Grafisk design i trykte medier\n[ tilbage til indholdsfortegnelse ]\nFor at forstå hvorfor bogstaver og tegn ser ud som de gør i dag, er vi nødt til at bevæge os ned i typernes historie.\nDen første egentlige standardiserede typografi var romerne ophavsmænd til. Romerne anvendte det vi i dag kalder majusklerne, dvs. store bogstaver. Som oftest blev de hugget ud i sten, hvilket netop var med til at give dem et præg som vi let kan genkende i vores moderne typografi. Bogstaverne blev først malet med en pensel, og derefter hugget ud. Hvis man tænker på klassisk romersk arkitektur, kan man forstå, hvorfor man udviklede en ensartet og på mange måder enkel typografi; netop det samme ideal som går igen i arkitekturen. Samtidig var teknikken med til at give den nogle af de karakteristika vi genfinder i dag:\nNår man maler bogstaver med en flad pensel, giver det nogle helt specielle kendetegn. Begyndelsen og slutningen af et penselstrøg vil blive bredere end selve strøget. Dette giver det vi kalder seriffer (se fig.1). Samtidig vil stregernes tykkelse variere efter penselføringen. Lodrette strøg giver tykke streger og vandrette strøg giver tynde streger. F.eks. vil et S få varierende tykkelse fordi penselen skal føres i flere retninger.\nIgennem tiden ændrede skriftyperne sig naturligvis meget. Skriftens medier ændrede sig til at blive bøger. Hvor det før var håndværkerne der huggede bogstaverne i sten, blev det op imod middelalderen specielt lærde munke der skrev på papir. Med moden er skrifttyperne også ændret. Den gotiske skrift med de mange krummelurer og sving, er som det var tilfældet med den romerske, også et udtryk for tidens stil. De samme karakteristika man finder i f.eks. gotiske katedraler, går igen i skriften. Samtidig med at typernes udseende ændrede sig kom også minusklerne, de små bogstaver, ind i skriften. Dette er sikkert muliggjort af den stigende anvendelse af håndskrift, fremfor inskriptioner. Det var lettere med hånden og på papir at give skriften flere typer og mere personligt præg. Heraf sikkert også de mere `komplicerede' gotiske bogstaver.\nI midten af 1400-tallet fandt Johann Gutenberg på at lave løse metaltyper der kunne sættes sammen til en sats. Bogtrykket var født. Gutenberg anvendte til sine typer den gotiske skrift, der var højeste mode nord for alperne.\nUnder rennæssancen i 1400-tallet genoplivede humanisterne i Italien den romerske skrift, og de udbyggede den med minusklerne. Denne 'Antikva'-skrift fortrængte med tiden de gotiske bogstaver og er i store træk den samme vi anvender i dag.\nI slutningen af forrige århundrede begyndte reklamerne at vinde indpas. Med dem fulgte en virkelig stor udvikling af nye skrifttyper. Nu var det ikke længere blot læsbarheden der havde betydning. Skrifterne skulle også udsende bestemte signaler, samt fungere som blikfang.\nI dag findes der et utal af forskellige skrifttyper til alle mulige formål. Det er vanskeligt at få et blot nogenlunde overblik over dem da der er utroligt store forskelligheder. Her vil vi blot nævne nogen af de hovedgrupper der oftest anvendes til at karakterisere skrifttyperne.\nSom nævnt er antikva-skriftene karakteriseret ved at have seriffer og ved at have en forskel på stregernes tykkelse. Antikva-skrifterne anvendes især til brødtekster da deres læsbarhed er høj, bl.a. fordi serifferne `leder' øjet igennem teksten.\nEksempler på antikva-skrifter er bla.:\nOgså kaldet sansseriffer (fr. uden-seriffer) netop fordi de er karakteriseret ved ikke at have seriffer. Samtidig er stregerne lige brede, og ikke varierende som antikva-skrifterne. Grotesk-skrifterne er af forholdsvis ny oprindelse. De første kom frem i begyndelsen af 1800-tallet. Grotesker er sjældent brugt til længere tekst, fordi de uden seriffer kommer til at flyde sammen i linierne. Den vandrette læseretning understøttes ikke.\nHer er et par eksempler på grotesk-skrifter:\nDet kan være et utal af forskellige typer, der rækker over skriveskrifter, dvs. skrifter der ligner håndskrift, til mere reklameprægede skrifter.\nTil bogstaver knytter der sig en terminologi. Betegnelserne for forskellige elementer og skriftsnit er imidlertid varierende fra sprog til sprog og dermed også\nimellem de forskellige typer software der behandler tekst. Vi har i det følgende forsøgt at opliste nogle af de betegnelser, som man risikerer at støde ind i. Listen er ikke komplet, så ofte er det nødvendigt at prøve sig frem i f.eks. et dtp-program.\nDisse er de store bogstaver.\nDe små bogstaver.\nKapitæler er store bogstaver i x-højden. Dvs. at de ikke er højere end minuskler normalt er.\nEn skrift kan gives en anden fremtrædelsesform f.eks. hvis man ønsker at fremhæve ord i en tekst. Dette kaldes skriftens garniture. Nedenfor er nævnt nogen af de muligheder man har.\nKursiv er skrå bogstaver. I tekstbehandling er der ofte tale om Italic, som er en skrift der er skråstillet digitalt. Den ægte kursiv er designet specielt og er derfor pænere.\nSkriften er trukket sammen.\nDer er anvendt øget spatiering.\nHer findes varierende grader som halvfed (demi bold) og ekstra fed (Ultra Black/heavy).\nTilsvarende kan skriften også være lys (light), dvs. tyndere end normalformen.\nNår man arbejder med desktop publishing kan man ikke undgå at støde ind i forskellige målbetegnelser. Man kan vælge at arbejde i f.eks. pica, cicero og metriske mål. Ligeledes kan det forvirre at forskellige skrifttyper med samme mål f.eks. 12 point har forskellig størrelse. Fra den oprindelige trykketeknik har vi idag overtaget måleenhederne. En skrifts størrelse var målt i højden på den blyklods typen var præget i. Således kan der være forskel på forskellige skrifter indenfor samme størrelse, da størrelsen ikke er et direkte mål for bogstavernes højde.\nI USA og England arbejder man med enhederne pica og point. 12 point = 1 pica = 4,218 mm. På kontinentet anvender man cicero og punkt. 12 punkter = 1 cicero = 4,5 mm\nDa Mac'en jo er amerikansk er skriftstørrelserne normalt angivet i pica-points.\nMellem ordene i en tekst er der som bekendt et mellemrum. I det typografiske håndværk blev ordmellemrum sat med de såkaldte udslutninger, som var metalplader af forskellig tykkelse. På skrivemaskiner og computer anvender vi mellemrumstasten. Det er normalt også tilstrækkeligt. Til tider vil man imidlertid få brug for at arbejde med et mellemrum af en helt bestemt størrelse. Hvis man f.eks. skal lave tabeller hvor tal el. bogstaver skal stå nøjagtigt over hinanden. Her anvender man tre forskellige typer:\n* EMspacen el. gevierten. Dette er et mellemrum af samme størrelse som den relevante skrifts størrelse. Anvender man en 12 punkts skrift, ja så vil et EMspace være 12 punkt bredt.\n* ENspace el. halv-gevierter er det halve af et EMspace.\n* Thin-space er en fjerdedel af et EMspace og svarer cirka til et punktum og et komma.\nGenerelle typografiske regler\nTypografi er et gammelt kunsthåndværk, med tryk på håndværk. Formålet med typografien er at formidle indholdet i et givet tekstuelt forlæg på den mest tydelige og letforståelige måde. For at nå frem til en letlæselig sats kræves der stor ydmyghed af typografen eller desktopperen.\nI første omgang er det indholdet i teksten, som læseren er interesseret i, og ikke i hvor "smart" et lay-out kan laves.