til erhvervsministeren\nERU, Alm.del – 2019-20 – Endeligt svar på spørgsmål 144: Spm. om, hvordan ministeren vurderer de konkurrencemæssige aspekter for øvrige advokatfirmaer, at der hersker fortrolighed om salærer til advokater, som Finansiel Stabilitet har indgået aftaler med, til erhvervsministeren\nREU, Alm.del – 2019-20 – Endeligt svar på spørgsmål 981: Spm. om kommentar til artiklen “Har de også dit? Firma har indsamlet milliarder af private fotos og sælger nu ansigtsgenkendelse til hvem som helst”, Politiken den 24. februar 2020, til justitsministeren\nREU, Alm.del – 2019-20 – Endeligt svar på spørgsmål 998: Spm. om, at firmaet Clearview AI, der udvikler og markedsfører ansigtsgenkendelsesteknologi, har en kommerciel relation med danske regerings- og/eller politimyndigheder, til justitsministeren\nREU, Alm.del – 2019-20 – Endeligt svar på spørgsmål 1113: Spm. om artiklen ”Coronavirus: Seruminstitut vil tjekke danskernes bevægelser med mobildata”, dr.dk den 23. marts 2020 m.v., til sundheds- og ældreministeren\nREU, Alm.del – 2019-20 – Endeligt svar på spørgsmål 1117: Spm. om overvejelser i forhold til, at Statens Serum Institut får adgang til så vide informationer om danskernes adfærd, i lyset af at SSI (Statens Serum institut) er ejet af et saudiarabisk familiedynasti, til sundheds- og ældreministeren\nSOU, Alm.del – 2019-20 – Endeligt svar på spørgsmål 299: Spm. om ministeren kan sende en oversigt over antallet af henholdsvis § 5, § 6 og § 7 sager, som Familieretshuset har behandlet siden sin oprettelse, til social- og indenrigsministeren\nSOU, Alm.del – 2019-20 – Endeligt svar på spørgsmål 385: Spm. om, hvor mange nye hhv. krisecentre, herberger/forsorgshjem og ambulante alkoholtilbud, der er blevet etableret i det enkelte år i perioden 2015-2020, til social- og indenrigsministeren\nEU-kommissionen skal behandle Nets/Mastercard-fusion\nVarsel om varig skade på privatlivet på grund af coronatiltag\nInstitut for Menneskerettigheder: “Menneskerettighederne gælder stadig i en krisesituation”\nAdvokatrådets tre ønsker til genåbning af samfundet efter coronakrisen


Skrevet af Teis Amundsen\nPubliceret: 19. februar 2008\nI skrivende stund er overenstkomstforhandlingerne mellem Kommunernes Landsforening (KL) og Kommunale Tjenestemænd og Overenskomstansatte (KTO), der bl.a. omfatter lærere, pædagoger og SOSU assistenter, brudt sammen.\nDette skete efter KL kun ville tilbyde det samme som de statsansatte fik, efter deres forhandlere indgik forlig 18. Februar, en stigning på 12.8 procent over tre år. KTO kunne ikke acceptere dette, og forhandlingerne er nu reelt gået i stå og ingen nye møder aftalt. Dette er fuldstændigt forståeligt. For det første har de kommunalt ansatte et lønefterslæb på 1.5 procent i forhold til de privatansatte, som de statsansatte ikke har, hvilket har fået formanden for FOA, Dennis Kristensen, til at kræve mindst 14.3 procent.\nDette kan dog langt fra ses som en sejr efter en valgkamp, hvor politikerne stod i kø med gyldne løfter om et massivt løft for de offentligt ansatte, eller efter i årevis at være tudet ørene fulde om Danmarks økonomiske mirakel og om hvordan ”vi kunne købe hele verden”, selvom det ret beset nok kun er de danske kapitalister der har fået den slags penge ud af opsvinget. SOSU assistenter, pædagoger osv. har intet mærket til dette opsving, tværtimod er deres arbejdsforhold i samme periode kun blevet dårligere. 14.3 procent lønstigninger er altså langt fra tilstrækkeligt.\nKL håner de ansatte\nDette er dog ikke det indtryk man får ved at høre arbejdsgivernes og diverse ”økonomiske eksperters” udtalelser i medierne. Den konservative borgmester på Frederiksberg, Mads Lebech, der er en af topforhandlerne for KL, betegner deres tilbud som godt og mener at de tilbudte lønstigninger ville være historisk høje. Det må man dog nok stille sig lidt tvivlende overfor, hvis man sammenligner med den lille gruppe menneskers økonomiske interesser, hans parti varetager. Tværtimod: KL’s udspil er en hån imod de kommunalt ansatte, som i årevis har set deres arbejdsforhold blive forringet, og oplevet at lønnen ikke er gået fremad i forhold til udgifterne.\nKL's forslag indeholdt lønstigninger over 3 år svarer til 17 milliarder kroner. Hvis man ser det efter i sømmene vil man dog hurtigt indse, at det forslå lige så lidt som en skrædder i helvede. Forliget skal omfatte 500.000 offentligt ansatte, hvilket kun betyder 944 kroner om måneden i tre år. Dette er endog kun generelt, så de lavestlønnede kan ikke engang vide sig sikre på det.