\nHvis typografien skal være vellykket, bør typografen og hans arbejde, særlig i brødsatsen, ifølge traditionen være så godt som usynligt for læseren. Det er nemlig når typografien forstyrrer eller skaber tvetydighed, at læseren, under normal læsning, får øje på den - ikke når den fungerer optimalt.\nSom det håndværk det er, har typografien ikke nogen egentlig teori, men derimod en lang række regler, der er opstået i det konkrete arbejde med bly, sværte og papir. Det er altså tradition og erfaring der, sammen med de fysiske bånd som materialet pålagde typograferne, har været, og stadig er, målestokken for hvad der er god typografi.\nEt af de problemerdesktop publishing giver os i forhold til disse traditioner er, at det nu er muligt for enhver, uanset baggrund, at sammenstille et færdig- layoutet dokument samtidig med at materialets begrænsninger i høj grad er mindsket. Vi har i dag muligheden for at regulere alle forhold i en tekst uden nogen bånd der binder os til de grundproportioner, der er en begrænsning i bly- typografi. Begrænsninger som tidligere gav visse naturlige retningslinier for, hvilke forhold mellem typer, linier osv der er "skønne". Vi er altså på een gang uerfarne og har et mere fleksibelt værktøj til vores rådighed, med mulighed for at begå fejl som end ikke var mulige i traditionel typografi. Derfor kan det ikke undre, at der somme tider kommer usammenhængende og forvirrende resultater ud af det. Fra at være noget fysisk betinget, et resultat af en praktisk arbejdsproces, er det æstetiske nu blevet noget abstrakt som vi skal opfinde på ny hver gang. Det er imidlertid ikke umuligt at lære at begå sig på typografiens område - faktisk er det tilstrækkeligt at følge ganske få grundregler. Disse regler vil vi først ridse op og i afsnittets slutning vil der være en checkliste med nogle af de afledte tommelfingerregler.\nForståelighed, betydning og æstetik\nDa det typografiske arbejde tager sit udgangspunkt i ønsket om formidling af en mening og derfor har forståeligheden som første prioritet, sigter reglerne i første omgang mod at undgå at forvirre læseren og dernæst imod at undgå det, der traditionelt anses for at være grimt.\nFølger man slavisk disse anvisninger vil man opnå et funktionelt behageligt, men måske på andre måder kedeligt tekstbillede. Hvis man vil mere, må man udforske grænselandet mellem det forståelige og det uforståelige, det vejledende og det vildledende.\nDet er helt i orden at bryde de regler vi stiller op her - især hvis man i en konkret situation har et bedre bud på hvordan indholdet/betydningen formidles, men det er vigtigt at man ved hvad det er man fraviger. At det altså ikke bare er af uvidenhed man bryder reglerne. En bevidst holdning gør det ydermere muligt at udnytte det faktum at man gør noget "nyt".\nGrundlaget for at skabe forståelighed er i det væsentligste de gestaltlove som kendes fra psykologien af samme navn. Disse "love" er et forsøg på at formulere grundvilkårene for den menneskelige perception og blev formuleret af bl.a. Max Wertheimer i 1930'erne. De mest almindelige er:\nNærhed: De objekter eller komplekser af stimuli som ligger tæt ved hinanden opfatter vi som samhørende.\nLighed: Genstande samordnes efter deres grad af lighed.\nLukkethed: Vi forsøger, så vidt muligt, at opfatte figurer og sammenhænge som fuldstændige, stabile og meningsfulde.\nPrægnans: Vi perciperer situationen på den mest enkle og prægnante måde.\nIsær de to første; nærhed og lighed kan umiddelbart bringes i anvendelse indenfor typografien, mens begreberne lukkethed og prægnans blot siger noget generelt om den frihed man får foræret hvis man først har fået opbygget et konsistent betydningsstystem i sin typografi.\nNærhed er det begreb vi bruger til at skabe samhørighed mellem ting, der har forskellig betydning men alligevel hører sammen.\nLuften mellem to bogstaver skal være mindre end ordmellemrummet, som igen skal være mindre end luften mellem linierne.\nMen alle disse afstande må ikke blive større end at tekstbilledet stadig hænger sammen. Det fungerer på den måde at de største afstande, f.eks. afstand mellem nederste linie og papirkanten og de mindste afstande (mellem bogstaver eller internt mellem bogstavets linier) danner et primært sæt af afstandsforhold som alle andre afstande må forholde sig til, for at sikre at tingene er adskilte i diskrete elementer og samtidig sammenholdte som een ting.\nMan bør udnytte skrifttyperne til at skabe lighed og nærhed. Vi har allerede været inde på, at man til længere tekster bør vælge en antikva-skrift, der med serifferne leder øjet frem i læseretningen. Serifferne får bogstaverne til at stå tættere, uden at de `klumper' sammen. Hermed ledes øjnene lettere igennem linien frem for at springe imellem dem.\nLighed understøtter ensartet betydning: Hvis man f.eks. bruger en grotesk 18 pkt. bold skal den altid knyttes til samme betydningslag i teksten. Det vil sige betydning skabes i løbet af en længere tekst og skal vedligeholdes. Hvis man ikke er konsekvent ødelægger man den betydning man har intenderet. Omvendt kan man spille på modsætningen til at fremme betydningen. Ved bevidst at gøre afstanden mellem forskellige tekstelementer stor undgår man misforståelser i læsningen. Man kan f.eks. sætte en overskrift i en grotesk skrift, for at den skiller sig ud fra brødteksten.\nI forbindelse med valg af flere skrifttyper er der et par tommelfingerregler man bør være opmærksom på:\n* Man bør ikke benytte for mange forskellige skrifter sammen.\n* Hvis man bruger flere skrifttyper, skal de stå i størst mulig kontrast til hinanden. Helst ikke to antikva eller to grotesk-skrifter sammen. Her vil der dannes lighed, og de tekstelementer der er forskellige kan opfattes som ens.\nDisse principper er de bærende ved disponeringen af det typografiske "billede". Disponeringen består i to ting; dels en klassifikation af betydninger og dels vedligeholdelsen af nogle basale samhørsforhold, alt sammen for at minimere "støjen" inden for det aktuelle dokuments grænser. Samhørsforhold men især betydningsdannelse i forhold til den omgivende verden er et sekundært aspekt, men ikke desto mindre noget man bør tage hensyn til. Men først og fremmest forholder dokumentet sig til sig selv og dernæst til den klasse af dokumenter det tilhører og sidst til den kulturelle kreds som disse er en del af.\nBetydning kan bl.a. skabes gennem anvendelse af forskellig typografi og den måde brødteksten er sat på. Den betydning der kan knyttes til teksten kan stamme fra ting uden for den selv. Visse skrifttyper opfattes f.eks. som gammeldags og forbindes måske med stabilitet og aristokratisk elegance. Andre konnoterer moderne teknik, effektivitet osv. Disse betydninger er historisk betingede og udnyttes typisk i reklamer, hvorigennem deres konnotationer forstærkes. Således består ens valg altså ikke bare i at vælge en antikva-skrift til brødteksten og en grotesk til overskrifter. Antikva-skrifterne der måske ved første øjekast virker temmelig ens, vil ved en sammenligning udvise stor forskellighed. Prøv at find nogle bøger fra forskellige perioder, og læg mærke til hvordan man ofte genkender netop dén skrifttype i forbindelse med 50'er bøger o.s.v. Tilsvarende er gældende for avistypografi. Disse konnotationer bør man overveje når man vælger sine skrifttyper.\nBetydninger skabes også igennem aviserne, hvor f.eks nogle tillægger den løse bagkant en kulturel og meningsdannende konnotation. Løsheden i spalten kobles derigennem sammen med udtryk for subjektivitet og denne betydningsdannelse kan man så bygge videre på hvis man ønsker det. Samtidig kan man sige at den stramme form i den justerede tekst konnoterer fravær af indhold eller i hvert fald overvægt af form.\nNogle typografer råder til aldrig at anvende Times til brødteksten og Helvetica til rubrikkerne. Grunden til dette råd er at Times og Helvetica ikke siger noget som helst. De to fonte er så traditionelle, at den betydning, der eventuelt kunne være knyttet til dem, er helt brugt op - men det er jo også et forhold man kan vælge at spille på.\nDet er vigtigt at man overvejer den aktuelle tekst som helhed inden man går i gang med at tilrettelægge de typografiske virkemidler - for det er i denne helhed den enkelte typografiske detalje skal indgå, denne helhed definerer den enkelte detaljes betydning.\nVælg format og papirtype efter opgavens art. Dernæst hvor mange spalter der skal være, skriftstørrelse og skydning. Så skal typerne af rubrikker og deres font og skydning fastsættes og til sidst detaljer, som hvordan nyt afsnit, lister, henvisninger citater o.lign skal se ud.\nÆstetikkens funktion er i denne sammenhæng først og fremmest at forstørre og understrege det udtryk, som ligger immanent på det basale typografiske niveau og derudover at eliminere støj ved at skabe samklang - en oplevelse af et samlet univers. Kort sagt bør man stræbe imod, at æstetik, forståelighed, funktionalitet arbejder sammen om at understøtte den betydning, der er udgangspunktet for hele formidlingssituationen. I modsætning til de funktionelle elementer er det æstetiske underlagt modens foranderlighed - her skabes betydning i en samspil mellem mode og tradition.\nAfbalancering af tekstbilledet\nDette afsnit består af en række tommelfingerregler, der forklarer hvorledes man kan få et roligt og sammenhængende tekstbillede. Det er regler der sigter mod det "korrekte" og nok noget kedelige tekstbillede med et minimum af støj. Reglerne er inddelt efter emner, og udformet som anvisninger, og i mindst lige så høj grad som advarsler, mod typiske fejl.\nFor ikke at skulle forklare det samme ord flere gange, indledes afsnittet med en lille kvik-reference ordbog, der kort forklarer de mest basale typografiske fagudtryk.\nBrødtekst: Grundteksten. Det der skal læses. Dvs. ikke overskrifter, noter og billedtekst osv.\nRubrik: Det samme som overskrift. Man taler også om under- og mellemrubrikker.\nSkydning: Den luft der er mellem linierne. Hvis der ikke er ekstra luft kaldes det kompres.\nMellemslag: Et ekstra tom linie mellem to afsnit.\nRegister: Man "holder register" når grundlinierne for to spalter flugter.\nSpatiering: Afstand mellem bogstaver.\nJusteret tekst: Det samme som lige højre margin /fast bagkant.\nLinierne må ikke være for lange. Hvis de er det, mister man register ved enden af dem.\nFor at være letlæselig skal en skrifttype, og den skydning og spatiering som man har valgt, befordre at større bogstavgrupper (og ordgrupper) kan opfattes i et blik. Antkva skrifttyper som f.eks. Times letter læsningen ved at binde ord og linier sammen ved hjælp af serifferne. Hvis der anvendes skrifter af typen Grotesk uden serif, kan en tættere knibning af bogstaverne være nødvendig.\nDet er almindeligt at undlade indrykning i første afsnit af brødteksten efter en hovedrubrik.\nIndrykning i de følgende afsnit forvirrer, hvis den blive for stor i forhold til spaltebredden. Den skal markere at der sker noget nyt, uden at afbryde læseforløbet. Normalt er en geviert nok som markering.\nSkydning er typografisk afstanden fra den ene linies grundlinie til den næste. Skrifttyper med stor over- og underlængde kræver mindre skydning end skrifter med stor x- højde fordi der i selve "blyklodsen" er inkluderet en stor skydning. Linier med mere end 60- 65 anslag kræver stor skydning. 10/10 (det første tal angiver x-højden, det andet tal skydningen) eller kompres er ikke nem at læse og 10/11 er ikke meget bedre, men ved 10/12 øges læsbarheden og ved 10/13 er den ideel ved normal under- overlængde og ca. 60 anslag pr. linie.\nHvis skydningen er for lille, er det svært at finde starten på næste linie.\nLange linier -stor skydning. Korte linier - lille skydning.\nBenyt hellere en mindre skriftgrad med større skydning end en større grad med ringere skydning.\nJo flere spalter - jo flere variationsmuligheder mht. bla. anbringelse af billeder, men antallet er afhængig af papirformatet;\nA5 kan have 1 eller 2 spalter.\nA4 kan have 2-4 spalter.\nHusk på: Spalter behøver ikke at være lige brede - hvis de er forskellige skaber det nye spændende lay- out muligheder (og måske også problemer). Desuden kan spalterne enten have omløb (avis- spalte) eller være parallelle.\nDen optimale spaltebredde\nEr afhængig af tekststørrelsen. Smalle spalter giver større læsbarhed, men hvis de er kortere end det læseren kan se i een bid, så er de for smalle.\nDer skal være tilpas luft mellem spalterne. Er spalten for lang, kan det være svært at holde øjet fat på linien mod slutningen og der vil være langt tilbage til begyndelsen på den næste linie.\nHar man mere end en spalte på hver side, skal man være opmærksom på om der holdes register. Dvs. om bogstavernes grundlinie flugter med hinanden i de to spalter. Det er især et problem hvis overskrifter og rubrikker (eller ekstra skydning mellem afsnit) ikke fylder noget der er et helt multiplum af brødtekstens skydning.\nEn horeunge får man hvis sidste linie i et afsnit bliver placeret øverst i en spalte.\nEn fransk horeunge er første linie af et afsnit, der bliver placeret som sidste linie i en spalte.\nDette bør undgås hvis det overhovedet er muligt. Og man må ikke prøve at omgå disse problemer ved at ændre på skydningen f.eks. mellem rubrik og brødtekst eller mellem afsnit, fordi man så ødelægger det betydningssystem, som man selv har bygget op. Derimod er der ikke så meget galt i at lade en side eller spalte stumpe forneden - som det fx er tilfældet på denne side, der ikke er fyldt helt ud i bunden.\nJusteret tekst giver et roligt billede, men hvis der er for få ord (ca. 40 enheder) til at fordele justeringen på, kan der opstå "græstørv" eller "floder". Dvs. hvide huller i teksten, der tiltrækker sig unødig opmærksomhed og ødelægger læserytmen. Hvis man anvender justering bør man sætte ordmellemrummene til at være så små afvigelser fra 100% som muligt f.eks. (25- 180%). Løs bagkant giver flere holdepunkter til orientering i teksten. Men den skaber nogle hvide felter af uregelmæssig "støj" ned gennem siden som kan forvirre. Dette kan delvis afhjælpes med tynde hårlinier mellem spalterne.\nBlanktegn og ordmellemrum\nEt ordmellemrum må aldrig værre større end skydningen.\nDer må normalt ikke være plads til mere end et lille "i" (fylder 1/4 geviert) mellem ordene, dette skal hjælpe læseren til at opfatte flere ord i samme blik - ved fast bagkant ødelægges dette, især når skriftgraden er stor i forhold til linielængden, med mindre man deler mange af ordene.