\nHøjere løn fører ikke til inflation\nDerudover har aviserne på det senest flydt over med advarsler om en overophedning af den danske økonomi, senest fra OECD. Som vi tidligere har forklaret her på siden er dette kun et slet skjult forsøg på at holde arbejderne på plads og sørge for at ”de ikke går for vidt”. Højere løn er ikke det, der fører til inflation og ”overophedning”, tværtimod er det f.eks. låntagningen og aktiemarkedet, som mere eller mindre er et kasino på højt plan, der fører til dette. Højere løn fører kun til, at kapitalisternes profitter bliver mindre – og det er det, de borgerlige i virkeligheden er bekymrede for. (Se vores artikel om emnet her)\nDen seneste tid har vi set enorme prisstigninger på de ting, arbejderfamilierne bruger penge på, især fødevarer og transport. Siden 2001 er prisen på offentlig transport i hovedstadsområdet ifølge AE-rådet, steget med 40 procent. I løbet af de sidste syv måneder af 2007 er priserne på smør steget 55 procent, prisen på mel er steget 74 procent, havregryn er steget 28 procent. Dette er sket uden at lønnen er steget tilsvarende. Der er altså behov for en genindførelse af dyrtidsreguleringen, så lønningerne ikke udhules af inflationen.\nRegeringsindgreb er uacceptabelt\nSammenbruddet i forhandlingerne må ses som en konsekvens af, at arbejdsgiverne ønsker konflikt, fordi de ved, at regeringen i tilfælde af konflikt efter et kort stykke tid vil gå ind og ophøje deres forslag til lov. Dette er sket ved alle andre storkonflikter og viser, hvordan vores såkaldte ”strejkeret” ikke er meget værd. Et lovindgreb er dog kun hvad man gør det til, og ved at stå fast, fortsætte og udbrede en eventuel konflikt til den private sektor kan regeringen ikke gøre meget, da det jo ikke er dem der får hjulene til at løbe rundt ude på arbejdspladserne. Uden arbejderklassens venlige tilladelse er der ikke et eneste hjul, der drejer. Et regeringsindgreb er fuldstændig uacceptabelt, og hvis det sker, må LO’s ledelse sørge for at indkalde til generalstrejke for at presse den borgerlige regering tilbage.\nSammenbrud på vej på sundhedsområdet\nSammenbruddet må også ses i forhold til de lønforhandlinger, der snart skal genoptages på det regionale område. Dette omfatter vigtigst af alt hospitaler og derved tusinder af sygeplejersker, fysioterapeuter osv., hvis forhandling varetages af Sundhedskartellet. Disse skal mødes med Danske Regioner den 21. og 25. februar, og hvis Danske Regioners forslag er lige så elendigt som KL\_'s, må man også forvente at forhandlingerne kan bryde sammen der.\nOffentligt ansatte med en mellemlang videregående uddannelse, for eksempel sygeplejersker, tjener kun 73 kroner hver gang en privatansat med samme uddannelse tjener 100 (Sygeplejersken Nr 2, 25. januar 2008). Og det er ikke fordi lønningerne hos de privatansatte arbejdere er skyhøje – tværtimod. Men de offentlige faggrupper har i lang tid lidt under særlig dårlig løn og dårlige arbejdsforhold med stress og jag. Forventningerne fra medlemmerne er derfor nu at man regner med et ordentligt løft på lønsiden, samt andre nødvendige forbedringer. Pengene er der, alene ved en nationalisering af de 200 største danske virksomheder ville der frigøres enorme værdier, værdier der lige nu kun går til en lille gruppe der bl.a. bruger dem til at gamble på børsen i stedet for at opbygge et samfund med gode vilkår for alle. At man ikke engang vil bruge bare en brøkdel af disse på nogle hårdt arbejdende, lavtlønnede og yderst vigtige faggrupper i Danmark viser lidt om karakteren af vores økonomiske system.


Forside > Hovedgård\nHovedgård: Betegnelsen for en større gård, en herregård, hvortil der lå bøndergods. Til hovedgården hørte skattefrihed mod at ejeren ydede krigstjeneste.\nEn hovedgård er en større landbrugsejendom hvortil der var tilknyttet forskellige privilegier, hvoraf skattefriheden var vigtigst.\nI løbet af Middelalderen blev ejerskab af en hovedgård knyttet til adel, hvoraf betegnelsen herregård opstod. I ældre dansk ret gjordes der en sondring mellem de ejendomme, der bestod af bondejord, og de ejendomme, der bestod af fri jord. Inden for kredsen af disse sidste sondrede man atter mellem hovedgårde, hovedgårdsparceller, købstadsjorder, præstegårdsjorder og andre embedsjorder. Til hovedgårde regnedes de jordbrug, under hvilke der endnu hørte eller i alt fald tidligere havde hørt bøndergods. De fleste af disse ejendomme er opståede før 1660, men der er dog i løbet af det 18. århundrede oprettet ikke få hovedgårde. Hovedgårde deltes atter i sædegårde og avls- og ladegaarde.\nEfter Enevældens indførelse blev det muligt for borgerlige at købe hovedgårde med privilegierne ved gården, uanset om den kom i borgerlig eje. De sidste privilegier blev ophævet ved lensafløsningen i 1919.\nBrug af udtrykket "hovedgård"\nI en mængde middelalderlige diplomer fra det 14. og 15. århundrede forekommer betegnelsen "hovedgårde" (lat.: curiae principales), men disse synes som oftest at have været meget forskellige fra de senere tiders hovedgårde. De sammenbragte jordbrug efter sammenlægning, når jorderne ligger i naturlig forbindelse med hinanden betegnes en hovedgård, således fx (Bol) at have haft deres jorder i fællesskab med bønderne, blot har de haft flere kvotadele end de øvrige.