\nAnvend altid højst 1 blanktegn (mellemrumstasten) i træk - det samme gælder for tabulatorer. Hvis man forsynder sig mod dette, vil der ikke være overensstemmelse mellem det man ser på skærmen og det der kommer ud af printeren.\nKursiv er en stilfærdig men virksom fremhævelse.\nFed er mere påtrængende og kan ses på lang afstand.\nUnderstregning er ikke god til serifskrifter og ved smal skydning.\nVERSALER egner sig ikke til større mængder, de er vanskelige at læse og giver uro, især ved smal skydning.\nS p a t i e r i n g er ikke velegnet inde i tekst.\nTekst i korte afsnit kan markeres ved:\nDet eller de første ord markeret med f.eks. fed skrift.\nMarkør efterfulgt af tabulering f.eks.:\n*\teller bullet.\nSæt aldrig punktum efter en rubrik. Det er meningen at rubrikkerne skal være en vejledning til læseren og derfor skal man sørge for at vælge en skrifttype, som ikke modsiger indholdet af brødteksten.\nSamtidig er det vigtigt, at rubrikken afviger markant fra den brødtekst den hører til - fordi den er et signal.\nSkrifttypen kan være en anden, men så skal den være klart anderledes f.eks. antikva overfor grotesk. Den kan også være større og den kan være halvfed (bold) eller et andet skriftsnit.\nDesuden skal der være luft både over og under en rubrik, så man kan få øje på den og de større bogstaver kan komme til deres ret.\nFor mellem- og underrubrikker gælder det, at de skal placeres tættere på den tekst de er rubrik for, end på den foregående tekst.\nI en overskrift bruger man ofte store typer, men hvis overskriften falder i to linier bør man ikke øge skydningen mellem disse linier, da det får overskriften til at "brække" i to stykker. Desuden bør man i den slags tilfælde tænke på hvordan man deler overskriften i to linier. Det er ideelt, hvis den øverste linie ikke er længere end den nederste og hvis man kan komme til at dele på en måde, der snarere understøtter end forstyrrer betydningen, vil det selvfølgelig være at foretrække.\nSpatiering og knibning - kerning og tracking\nFor at få et jævnt tekstbillede kan det være nødvendigt at justere afstanden mellem bogstaverne. Dels kan man ændre afstanden mellem bogstavpar og dels kan man generelt øge eller mindske bogstavmellemrummene.\nDet første hedder kerning eller parvis spatiering eller knibning mens det andet kaldes tracking eller generel spatiering.\nTidligere var blylodsen en hindring for at bogstaverne kunne sættes tættere sammen, det var kun muligt at øge afstanden mellem dem. Men med moderne desktop- programmer kan man få bogstaverne til at stå så tæt at de overlapper hinanden.\nKerning kan udføres automatisk efter specielle lister i desktop-programmer - lister som kan vedligeholdes ved daglig brug. Dette kan være nyttigt hvis man ønsker at bearbejde brødteksten, men ellers er disse justeringer mest anvendelige til at gøre rubrikkerne smukke.\nVisse bogstavpar som giver især anledning til den slags justeringer: AT-AV-FA-LT-LV-PA-Ta-Ti-To-Ly-Va-F. og V. Når man kommer op i en anseelig punktstørrelse, kan man godt lave en generel knibning og derefter justere på de kritiske steder.\nEn radikal form for knibning er de såkaldte ligaturer, hvor to bogstaver bliver til et, som man kan gøre det med f.eks. f og i - f og j - T og i samt T og j.\nAfstanden mellem teksten og papirets kant er især af æstetisk betydning. Det ideal, som man traditionelt har anvendt i bogsats, er: Mindst luft ind mod midten, lidt mere i toppen, endnu mere i yderkanten og mest i bunden. Denne fordeling fremhæver teksten på opslagets to sider som noget der hænger sammen.\nNår man bestemmer margen skal man være opmærksom på, hvordan tryksagen evt. skal hæftes, samtidig med at man holder sig for øje, at man generelt anser det for mest harmonisk med margener, der alle er af forskellig størrelse.\nNår man vælger papir må man overveje en række ting: Hvad er det der skal præsenteres, hvem skal læse det og hvilket indtryk vil man give dem. Hvis det overvejende drejer sig om brødtekst bør papiret være mat, for at hindre genskin, og en smule tonet for at give en behagelig kontrast der ikke flimrer.\nTykt glittet papir oser af penge.\nGenbrugspapir oser af omtanke.\nBogstaver i digital form\nNår bogstaverne ikke længere skal trykkes med blyklodser, men skal præsenteres på en computerskærm og måske printes ud på en laserprinter, skal der naturligvis en ny teknik til. Generelt taler man om to forskellige måder at repræsentere bogstaver på: Bitmap og PostScript. Bitmap er den ældste og mest simple form.\nEn computerskærm er opbygget af et antal punkter; pixels. Alt hvad skærmen viser er kombinationer af disse punkter i tændt eller slukket tilstand. Afhængig af skærmen og det øvrige hardware, kan disse pixels være enten sort/hvid (monokrom), vise flere gråtoner eller forskellige farver. Når det drejer sig om typografi kan vi i for sig være ligeglade med dette og blot konstatere at bogstaverne bliver bygget op af slukkede pixels med tændte pixels omkring dem (sort skrift på hvid baggrund) eller omvendt. Den simple måde, at få computeren til at vise en skrifttype på skærmen, er derfor at have en form for matrice for hvert tegn, der viser hvilke pixels der skal være tændt eller slukket; en bitmap-skrift. Skal skriften have en anden størrelse bør der også være en matrice til specielt denne størrelse. Er der ikke det vil skriften blot blive skaleret op, så de enkelte pixels bliver mere tydelige og tegnet bliver `hakket'.\nNår en bitmap-skrift skal printes ud er princippet det samme som på skærmen. En printer skriver ligeledes med punkter. Bitmap-skrifter er specielt beregnede til brug ved matrixprintere, hvis opløsning ligner skærmens meget. Således bruger printeren skriftens matrice til at sætte de prikker der skal udgøre skriften, og udskriften kommer til at ligne den man ser på skærmen.\nNu kan man imidlertid let se, at en sådan udskrift ligger temmelig langt fra bogtryk-kvalitet, der jo ikke består af prikker. Samtidig kan man ikke bare bestemme at skriften skal være f.eks. 10 punkter større, uden at det går udover kvaliteten. Hvis man ikke har rådighed over en bitmap-skrift i netop den ønskede størrelse, vil den komme til at se mere hakket ud. Derfor har man udviklet andre måder at beskrive tegnene på. Den mest udbredte hedder PostScript. PostScript kaldes et sidebeskrivelsessprog, fordi det er en måde at beskrive både tekst og grafik på. I PostScript beskrives tegn ved hjælp af matematiske formler. Et bogstav er således ikke en samling prikker, men en kombination af kurver og linier. En PostScript-skrift kan derfor skaleres, roteres osv. udelukkende udfra den ene matematiske beskrivelse. Det bliver blot et spørgsmål om at nogle parametre skal ændres.\nI forbindelse med laserprintere hvis opløsning er meget større end matrixprintere (den skriver med flere punkter), er PostSript derfor en stor fordel. Det er ikke længere nødvendigt at beskrive hvert enkelt punkt. PostScipt beskriver blot nogle afstande der skal fyldes ud, og printeren gør det med den opløsning der nu er tilgængelig. Da laserprinteren normalt har en meget større opløsning end skærmen, kommer skriften til at fremstå meget bedre end den gør på skærmen.\nDen genrelle typografiske viden og denne introduktion til de digitale principper er et vigtigt grundlag for at kunne udnytte et desktop-program hensigtsmæssigt. I det følgende vil vi gå lidt mere i detaljer med brugen af programmet QuarkXPress.\nTypografering med QuarkXPress\nPlacering af tekst i et QuarkXPress dokument sker ved oprettelse af tekstfelter gennem brug af Værktøjspaletten. Suppleret med Målpaletten er det muligt at foretage en præcis oprettelse og placering af tekstfeltet. Ved hjælp flytteværktøjet i Værktøjspaletten kan vi også flytte rundt på færdige tektfelter, lægge dem ud på skrivebordet (hvis vi har en skærm med ordentlig plads) osv.\nDen typiske måde at arbejde med tekst på i QuarkXPres - især hvis det drejer sig om større sammenhængende tekster - vil være at skrive teksten i et almindeligt tekstbehandlingsprogram som MacWrite eller Word og derefter importere det til et eller flere tekstfelter via Hent tekst i Arkiv menuen. Hvis vi arbejder med flere tekstfelter, kan vi kæde dem sammen ved hjælp af sammenkædningsværktøjet i Værktøjspaletten, men det er ikke en god ide at kæde for mange tekstfelter sammen, da senere korrekturer, indsættelser mv. kan få den samlede tekst til at flytte sig mellem tekstfelterne.\nNår teksten er importeret til QuarkXPress dokumentet skal teksten formatteres. Dette skal gerne ske efter en forud fastlagt plan, da et af typografiens vigtigste formål som tidligere nævnt er at skabe sammenhængende niveauer i teksten. Den bedste måde at sikre grafisk orden på er at arbejde med fast definerede forme, som du selv programmerer ind i dokumentet. Forme defineres ved at gå ind i Edit menuen under Definer forme. Når vi klikker på denne funktion, kommer følgende dialogboks frem på skærmen:\nHvis der ikke er oprettet nogen forme i forvejen, klikker man på Ny, og der kommer en ny dialogboks frem på skærmen. Ved hjælp af denne fastlægger vi navnet på formen, og hvilken tastatur vi vil anvende til at aktivere den.\nTil højre i dialogboksen findes nogle knapper, hvormed vi kan gå ind ind og definere de typografiske særtræk ved en bestemt form: Tegn, Formater, Streger og Tabulatorer. Streger i kombination med tabulatorer er vigtige værktøjer, hvis man skal arbejde med skemaer, medens man ved almindelig tekst normalt klarer sig med fastlæggelse af Tegn og Format, evt. Tabulatorer i forbindelse med indrykninger.\nI dialogboksen for Tegn fastlægger vi de typografiske karakteristika som skrifttype og satsstørrelse samt evt. farve og rastervirkning i typerne. Endvidere skal vi fastlægge skriftsnittet (almindelig, fed, kursiv m.v.). Endelig findes mere specielle funktioner, der kan påvirke satsbilledet: dels påvirkning af typen som bredere eller smallere, dels knibning af mellemrummet mellem typerne. Den sidste funktion med flytning af fodlinie er bl.a. til brug for hævede fodnotehenvisninger o. lign.\nI dialogboksen med Formater påvirker vi først og fremmest den overordnede grafiske fremtrædelse af teksten. Indrykningerne øverst til venstre anvendes især til at oprette forskellen mellem normal brødtekst med indrykning i første linje modsat første afsnit uden indrykning. Endvidere kan her fastlægges indrykning i forbindelse med citater o.lign. I øverste højre hjørne fastlægges tekstens skydning, der altså er den generelle afstand mellem linjerne. Denne kan suppleres med særlig fastlagt luft over og under, fx i forbindelse med rubrikker. Skal der holdes register, kræver det nøjagtige beregninger af forholdet mellem de forskellige satsstørrelser, skydning og luft (se tidligere i dette kapitel).\nNedenunder findes funktioner, som dels kan anvendes til at undgå horeunger, dels sikrer at sammenhængende helheder ikke fordeles over to sider/tekstfelter. Endelig skal tekstens justering fastlægges i nederste venstre hjørne.\nGår vi via OK tilbage til den oprindelige dialogboks kan vi nu se en beskrivelse af den form vi har fastlagt. Hvis vi er tilfreds med beskrivelsen, arkiverer vi den, og den er klar til brug. De forme, som er fastlagt kan ses nederst i Form menuen under Forme. Hvis vi har glemt, hvilken funktionstast vi bruger til en bestemt form, kan vi altså kontrollere det her.\nSom nævnt er det hensigtsmæssigt at fastlægge den typografiske form i forhåndsdefinerede forme. Men det er også muligt at gå ind og definere de forskellige forme ad hoc via Form menuen. Som det ses indeholder denne menu stort set de samme funktioner, som vi netop har berørt i forbindelse med dialogboksene under Definer forme.\nUnder Objekt menuen findes ligeledes en række funktioner, som kan bruges til at påvirke den typografiske fremtrædelsesform. Vi bevæ-ger os imidlertid her ind i den mere overordnede disponering af vores dokument, bl.a. gennem brug af rasterbaggrunde, rasteringer m.v. Disse funktioner vil derfor blive gennemgået i kapitlet om Layout.\nDette kapitel er skrevet af Bo Fibiger, Christian Mejer, Dan Gjøske Petersen og Tina Schrøder Sørensen.\nKapitlet bygger især på Berndal & Frigyes 1990, Birkvig 1991, Mourier 1989 og Parker 1990. Endvidere manualen til QuarkXPress v. 3.0. | til toppen af side |


Augmented Reality er det nye sort indenfor brand og marketing\nDer er ingen tvivl om at AR kan skabe merværdi\nEr Augmented Reality det nye sort indenfor brand & marketing?\nAugmented Reality(AR) kan meget vel gå hen og blive det nye sort indenfor brand & marketing.\nDet er ikke en hemmelighed at en unik reklamekampagne skaber en hype og et større kendskab til et brand.\nMarketing er i bund og grund storytelling designet til at ramme bestemte målgrupper.\nStore brands som fx Burger King, Heinz og Nike er begyndt at se potentialet i AR i forbindelse med brand & marketing.\nVed at se udover de traditionelle marketingsmetoder, som tv-reklamer, annoncer og flyers, er der åbnet døren ind til en ny verden. En verden, som knytter forbruger og virksomheder tættere sammen. Gennem interaktivt content skabes der bedre brugeroplevelser, hvilket giver større engagement fra forbrugernes side. Det er vel i bund og grund det som store og små virksomheder gerne vil opnå.\nTo gode eksempler på brugen af AR\nBoliggiganten IKEA har med deres app “IKEA Place” ikke blot skabt en interaktiv oplevelse for deres kunder. Essentielt set har de “smidt” en sælger ned i forbrugernes lommer, som er klar til at sælge IKEAs produkter 24/7. App’en lader brugeren, via en smartphone, placere 3D-møbler i 1:1 forhold i hjemmet. Det er smart, fordi det lader kunden interagere med IKEAs produkter på en helt anden måde, end før var muligt.\nAR har også vist sig at være et potent marketingsredskab for whiskeymærket Jack Daniel’s. The Jack Daniel’s AR Experiment app forvandler det klassiske sort/hvide mærkat til en digital pop-up bog.\nHerefter følger nogle interaktive oplevelser, som bl.a. lærer brugeren om: hvordan whiskyen fremstilles, og selvfølgelig fortæller historien om manden bag det berømte whiskeymærke Jack Daniel.\nImage Credit: Jack Daniel’s\nSelvom vi skriver 2019 er AR ift. marketing stadigvæk en ny måde at fange brugernes dyrebare opmærksomhed på. Der er ingen tvivl om at AR kan skabe merværdi, og knytte et tættere bånd mellem mellem brugere og virksomheder. Der er kun kradset i overfladen hvad angår AR’s muligheder indenfor brand & marketing.\nVi er hos VRDK vildt spændte på hvad fremtiden bringer.\nDerudover har vi selv udviklet vores egen AR baserede app Vileon, som i den grad kan bruges inde for marketing.