\nDisse ældre hovedgårde var altså af en aldeles anden art end de senere proprietærgårde, som opstår på privat initiativ og fortrinsvis ved ejernes egen fortjeneste. Om hovedgårdenes oprindelse må det mærkes, at vel adskillige større hovedgårde, der omtrent svarede til de senere tiders, tidligere have været anlagte, især på forhenværende øde strækninger; men de senere store gårde skylder uden tvivl deres udvikling til en senere tid, da adelen ved mageskifter indbyrdes og med Kronen samlede sit strøgods på enkelte steder og derefter nedlagde bøndergårde og hele landsbyer for at indrette de store samlede herregårdsmarker, der blev drevne ved hoveri af de omliggende fæstebønder.\nEn del ældre, mindre gårde blev udviklet til sådanne herregårde, andre gik over til at blive simple bøndergårde. Ønsket om at sikre børnene et udkomme eller den efterlevende ægtefælle en værdig forsørgelse (enkesæder) ses ofte at have været motiverende for samlingen af jorder i alt fald før eller senest samtidig med udskiftningen, der i Danmark de fleste steder påbegyndes i slutningen af 1790’erne og gennemføres i begyndelsen af 1800-tallet som konsekvens af landboreformerne.\nHovedgård er også en by i Østjylland med 2.195 indbyggere (2016), beliggende i Region Midtjylland under Horsens Kommune. Tidligere var Hovedgård stationsby mellem Skanderborg og Horsens. Navnet udtales "Hovedgård" (med tryk på sidste stavelse som i "Ryomgård").\nForrige: hov Næste: Hvælv\n• VilhelmsborgI midten af 1800-tallet blev Vilhelmsborgs slidte bindingsværksbygning erstattet af en ny...\n• NationalparkDanske nationalparker er ikke fredede, og betegnelsen nationalpark i Danmark medfører ikke...\n• Sædingegård "Sæthyng" er navnet på noget kongsgods, der nævnes i Kong Valdemars Jordebog, og dette er...


Utrolig bedrift: Nu er hun bestseller – Ekstra Bladet\n21. jan. 2021 kl. 16:35\nUtrolig bedrift: Nu er hun bestseller\nAmanda Gormans to bøger udkommer først til september, men ligger allerede nu i top på bestsellerliste\nSe hele Amanda Gormans oplæsning af sit digt 'The Hill We Climb' i videoen her.\nDen unge poet Amanda Gorman leverede onsdag en kraftfuld oplæsning af sit digt 'The Hill We Climb', da Joe Biden og Kamala Harris onsdag blev taget i ed som henholdsvis præsident og vicepræsident i USA.\nDen ene bog er hendes debutdigtsamling med titlen 'The Hill We Climb'. Den ligger nummer et og er efterfulgt af hendes kommende børnebog 'Change Sings: A Children's Anthem'.\nSe højdepunkterne fra Joe Biden og Kamala Harris' indsættelsesdag her.\nDigtet kaldte Gorman for 'The Hill We Climb' med direkte reference til angrebet mod kongresbygningen for to uger siden, hvor tilhængere af den afgåede præsident Donald Trump trængte ind i forsøget på at forhindre Bidens valgsejr.


Kredsformændene om de to ekstra medlemmer i kredsbestyrelserne | Jordemoderforeningen\nÅrgang 2017, nr. 2, Valg 2017 Af Anne-Marie Kjeldset, illustration Annette Carlsen\nTidsskrift for Jordemødre har spurgt de seks kredsformænd om følgende:\nHvilke overvejelser har I gjort jer om de to ekstra pladser i kredsbestyrelsen? Hvilken rolle kan de komme til at spille?\nHvordan vil I rekruttere til posterne i jeres kreds?\n1. Vi skal drøfte den nye struktur og de muligheder, den indebærer, på et kredsbestyrelsesmøde i marts og vi forventer at holde klubmøder inden generalforsamlingen. Vi arbejder desuden på at omstrukturere tillidsrepræsentant- kollegiets møder, fortæller kredsformand Birgit Plough.\n2. Vi vil holde alle muligheder åbne ved at annoncere for de ekstra poster i kredsbestyrelsen internt på arbejdspladserne. Vi har svært ved at “finde” de medlemmer, der ikke er engageret på en arbejdsplads og derfor må den brede rekruttering til de nye poster ske gennem tidsskriftet og gennem formandskabets facebookprofiler\n1. Jeg ser en mulighed i, at de nye kredsbestyrelsesmedlemmer kan aflaste tillidsrepræsentanterne og formanden. Tillidsrepræsentanterne er fyldt op af med TR-arbejde, så de ekstra kræfter kunne bruges til det strategiske arbejde og til for eksempel at køre jordemoderklubberne i gang. Hvis det er en forskere eller en privatpraktiserende, der kommer til at sidde i bestyrelsen, så kan vi på den måde knytte tættere bånd til dem, der ikke er ansat i regionen, siger kredsformand Bodil Bjørg.\n2. Det bliver en udfordring at rekruttere de nye medlemmer, at nå ud til alle og forklare hvad posterne kan bruges til. Vi vil sætte plakater op og satse på at medlemmerne læser Tidsskrift for Jordemødre. Vi forventer, at vi får spørgsmålet “hvad forventes af mig”, når kandidater melder sig. Og det vil vi bruge det kommende møde i kredsbestyrelsen til at overveje.\n1. Vores fokus har været at sikre, at alle jordemødre i foreningen bliver bevidstgjort om muligheden for at være en del af kredsbestyrelsen og på hvilke vilkår – så alle har en fælles forståelse. Jeg tænker, at de jordemødre, der besætter de to ekstra pladser, kan se andre vinkler på arbejdet i regionen, således at vi også i kredsbestyrelsen favner alle/flere måder at være jordemoder på eller arbejde med fagpolitikken på, siger kredsformand Gitte Valeur.