Produktionsleder - Aalborg | Byggerijob\nAlleLedelse og personaleProduktionsledelseProduktionsleder - Aalborg\nProduktionsleder søges til fabrikken i Aalborg\nHos Spæncom søger vi altid nye veje mod højere kvalitet, for som totalleverandør af byggeelementer og montage går vi forrest og sætter standarden for intelligente, præfabrikerede betonelementløsninger til al slags byggeri. Som en del af en international koncern rummer vi al den nyeste viden og højeste ekspertise, som gør os til pionerer på vores felt. Vores resultater er skabt af dygtige, ambitiøse og kreativt tænkende medarbejdere - måske er du den næste på holdet?\nVi sætter sikkerhed og kvalitet højt på vores agenda, og derfor bliver det også dit ansvar, at gældende standarder indenfor såvel arbejdsmiljø som kvalitetskrav og gældende ISO standarder overholdes i eget område. Vi forventer endvidere, at du er kommunikativ velfunderet og har en åben og ærlig lederstil, hvor dialogen altid er respektfuld og meningsfuld.\nDu bidrager og understøtter endvidere til det gode samarbejde til de øvrige produktionsgrupper og afdelinger på såvel fabrikken som i hele Spæncoms organisation.\nVi forestiller os, at du har nogen års erfaring, viden og forståelse med produktionsledelse, gerne fra betonelementproduktion eller anden produktionsvirksomhed. Derudover har du en god forståelse for arbejdsmiljø og kvalitetsstyring samt en helhedsforståelse for processerne.\nSom leder har du en naturlig pondus og er let at omgås. Du er energisk, dynamisk og involverer dig i vores fortsatte udvikling. Derudover motiveres du af at lykkes gennem dit team, og du kan arbejde med diversitet i dine teams.\nDu får fællesskab og arbejdsglæde\nI Spæncom prioriterer vi arbejdsmiljøet tårnhøjt. Vi har det sjovt og spiller hinanden gode, når vi arbejder sammen om at finde den bedste løsning til kunden. Forudsætningen for at præstere overbevisende er glade medarbejdere i et stærkt fællesskab med sammenhold, gensidig omsorg og tryghed - tryghed, som også udspringer af visheden om, at Spæncom har meget høje standarder, når det gælder sikkerhed på arbejdspladsen.\nDu går forrest for bæredygtigheden\nBetyder bæredygtighed også meget for dig? I Spæncom har vi konstant fokus på det. Vi vil være Danmarks førende leverandør af bæredygtige betonelement-løsninger. Den vigtigste udfordring, vi og hele branchen står over for, er at reducere vores miljømæssige aftryk, og vi vil fortsætte med at gå forrest og tackle udfordringen proaktivt. Blandt andet ved at skabe betonløsninger med præfabrikerede byggeelementer i konstruktioner, der har lang levetid, og som det er muligt at ændre. I Spæncom sigter vi mod at udvikle CO2 neutral produktion og maksimere genbrug af brugte materialer.\nDu får 570 nye kolleger – vil du med på holdet?\nHvis du bliver vores nye produktionsleder, får du 570 nye kolleger fordelt på vores fire lokationer i Danmark - heraf ca. 210 på Aalborg fabrikken. Vi tilbyder konkurrencedygtig løn med obligatorisk pensionsordning og helbredssikring.\nDu kan uploade motiveret ansøgning og CV ved at klikke på "Søg Job"" og følge vejledningen.\nHar du spørgsmål, er du velkommen til at kontakte fabrikschef Oskar Bøgh på 60 10 13 63.


Kvantebanditterne - Astra\nForside › Projekter › Kvantebanditterne\nKvantebanditterne er et formidlingsprojekt, der skal udbrede kendskabet til – og interessen for – kvante- og partikelfysik i befolkningen.\nProjektets aktiviteter omfatter besøg med fagligt indhold til både skoler, gymnasier og børnehaver. Desuden afholdes der offentlige arrangementer under navnet Kvanteby, hvor inviterede fysikere fortæller om deres forskning i uformelle rammer. KvanteKarina er kampagnens YouTube-persona. Hun er en animeret teenager, der ved meget om kvante- og partikelfysik. KvanteKarina tager børnene med ind i kvanteverden i videoer og artikler, hvor hun på en humoristisk måde belyser kvantemekaniske fænomener for børn.\njuni 1, 2016 - december 31, 2021\nSofie Gregersen, gregersen@cp3.sdu.dk


Deltidspladser i forbindelse med barsel | Gladsaxe Kommune\nreduceret forældrebetaling. I reduktionen af forældrebetalingen tages der højde for, at der er udgifter forbundet ved en dagtilbudsplads, som ikke er afhængig af den tid barnet er i dagtilbuddet. Taksten for deltidspladser kan du se her\nForældre, som i medfør af reglerne om fleksibel barsel, genoptager arbejdet delvist under fraværet, har mulighed for at få en deltidsplads, hvis forældrene ikke tidligere har fået en deltidsplads til det pågældende barn. Forældrene skal dog minimum afholde barselsesfravær svarende til 7 timer om ugen.\nDu skal udfylde ansøgningsskemaet , som du finder i den blå boks nederst på siden. Inden ansøgningen om deltidsplads indgives skal ansøgeren have afholdt møde om deltidspladsen med lederen af det dagtilbud, hvor barnet er indskrevet.\nDokumentation for fravær i medfør med barselsloven\nAnsøgningsskema til deltidsplads ved barsel


De bedste høj temperatur madlavning olier - ajournalforjordan.com\nDe bedste høj temperatur madlavning olier\nNår du steger, stege, ætse eller grill, du omfattet mad for temperaturer højere end nogle madolier kan modstå. De bedste høj temperatur madolie saldi termisk tolerance, madlavning metode og smag. Kokke bruge en vifte af madlavning olier i deres køkkener, og vælge det bedste for forskellige applikationer baseret på alle disse variabler. Hjem kokke kan opbygge en lignende samling af flavourful olier.\nHvis du nogensinde har lugtede kvælning lugt af overophedet madolie, du ved noget om røg point. Olie udsættes for varme begynder at nedbrydes til dets konstituerende glycerol og fedtsyrer godt inden de når dets kogepunkt. Frie fedtsyrer brænder ved en lavere temperatur, danner skarp røg; den temperatur, hvor dette sker, er oliens røg punkt. Du kan se forskellige røg punkterne for forskellige olier, men overveje tal retningslinjer, ikke regler. Forskellige prøver af den samme olie kan variere i renhed. Raffineret, ubrugt olie har en højere røg punkt end uraffineret eller genbruges olie. Skift brugt madolie efter to eller tre anvendelser for at undgå at opdage din oliens sænkede røg punkt på den hårde måde.\nSaflor er relateret til solsikker. Ligesom solsikker, deres olie har en svag men behageligt nøddeagtig smag, når raffineret. Tidselolie har den højeste børsnoterede røg punkt ved 266 grader celsius, men som med enhver olie, der røg punkt falder, hvis du genbruge det. Monoumættede raffineret saflorolie fungerer bedst til friturestegning og pan sviende da det formidler lidt smag af sine egne til fødevarer.\nVindruekerneolie var engang bare et biprodukt af vinindustrien; nu er det Flavors alt fra stegt mad til salater. Dens nøddeagtig smag og høj røg punkt på 216 grader C gøre det til en god friturestegning olie til fisk, fjerkræ og grøntsager. Denne olie er dyrt trods et affaldsprodukt af druer til vinfremstilling, men dens delikate smag vil ikke overskygge subtile smagsoplevelser. Stærkt krydret fødevarer såsom grill og curry overmande vindruekerneolie lys smag.\nSammen med raps, næsten uden smag raffineret majsolie er stegefedtet valg for kæden restauranter i hele Nordamerika. Billig og rigelig majsolie formidler næsten ingen smag af sin egen til fødevarer. Med et røgpunkt på 232 grader C, denne olie holder sig godt til enhver madlavning fremgangsmåde og kan genanvendes.\nDa Canola Råd Canada hævder, er raps ikke rapsolie. En nær slægtning til raps, den raps plantens olie indeholder oliesyre i stedet for den mindre velsmagende erucasyre. Raffineret raps har næsten ingen smag og en høj røg punkt ved 224 grader C. Brug den til friturestegning og til stegning fødevarer, der har subtile varianter, som du ikke ønsker at begrave under et stærkt aromatiseret olie.