\n2. Vi vil afholde valg ved generalforsamlingen i kredsen, hvor alle, der ønsker det, kan stille op til posterne.\n1. Vi ser udvidelsen af kredsbestyrelsen som en kærkommen lejlighed til at supplere lederkredsbestyrelsen med ekstra kompetencer og bredere repræsentation fra hele Danmark. Lederkredsen skal favne flere niveauer på ledelsesområdet. Der er behov for både at supplere os inden for uddannelsesledelse/ forskningsledelse og evt. ledelse inden for et bredere kompetenceområde, siger kredsformand Anette Frederiksen.\n2. Vi regner med at kunne rekruttere de ekstra medlemmer fra generalforsamlingen.\n1. Vi er meget åbne for, at kredsbestyrelsen som samlet team skal defineres på ny. Det skal selvfølgelig foregå ud fra erfaringer, samtidig med at vi forestiller os, at lyst, engagement og initiativ fra de to medlemmer skal have lov at fylde, siger kredsformand Pernille Johansen.\n2. Vi vil reklamere for generalforsamlingen, både nu her i bladet, via mail og mund-tilmund. Vi vil rigtig gerne, at det ikke – udelukkende – er os, som aktivt rekrutterer kandidater, vi måske ser noget potentiale i. Men at de, som gør sig tanker, har ideer eller overskud – som vi måske ikke kender til – melder sig på banen. Vi håber på en stærk bestyrelse med potentiale for oprettelse af fx arbejdsgrupper.\n1. Vi har et håb om, at de ekstra medlemmer af kredsbestyrelsen kan supplere det arbejde, vi allerede gør i bestyrelsen. Jeg forestiller mig jordemødre med specifikke emner og interesser, som gerne vil være med til at arbejde politisk for at fremme dem. Jeg kan også se dem være med til at lave faglig udvikling og aktiviteter for alle jordemødre, siger kredsformand Tanja Lyth.\n2. Vi har planer om at alle tillidsrepræsentanter informerer lokalt om, hvad det indebærer at sidde i kredsbestyrelsen. Vi satser også på, at medlemmerne ser omtalen i tidsskriftet, for vi kender ikke nødvendigvis dem, der ikke er ansat på en regional arbejdsplads. Vi er også ved at oprette en Facebook-side, ‘Jordemødre i Midt’, hvor det vil være oplagt at skrive om de nye pladser i kredsbestyrelsen.


Mit hjemmebibliotek: Astrid Lindgren – Ord fra en bibliofil\nMit hjemmebibliotek, Yndlingsforfattere\nMit hjemmebibliotek: Astrid Lindgren\nJeg har længe tænkt på hvordan jeg ville vise dele af min bogsamling, der efterhånden både breder sig i stakke på gulve og i to lag på en hel del reoler efterhånden. Forhåbentlig bliver samlingen mere overskuelig, når vi flytter til Jylland inden længe, men indtil videre er jeg begyndt at registrere mine bøger i et simpelt regneark i Google og det var også derfor at jeg fandt ud af, at jeg efterhånden har fået samlet mig en hel del af Astrid Lindgrens forfatterskab i løbet af de seneste år.\nTilbage i december 2016 skrev jeg et indlæg om et par af hendes bøger, som i kan læse her og så har jeg også skrevet det her til Plusbog for et par år siden. For et par år siden begyndte jeg at opstøve bøger af og om Lindgren på blandt DBA, i antikvariater og i genbrugsbutikker og så har jeg købt nogle stykker fra ny i blandt andet Sverige. I skrivende stund er min samling på 109 bøger og her er både bøger på dansk, svensk, tysk, engelsk, norsk og en enkelt på russisk selvom jeg ikke kan russisk (men den kostede kun 3 kr i en genbrugsbutik, så jeg tænkte, at den kunne være en sjov tilføjelse til samlingen). For en bognørd er det en ret interessant samling efterhånden, for der er forskellige danske oversættere, forskellige illustratorer og så et par på svensk, der endnu ikke findes på dansk. Men her er et par billeder og et par ord om udvalgte bøger og andet i min Lindgrensamling:\nDe første bøger, som jeg vil vise jer, er denne her trilogi, som handler om svenske Kati, der rejser rundt i verden. De er desværre kun blevet udgivet på dansk i 1950’erne, men heldigvis kan man finde dem som e-bøger på eReolen. Indtil videre har jeg kun læst den første og i den rejser hun til Amerika sammen med sin moster, for hendes kæreste har lige været derovre og da han ikke kan stoppe med at sammenligne aaaalt med hvad han har set derovre, beslutter hun sig for, at hun må afsted. I de to andre bøger tager hun til henholdsvis Italien og Paris og jeg ser frem til at læse hendes beskrivelser af de to lande i 1950’erne, for allerede i første bog kunne man læse om et ganske andet Amerika end i dag. Det er også en ganske anden genre end Lindgren er mest kendt for, da den henvender sig til unge piger og ikke til børn i alle aldre som vi er vant til fra Lindgrens hånd.\nOm Lindgrens forfatterskab, en ny udgave af Brødrene Løvehjerte og om Lindgren som redaktør\nHer i de senere år er der udkommet en del biografier om Lindgren og også et par brevvekslinger herhjemme i Danmark, men det er ikke alle bøger om hende i Sverige, som er udkommet på dansk. Jeg har her samlet en biografi om hendes år som redaktør på Rabén og Sjögren, en lidt mere litteraturnørdet bog samt en ny udgave af Brødrene Løvehjerte, hvis illustrationer er anderledes end de oprindelige af Ilon Wikland.