\nDenne høj temperatur madolie formidler en svag peanut smag til mad. Meget raffineret jordnøddeolie har en røg punkt på 227 grader C, så det er egnet til friturestegning, ristning og pan stegning. Peanuts er en kilde til angst for mennesker med peanut allergi, men Food and Drug Administration rapporterer i sin "Approaches at fastsætte tærskelværdier for Major Fødevareallergener og for Gluten i Food", at raffinerede olier fra allergifremkaldende kilder ikke forårsage allergiske reaktioner i individer undersøgt. Den Allergi Astma og Immunologi Society of Ontario henviser også til raffineret jordnøddeolie som "generelt ikke-allergifremkaldende."\nOlivenolie røg punkt er et også et stridspunkt for kokke og forskere. Ekstra jomfruolivenolie - den minimalt forarbejdede først at trykke fra oliven - har et lavt røg punkt på 177-188 grader, der gør det uegnet til stegning. Dog yderst raffineret olivenolie, også kaldet lys olivenolie, har et højt røgpunkt på 460 grader. Selv raffineret olivenolie har en karakteristisk harpiksholdige smag; hvis du nyder det, dybt steges i raffineret olivenolie. Gem den ekstra jomfru olivenolie topping brød eller salater i stedet for høj temperatur madlavning.\nThe Best & Worst Madlavning Olier\nHvordan kan jeg bestemme den relative niveauer af umættethed i forskellige Madlavning olier?\nFælles kinesiske Restaurant Madlavning Olier\nTips om Madlavning Ribs i en ovn\nDe bedste anvendelser af Sirloin Tip Roast\nDen bedste måde at tilberede oksefilet\nHvordan til at lave mad med MCT olie\nAnvendelse af Eucalyptus Olie til Baby Forkølelser\nSådan Øv den rigtige teknik for Pirouetter\nOverførslen af skøde på en ægtefælles død\nSådan Level Up på & # 34; Moshi Monsters & # 34;\nCanine graviditetstest til hunde\nHvordan til at gøre en billig seng baldakin fra netting\nSådan installeres USB 2.0-drivere på en pc\nBerømte Landscape Design Planer


Søren Og Mette: Hvem Finder Først....? Af Kirsten Koch Jensen → Køb bogen billigt her\nSøren Og Mette: Skal Vi Have Dessert....? - Bog\nSøren Og Mette: Hvem Finder Først....?\nSøren Og Mette: Hvem Finder Først....? - Kirsten Koch Jensen - Bog\n"Hvem finder først... " er en sød historie om Søren og Mette og en opgavebog i et og samme hæfte. I denne bog er der fokus på sproglig opmærksomhed og derfor er opgaverne: Finde opgaver, farvegenkendelsesopgaver, find ord med s osv.\nFakta om Søren Og Mette: Hvem Finder Først....?\nSøren Og Mette: Hvem Finder Først....?, Studiebøger, Bog\nVed nethandel er det utrolig vigtigt, at sikkerheden er i orden, og derfor er det et område, vi prioriterer højt. Vores løsning for Internetbetaling er godkendt af NETS, hvilket fungerer som den primære garanti for sikkerheden bag din betaling på Internettet. Så når du køber og foretager betaling online hos Gucca, er det sikkert.\nDe 30 dages fuld returret er selvfølgelig gældende for alle produkter hos Gucca. Så fortryder du af en eller anden grund købet, og ikke ønsker at beholde din vare, kan du returnere varen til os uden dårlig samvittighed, og derefter vil vi sørge for, at dine penge bliver sendt tilbage. Før du vælger at returnere produktet til os, er det altid en fordel, hvis du forinden kontakter os.\nFor Gucca er det vigtigt, at du modtager dit produkt så sikkert og hurtigt som muligt. Indenfor 1-2 hverdage vil du modtage din vare. Det eneste som kan forlænge leveringstiden, er, hvis den mod forventning ikke er på lager. Lagerstatus fremgår synligt i webshoppen ved hver vare. Tag fat i os hvis du fortsat måtte være i tvivl om lagerstatus eller leveringstid for et produkt.\nDu kan vælge imellem mange former for betaling, når du køber hos Gucca. Du vælger bare den, der passer lige til dig. Lige meget hvilken betalingsmetode du gør brug af, kan du sikkert og trygt købe hos os. Her kan du finde alle vores betalingsmuligheder. Desuden skal du huske på, at såfremt du anvender kreditkort, trækkes pengene først den dag vi sender din vare.\nSkulle det ske, at du har problemer undervejs, så tag fat i os. Vi er ved telefonerne og besvarer e-mails alle hverdage imellem kl. 10-15, og med et smil og godt humør tager vi imod din henvendelse.\nHandler du hos os, har du mulighed for at spore ordren, fra den sendes fra vores lager, og til den er dig i hænde. Når du fuldender dit køb, kan du bagefter logge ind på din personlige ordreside. Her har du mulighed for at følge med i, hvornår din vare sendes afsted. Og i det øjeblik vi afsender dine produkter, vil du få en e-mail fra os.\nDin anmeldelse af Søren Og Mette: Hvem Finder Først....?\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path_bog_forside path_bog_bøger path_bog_skoleoglærebøger path_bog_sørenogmette:hvemfinderførst....?


Dent paintless dent reparation nylontabs hagl fjernelse 6stk blå - Værktøjer \_ www.jl-energy.dk\nForside / / Dent Paintless Dent Reparation NylonTabs Hagl Fjernelse 6stk Blå\nDent Paintless Dent Reparation NylonTabs Hagl Fjernelse 6stk Blå\nPDR Paintless Dent Reparation NylonTabs Hagl Fjernelse 6stk Blå, Hvordan du bruger denne paintless dent reparation kits?\n1.Ren indhugget med en ren våd klud;\n2.Mount lim stick i lim pistol,tryk på aftrækkeren for at lade lim stick ind i lim pistol, tilslut strømforsyningen igen og forvarm for 5 minutter.\n3.Brug en ordentlig tegning pakning.Stor bule kræver en stor tegning pakning. (Bemærk: Jo større tegning pakning er, jo større tegning kraft er);\n4. Træk i aftrækkeren og anvende tegning pakning med ekstruderet lim (De 4 huller i pakningen bør anvendes med hot melt lim);\n5. Hurtigt placere tegningen pakning med hot melt lim på midten af dent, skal du trykke let på, indtil limen hærder og klæber (Lad limen afkøles til ca 8 minutter.Køling bør være mindre end 10 minutter og bør være kortere, lidt om vinteren);\n6. Align T-formet værksted, og tryk på tegningen pakning med hot melt lim, træk at skubbe stangen bagud for at trække op dent;\n7. Ind med en Linje bord.Hvis dent stadig eksisterer, banke det lidt med en udfladning hammer eller pen;\n8. Rengør repareret sted med en ren våd klud.\n6stk blå lim faner\nNavn: PDR Paintless Dent Reparation NylonTabs Hagl Fjernelse 6stk Blå\nTags: special garn, coscelia set, hammer mini, af hagl, paintless dent reparation, hotbox, universal bil radio fjernelse, dent lampe, pdr stang værktøj, dent f.\n5/5 Отличный товар , спасибо\n5 Tommer/10 Tommer Rustfri Stål Svejsning Af Justerbar Lige Holdbare Kæbe C Klemme Låsning Muldvarp Vice Greb Tænger\nFunktioner: Buet kæbe låser tang wraps lidt rundt skruer eller med lille diameter rør, og er i overensstemmelse bedre til afrundede nitter, også kan bruges som en skruenøgle Skrue justerer kæbe pres for at passe dit arbejde og fortsat er justeret for tilbagevendende opgaver Hærdede tænder er designet til at gribe fra alle vinkler, ideelle til en stramning, fastspænding,\n5pcs/masse Bil PDR Værktøjer til Fjernelse af Bil Søm Aftrækker Radio Audio Panel Dør Reparation Klip, Trim Fjernelse Lirke Reparation Af Plast\nFunktion og Specifikation Specifikationer -Materiale: Plastik -Vægt: 129g/sæt -Brug: Demontér den inderste panel, instrument panel og lyd-CD central kontrol af bilen. Pakken indeholder: 1 x Sæt af Car Panel Removal Tool(5pcs) Bemærk: på Grund af størrelsen af den manuelle måling og mål skala, at der kan være en lille