\nIndimellem kan man finde nogle virkelig interessante bøger, når man kigger ind til antikvarisk udsalg inde i Helligåndskirken i København og den ene gang var der virkelig mange svenske bøger om børnelitteratur. En af dem var denne her, hvor der blandt andet er samlet analyser af Lindgrens værker og oversættelser af dem. Den hedder ‘Duvdrottningen: En bok til Astrid Lindgren’ og er fra 1987 i øvrigt. Jeg glæder mig selv til at dykke ned i artiklen om oversættelser af hendes værker, da der faktisk er forskel på oversættelserne til dansk gennem tiden (hvilket er grunden til at jeg har nogle værker på både dansk og svensk).\nDa jeg og ham med skægget var i Helsingborg for at besøge min bror og hans kæreste sidste år, var vi nødt til at gå ind i Akademibokhandeln, da vi var nede i byen. Eller måske ikke nødt til, men der var netop udkommet en ny Astrid Lindgren bog og da vi alligevel var i nærheden, er man jo nødt til at gå derind. Jeg kunne have brugt mange flere penge derinde (ham med skægget og min bror begyndte at sætte pris på stolene rundt omkring i boghandelen) og der fandt jeg ovenstående bog om Astrid Lindgrens år som redaktør på Rabén og Sjögren. Den hedder ‘Den okända Astrid Lindgren: åren som förläggare’ (2018) og er skrevet af Kjell Bohlund, der er tidligere forlagschef på Rabén og Sjögren. Lindgren var faktisk børnebogsredaktør i mange år og hun arbejdede på halv tid, da hun brugte sine formiddage på at skrive og så mødte ind på kontoret kl. 13.00. I kan læse mere om bogen herovre i øvrigt, hvor den er blevet anmeldt og den er fuld af billeder fra forlagstiden og skitser til tidlige bogudgivelser som den ovenover fra historierne om Emil fra Lønneberg.\nJesper Waldersten, der er kunstner og som også illustrerer i den svenske avis Dagens Nyheter, står bag illustrationer i denne her udgave af ‘Bröderna Lejonhjärta” fra 2018. Da jeg bladrede den igennem i forbindelse med dette indlæg, lagde jeg mærke til hvor dystre illustrationer er i forhold til Ilon Wiklands og jeg er spændt på hvordan læseoplevelsen af denne bog bliver. Sidste år læste jeg den sædvanlige udgave og da jeg var inde i vinters for at se teaterstykket ude i Skuespilhuset, slog det mig, at jeg forbinder Wiklands streg med fortællingen om brødrene i en sådan grad, at det var underligt at se den i en anden udgave. I kan se Waldersten snakke om værket og hans illustrationer i denne video, som har været udstillet tilbage i 2018.\nFilmen ‘Unga Astrid’\nEn af de bedste film, som jeg så i 2019, var denne her om Lindgren, der handler om hendes ungdom og så snart at jeg så, at man kunne købe den svenske DVD-udgave, bestilte jeg den hjem. Alba August spiller rollen som Astrid virkelig godt og da jeg så den igen her i Coronatiden, var jeg endnu en gang ved at tude, da rulleteksterne begyndte at køre. Filmen fokuserer på de år, hvor Astrid gik fra at være skoleelev til at være i praktik på den lokale avis til pludselig at være gravid og hvor hun skulle finde ud af, hvad der så skulle ske med hendes liv. Hvis i endnu ikke har set filmen, kan jeg varmt anbefale den og hvis i tænker på at købe den samme udgave som jeg, så er der ikke danske undertekster på.\n‘Finurligt med Astrid’\nDa jeg var inde i Akademibokhandeln i Helsingborg, faldt jeg over denne lille boks, der er et quizspil. Man kan være 2 til 5 spillere og spillet tager ifølge instruktionerne omkring 20 til 40 minutter. Spørgsmålene handler om Astrid og hendes værker og herunder kan i se et billede af et af kortene, så i kan se, hvordan spørgsmålene er. Man kan i øvrigt købe spillet på den danske CDON.\nTegneseriebøger om Pippi Langstrømpe\nDer findes faktisk både tegneseriestriber med Pippi og bøger med mere tekst og færre illustrationer. Da jeg for et par år siden læste en bog om illustratoren Ingrid Vang Nyman (som i øvrigt var dansk), var der skitser af tidlige udgaver og der opdagede jeg også noget om illustrationerne, som jeg aldrig havde tænkt over før og som man bemærker, når man læser de her tegneseriebøger, nemlig at Vang Nyman ændrer hendes streger lidt i løbet af årene. Hun blev nemlig ret inspireret af de her japanske træsnit, som i kan læse mere om herovre på Kunsten.nu. For et par år siden var der en udstilling på Vejen Kunstmuseum om Vang Nymans liv og værker og man kan stadig læse noget om den lige her på deres hjemmeside.\nNovellixæske med små Lindgrenhistorier\nDet er ikke længe siden, at vi endelig fik Novellix herhjemme i Danmark, for det har eksisteret i Sverige lige siden 2011. Jeg faldt over dem på Instagram på et tidspunkt og på en tur til Malmö fandt ham med skægget og jeg en lille boghandel, hvor man kunne købe dem. De fleste af dem er udgivet på dansk i samlinger med historier, men ikke alle endnu. Novellix udgiver de her bittesmå pocketbøger, som kan være i en frakkelomme eller bukselomme, og så har de valgt at udgive både svenske og udenlandske forfattere. Herhjemme er der indtil videre udgivet tre bokse med noveller, som jeg inden længe viser her på bloggen, og der er flere på vej, men i kan læse meget mere om dem ovre på deres instagram, hvor de kan findes som @novellix.dk .\nDenne roman er blandt de mindre kendte i Lindgrens forfatterskab og den er faktisk aldrig blevet genudgivet på dansk. Den udkom herhjemme første gang i 1950 (og i Sverige i 1945) og handler om søstrene Barbro og Kerstin. som er tvillinger på 16. De er vant til at bo inde i byen, men da deres far får mulighed for at overtage barndomshjemmet Lillhamra, der er en gård, flytter familien og pigerne må blandt andet hjælpe til på gården. Man kan faktisk finde bogen ovre på eReolen som både e-bog og lydbog og jeg glæder mig til at dykke ned i denne gamle bog og se hvordan livet var ude på landet i Sverige for mange, mange år siden. I kan i øvrigt læse mere om den herovre på den svenske blog ‘Carolina läser’, der genlæste den for et par år siden og hvis ord har inspireret mig til at få læst den denne sommer.\nÆldre bøger om Pippi og børnene i Bulderby\nDe her to bøger er blandt mine favoritter i min samling. Denne udgave af ‘Alle vi børn i Bulderby’ er fra 1949 og der er det ikke de sædvanlige illustrationer, som man finder i bøgerne fra 1940’erne. Dengang indeholdt de danske udgaver nemlig illustrationer af Svend Otto S. (som står bag illustrationer i mange danske børnebøger) og det er sjovt at se hvordan han havde tænkt at Lisa, Bosse, Lasse, Anna, Britta og Ole skulle se ud, når jeg selv er opvokset med filmene (den ene har mine forældre endda stadig stående på VHS et eller andet sted). Historierne om Pippi begyndte at udkomme herhjemme allerede i 1946, som var året efter at den var udkommet i hjemlandet. Denne svenske udgave er desværre ikke i den allerbedste læsestand, men man kan altid bladre lidt i den og nørde det sproglige i forhold til de danske oversættelser.\nHvilke skatte har i i jeres bogreoler? Og køber i også ældre børnebøger ligesom jeg?\nKaptajn Bimse af Bjarne Reuter\nMeget interessant innlegg! Astrid Lindgren var ein meget god forfatter, og eg har fleire bøker om ho i bokhylla. Jens Andersen-biografien, Brevene dine legger jeg under madrassen og Krigsdagbøkene bidro til eit større bilde av forfatteren.\nEg har nyleg registrert alle bøkene mine i LibraryThing, og funnet ut at eg har 50 bøker om kongelige i min bokhylle. Kvar sin interesse 😉 Eg blir inspirert av dette innlegget og ser fram til å sjå kva meir du har i bokhylla.


Så er der igen biograf aften, tirsdag den 9. november 2010 kl. 19.30\nAdressen er: Jukibu, Elsasserstrasse 7, 4056 Basel\nTram Nr. 11 ( Haltestelle St. Johann Tor)\nFilmen vi skal se er 'De Vilde Svaner'.\nDet er en filmatisering af H.C. Andersens barske og magiske eventyr om “De vilde svaner” med scenografi- og kostumedesign af Dronning Margrethe II.\nGhita Nørby og Peter Flinth har instrueret filmversionen af eventyret om prinsesse Elisa, der mister sine 11 brødre, da deres onde stedmoder forvandler dem til svaner. Den unge prinsesse opgiver ikke håbet og lider i påtvunget tavshed, mens hun arbejder på at få fremstillet de 11 skjorter af brændenælder, der kan løse hendes brødre fra fortryllelsen.\nMed afsæt i H.C. Andersens eventyr “De vilde svaner” skaber filmen et spektakulært univers, og sender seeren på en rejse ind i en magisk, dyster eventyrverden befolket af prinser, prinsesser, onde stedmødre, ligædere og tudser.\nPå rollelisten ses blandt andet Stine Fischer Christensen, Benedikte Hansen, Thure Lindhardt og Søren Sætter-Lassen. Manuskriptet er udviklet af Jesper W. Nielsen i samarbejde med Dronningen, og Ghita Nørby er filmens fortæller. Selve scenografien består af Dronning Margrethes smukke decoupager - papirklip, der hér er gjort noget nær levende ved hjælp af digital teknologi. Og hold godt øje med statisterne i filmen - dér spiller Dronning Margrethe også en rolle.\n“De vilde svaner” er optaget ved hjælp af den særlige green screen-teknik, hvor skuespillerne spiller foran et grønt lærred, hvorefter alt omkring skuespillerne indsættes digitalt. Det er denne teknik, der har gjort det muligt at inddrage Dronning Margrethes decoupager så omfattende, som det er tilfældet i denne film - på en måde, så skuespillerne i flere tilfælde bogstaveligt talt flyver rundt i den smukke, papirklippede scenografi.\nKom og få en hyggelig dansk biograf aften.\nTilmelding senest den 6. november til Ingelise Jensen\nKinoaften 9. november 2010


Vejr-data dirigerer computergenereret musik i aften | Version2\nOrglet i Musikhuset i Aarhus er fra 2010, skænket af A.P. Møller og hustru Chastine McKinney Møllers Fond og af mærket Klais. Det vejer 16,4 tons, har 3200 orgelpiper og 47 stemmer. Kilde: Musikhuset i Aarhus. Illustration: Musikhuset Aarhus\nFire virtuelle musikere tager i aften kontrollen over det store koncertorgel i Musikhuset i Aarhus under dirigering af skyerne over Nordeuropa. Komponisten Wayne Sigel har skabt algoritmer, som kan komponere musik med brug af data fra en vejrsatellit.\nRebekka Falsing Torsdag, 7. september 2017 - 15:16 0\nPå en måde kommer vejret til sin ret i aften. Vejr-data fra en satellit vil dirigere et hold på fire virtuelle musikere, som både komponerer og performer en koncert på det store koncertorgel i Musikhuset i Aarhus uden menneskelig indblanding.\nKomponisten Wayne Siegel har fremstillet et computerprogram, som selv kan komponere musik styret af algoritmer konstrueret ud fra musikteori. På den måde opbygger programmet, eller de virtuelle musikere som komponisten kalder det, en koncert af en times varighed. De fire virtuelle musikere kan ikke ses, men lever i computerprogrammet.\nVærket hedder 'Celebration - for robot-controlled pipe organ and weather satellite' (2014).\n»Det er algoritmisk baseret musik. Megen musik er baseret på regler i forvejen, og mange komponister arbejder inden for bestemte regler og teorier. De teorier og regler har jeg overført til et computerprogram, så i stedet for at skabe musikken ud fra teorien så lader jeg computerprogrammet skabe musikken,« fortæller Wayne Siegel.\nLæs også: AI skriver verdens måske værste julesang ud fra billede af juletræ\nDet handler om, at computerprogrammet kan håndtere og fortolke, hvad en skala er, hvad en rytme er, hvordan det kan variere samt forskellige måder at improvisere på, siger han. Så kan det selv komponere musikken og sende videre til orglet, som så spiller det.\nIkke at det betyder, at de fire virtuelle musikere altid spiller sammen. De har en form for egen vilje, en algoritmebaseret vej, som søger at spille sammen. Men hvis der for eksempel kommer data fra den tilknyttede vejrsatellit, som vil ændre kurs, kan det tage lidt tid for de virtuelle musikere at følge trop.\n»Det skaber nogle overgange, hvor de ikke er helt enige. De har hver deres egen vilje, men vil gerne indrette sig i et fællesskab til en vis grad.«\nHvis der for eksempel skiftes toneart, kan det skabe en periode med noget, som lyder lidt kaotisk. Men efterhånden rettes der ind, og de virtuelle musikere finder hinanden.\nDet kan eksempelvis høres i nedenstående video, hvor det første halve minut lyder, som om der er nogle musikere, der skal finde hinanden. Men så begynder man at kunne høre en melodi.\nSkydækket dirigerer de virtuelle musikere\nVejrdata fra en af Dansk Meteorologisk Instituts vejrsatellitter Meteosat-10 fungerer som dirigent for de fire virtuelle musikere og dirigerer værket med livestreamede data over skydækket over Nordeuropa. Helt specifikt har Wayne Siegel fået mulighed for at hente sky-data fra satellitten, som så at sige dirigerer de virtuelle musikeres tempi og musikkens karakter.\nSatellitten dækker blandt andet skydække fra Island i nordvest og til Tjekkiet i sydøst.\n»Det er de fire virtuelle musikere i computerprogrammet, der suverænt bestemmer, hvilke toner, harmonier og rytmer, der bliver spillet. Men vejrdata kan godt opildne nogle af musikerne til at spille hurtigere, langsommere, vildere, flere toner eller færre toner i nogle afsnit.«\nLæs også: Computerspillet Doom gemmer på hemmelige billeder – i lydsporet!\nWayne Siegel understreger dog, at det ikke er en vejrfortolkning, men en måde, hvorpå man kan få en slags tilfældighed ind i musikken, som hentes fra skyerne.\n»Jeg er ikke i stand til at høre på musikken, hvordan vejret er, om det er overskyet eller lignende,« siger han.\nDa Wayne Siegel fik ideen til, at det var skydata over Nordeuropa, som skulle dirigere de virtuelle musikere, kontaktede han DMI, som var positivt stemt over for ideen. De dedikerede en server til Wayne Siegel, hvorfra han kan hente data.\n»De data, som kommer ned som tal, omsættes gennem computerprogrammet til værdier, der kan bruges i mit program. Det giver et forløb, som er uforudsigeligt.«\nOrglet forstår midi\nIdeen til denne måde at producere musik på kom oprindeligt, da komponisten skulle fremføre et værk i Island for orgel og orkester. Her fandt han ud af, at der er flere af de mere moderne orgler, som er bygget til, at solisten i stedet for at skulle sidde og gemme sig bag orglet kan rykkes ned på scenen til musikerne.\nLæs også: Musikeres cpr-numre blotlagt af tudsegammelt it-system hos DR\nDet kan solisten, fordi der er oprettet en forbindelse mellem et alternativt keyboard, som ligner orglets manualer, og tangentrækker, der er elektronisk forbundet til selve orglet. Orglet kan dermed forstå og omsætte data i midi-format til toner.\n»Jeg fandt ud af, at jeg på en måde kunne hacke orglet,« siger Wayne Siegel.\nMed det mener han, at han tog keyboard-stikket ud og puttede det i sin egen computer, hvor hans hjemmeprogrammerede musikere kunne sende midi-filer til orglet, som styrer, hvornår orgelpiberne åbnes og lukkes.\nVærket Celebration opføres i aften kl. 20 i Musikhuset i Aarhus og varer en time.\n05. dec 2016 AI skriver verdens måske værste julesang ud fra billede af juletræ


Antikke: Indsamling Tips / ebernie.com\nIkke en almindelig Collector\nJeg er ikke din almindelige samler.\nJeg indsamler ikke sten, eller frimærker eller beanie babyer, og jeg ikke indsamler legetøj eller postkort eller nogen af de ting de fleste mennesker indsamler. Jeg samler minder. De er ikke svære at finde, og de er ikke svært at holde. De er billige, og de er meningsfulde. I denne verden ser jeg alt for mange mennesker indsamle materielle ting, bare for at 'få' dem.\nHvorfor alle har behov for at have alt, hvad de ser. Du har mere end én af noget, og pludselig du finde lysten til at få mere og mere og mere, og så er det næsten bliver en besættelse. Med minder, kan du blot se tilbage på livet, og de dejlige oplevelser, du har haft .... men med andre samlinger, senere kan du bare se tilbage på alle de penge, der gik ind i en meningsløs hobby. Selvfølgelig er dette ikke altid tilfældet, nogle samlinger er af sentimental værdi, men de fleste er overfladisk, og efterlader dig tom.\nMin samling af minder er så farverig og levende som den bedste samling af beanie babyer, det er lige så forskellige som den største samling af frimærker. Det holder latter, tårer, frygt og håb, og alt hvad jeg skal gøre, er at huske.\nFjernelse voks fra lysestager er en nem opgave. Du skal blot placere indehaverne i en fryser i 2-3 timer. Fjern fra fryseren og skræl den frosne voks fra din collectilble.\nNår der vises dine antikke samlinger huske; sollys, varme og fugtighed er et antikviteter værre fjende! Tag skånsom pleje af dem, og du vil nyde og dine børns børn vil nyde også. Beskyttelse af en stykke historie er uvurderlig.\nCoin / Valuta / Frimærker\nBesøg www.collector-tips.com for store oplysninger om Coin / Valuta / Frimærker indsamle råd og tips!\nBring cash selvom nogle forhandlere vil tage en check eller kreditkort, kontanter er et stort plus, når det kommer til overenskomstforhandlinger, især når du er på loppe-markeder.\nPak sammen med dig prisoversigter og sørg for de er aktuelle. Priser, især for land møbler, køkkenudstyr og legetøj har været svingende vildt.\nCarry et bånd meaasure og en liste over dit værelse og skjulte dimensioner.\nForstørrelsesglas for tættere inspektioner.\nNogle af de udsmid, der er parkeret i dit loft måske en dag være værdifulde, men andre vil ikke bestå testen af tid. Den generelle regel er: Hvis det er uforgængeligt, dårligt lavet, eller masseproducerede, er det sandsynligvis ikke vil sætte pris på i værdi.\nDen bedste måde at holde elfenben samlerobjekter i deres oprindelige varm, hvid farve, er at udsætte dem for lys.\nDette er den eneste samlerobjekt jeg ved, at vil drage fordel af sollys!\nFå en dateret kvittering for eventuelle køb. Det er standardprocedure, at spørge fagfolk sælger antikviteter til at give dig en kvittering, der er en fuldstændig beskrivelse af stykket, herunder en tilstandsrapport og forventede dato for produktionen. Uden denne dokumentation, er du i fare. (Pisk System, Jeff Bredenberg, 1999)\nVenter på at Køb\nHvis du har råd til at samlerobjekt, og du ønsker det, købe det nu! Hvis tilstanden er det bedste, du har set eller sandsynligvis nogensinde se igen i dine rejser, chancerne er det vil ikke være der i morgen.\nDet er meget svært at forudsige, hvilke samlerobjekt stykke vil stige i værdi. Nogle eksperter siger møbler lavet mellem 1850-1890, 19. århundrede messing og slutningen af det 19. århundrede porcelæn og cutglass fortsat vil sætte pris på over tid.\nHvis du køber antikviteter over internettet, skal du stille så mange spørgsmål som du kan om et emne, og selv bede om flere billeder, eller måske en video, hvis du er villig til at betale for det.\nDit bedste forsvar, når de køber antikviteter som en investering er simpelthen at være godt informeret. Læs bøger fra biblioteket, stille spørgsmål forhandlere ved, hvad du er ude efter, og hvad det bør være værd. De fleste forhandlere specialisere sig og så skal du. Ingen ved alt om alt. Hvis du køber den brik, fordi du kan lide det, og ikke som en investering, de eneste kriterier er, hvor meget du kan lide det, og hvor meget du har råd til.\nBrug altid ægte bladguld til at røre op bladguld trimmet samleobjekter. Ved at bruge guld maling, vil værdien blive afskrevet.\nKort sagt, et samlerobjekt kan defineres som enhver genstand, en person ønsker at indsamle.\nGrundlæggende findes der tre typer af samlere. En, der køber for den absolutte og shear skønhed. For det andet, den indsamler, som ivrigt køber og har specialiseret sig i en bestemt objekt. Tredje er køberen, der beskæftiger stricly for investeringer, spekulationsøjemed.\nSelv om disse kategorier har fletter, er de grundlæggende typer.\nSølv, glas, keramik, porcelæn, bøger, malerier, smykker, tæpper, ure og møbler alle anses brød og smør af den antikke verden. Disse poster er ikke trendy og underlagt massive udsving i pris og værdi, og er gode til det lange seje træk.\nIndsamling Vintage Clothing\nAntique Bestik Mønstre\nVatterede stof håndtasker\nSådan bruges College Admissions Counseling