▷ Køb Hængekøjestativer lige nu [opdateres dagligt]\nMasser af internet webshops frembyder efterhånden et stort udvalg af leveringsmodeller. Det mest almindelige er nu til dags at få afleveret pakken hos en pakkeshop, og så kan du blot gå forbi efter de bestilte produkter når det passer ind i din kalender. Leveringsformen er altså ret hensigtsmæssig, og ofte endvidere den prisbilligste mulighed for levering.\nDu kan alternativt foretrække at få ordren leveret til din privatbolig eller til adressen hvor du arbejder. Den er gerne en lille smule mere bekostelig, men til gengæld virkelig bekvem. Den mest betalelige leveringsform kan ikke benægtes at være at du selv henter varerne, som jo forudsætter at du befinder dig i nærheden af online virksomhedens adresse.\nLeveringstiden er yderst afgørende såfremt vi behøver produktet nu og her, og af den grund er det naturligvis klogt at vi finder det anslåede leveringstidspunkt på den vedkommende vare.\nStørstedelen af online varehuse yder levering efter en enkelt hverdag på en række af deres varer, men som imidlertid står og falder med at transaktionen realiseres inden et fast klokkeslæt, med det formål at de har mulighed for at nå at få de nye varer skippet afsted inden logistikmedarbejderne får fri.\nFlere shops på nettet frembyder levering uden beregning, men undertiden kun ifald der bestilles for et fastslået beløb. Desuden burde man vælge den mindst kostelige leveringsmetode, hvilket i mange tilfælde – uanset om du opholder sig nær Horsens, Holbæk eller Støvring – vil være at få dem til at bringe pakken til et udleveringssted.\nDet er efterhånden ualmindeligt ligetil for alle at vurdere prisniveauet hos forskellige internet handler, og herved har flertallet af netshops fundet det uundgåeligt at nedskære priserne på varerne – til drenge og piger, og samtidig også til kvinder og mænd – markant, og endda nogle gange sikre levering uden beregning.\nDog kan det alligevel være lukrativt at se nærmere på nogle enkelte firmaer på nettet efter tilbud forud for at du shopper, så du er skudsikker på at få fat i den bedste pris.\nDu bør lige meget hvad være årvågen med, at når en netbutik forhandler et produkt for en udsalgspris som kan ses som himmelråbende god, burde det i nogle tilfælde være et kendetegn på en uoprigtig internet butik. Shopping med kort er trods alt indbefattet af en forordning, som forsvarer folk overfor uærlige e-butikker.\nGenerelt går vi ind for bestillinger med kort eller mobilbetaling. Som alternativ kan du drage fordel af en afbetalingsløsning fra eksempelvis ViaBill, forudsat du tilstræber at afbetale prisen over en periode.\nFør folk handler på en e-forretning kunne de helt sikkert løbe igennem e-shoppens vilkår, det er dog tit ikke specielt ophidsende.\nEn nem løsning kunne måske være at finde ud af om e-forhandleren er medlem af e-mærke ordningen, hvilket kan være en sikkerhed for at e-forretningen adlyder de danske regler, udover at butikken en gang i mellem besøges af specialister der har megen viden om de gældende vilkår. Derudover tilbydes du lejlighed til bistand, for så vidt du skulle få problemstillinger ved din handel.\nTilsvarende er det en hjælp at køberen er hensynstagende til de mest centrale retningslinjer der kan spille ind i forbindelse med handlen, til eksempel hvilken bytteret internet firmaet har. I den forbindelse er det i øvrigt essesentielt, at man stadigvæk beholder ens kvittering, således man når som helst kan påvise sin bestilling, uafhængig om du er på shopping til en herre eller dame.\nTrustpilot bringer dig altid pålidelige løsninger til at finde ud af en stor gruppe tidligere forbrugeres vurderinger og på grund af dette er det smart, at du analyserer webbutikkens bedømmelser inden du handler.\nFacebook bringer dig for øvrigt flere sikre genveje til at få en idé om internet selskabets popularitet. Desuden er der mange internet firmaer som tilbyder folk at sammensætte en vurdering af deres køb, som lige så vel bør tages i brug til at bedømme tidligere kunders oplevelser.\nVores website er finansieret af reklamer. Vi hjælper en række webshops hvori vi fremviser forretningernes varer, og indkasserer kommission såfremt du foretager en transaktion.\nInformationer om tilbud og e-shops understøttes tit, men vi giver ingen garanti imod reguleringer der eventuelt er udført siden vi nyligst opdaterede sidens oplysninger.


Hvordan man laver en hånd-bundet Bouquet med Calla liljer / Shareoflancaster.com\nHvordan at bevare falder blade for håndværk\nDen bedste måde at skære træpaneler\nProblemer med udluftning gratis pejs\nHvordan man laver en hånd-bundet Bouquet med Calla liljer\nAt lave dine egne buketter derhjemme sparer penge og giver dig mulighed for at styre dine projekter med din egen kreativitet. Uanset om det er til dit eget bryllup eller som et dekorativ prop, kan du lave en hånd-bundet buket bruger calla liljer. En hånd-bundet calla lily buket gør brug af friske liljer fra din have, eller kan være permanent ved hjælp af kunstig silke calla liljer. Uanset dine behov er hånd-binding og præsentere din buket sjovt for selv en nybegynder på blomster håndværk.\n•Vælg et dusin langstilkede calla liljer. Vælg liljer, der måler mindst 12 inches fra blossom til ende. Du kan bruge friske eller silke liljer i nogen farveskema. Bundt af blomster sammen i din næve.\n•Arrange blomster i din hånd, indtil de blomster og stængler er linet op jævnt, hvilket betyder, at begge ender er straight og flush. Hvis det er nødvendigt, snip om 1 tomme fra enderne af stilke til selv kanten. Pak en elastik omkring midten af bundtet blomsterne til at holde dem på plads.\n•Klippe en længde af silke bånd måle 24 inches i længden. Klem en linje af hot lim ned i midten af den ene side af længden af båndet. Brug en bred måle bånd af dit valg af farve.\n•Tryk på den limede side af båndet, som er i den ene ende, mod de bundtede stilke af calla liljer i bunden. Fast spiral bånd omkring stilken bundt, trække fast for at lime de snoede bånd på plads. Gøre dette indtil du når lige under blomster af calla liljer. Gentag processen ved at flytte nedad, spiral bånd omkring de bundtede stilke. Dette vil helt wrap stængler af buket, accenting den med klasse og farve.\n•Klap den frie ende af båndet under udrettet kanten af snittet stammer i bunden. Tryk fast til at overholde den limet bånd på plads. Lad det tørre i 10-20 minutter.\nBrug valgfri accenter som spray glitter og konfetti på overfladen af buketten.\nHvordan man laver en selvstændig bundet dug\nHvordan man laver en hånd bundet Bed Canopy\nHvordan man laver en effektiv egern fælde med dagligdags materialer\nHvordan man laver en tynd stuk væg med Styrofoam


Hometown Inn & Suites i Schererville (IN) til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 10 ejendomme i Schererville (IN).\n1139 West Lincoln Highway, Schererville, Schererville (IN), USA, 46375 - Se på kort\nMere om Hometown Inn & Suites\nHometown Inn & Suites er det perfekte valg for rejsende, der gerne vil opleve alt hvad Schererville (IN) har at byde på. Herfra kan gæster nyde nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder denne ejendom nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nFaciliteterne og servicen på Hometown Inn & Suites sikrer gæster et behageligt ophold. Denne ejendom tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst.\nAlle ejendommens værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Desuden sikrer ejendommens væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Uanset hvilket formål du har med din rejse til Schererville (IN), så er Hometown Inn & Suites det perfekte sted til et spændende ophold.\nAlle slags rejsende (31) Par (17) Rejsende alene (7) Familie med små børn (3) Familie med store børn (1) Gruppe (3)\nSchererville (IN) Ejendomme


&amp;amp;lt;iframe src="//www.googletagmanager.com/ns.html?id=GTM-WJ2RW2" height="0" width="0" style="display:none;visibility:hidden"&amp;amp;gt;&amp;amp;lt;/iframe&amp;amp;gt;\nTræning i riffelskydning\nDer er skydning på 50m og 100 m samt af og til 200 m (jf. vores kalender) til bukkeskiver og traditionelle indskydningsskiver stort set hver mandag og torsdag på Hanebjerg skydebane fra marts til november og hertil nogle udvalgte søndage.\nBemærk, at der kun kan skydes med spidsskarpt (og ikke jagt-ammunition) på 200 m banen, og det er et krav, at man forinden har skudt ind på 100 m banen.\nKlik her for printvenlig guide til træning af riffelskytter.\nSådan afvikler vi vores skydninger\nAlle på skydebanen er der frivilligt, også instruktørerne, derfor er SIKKERHEDEN vigtigst af alt, og derfor afvikler vi vores skydninger som beskrevet nedenfor – og det er ALTID ENS FOR ALLE, VED HVER SKYDNING - klik her for printbar version:\nRIFFELEN MÅ ALDRIG VÆRE LADT ELLER HAVE BUNDSTYKKET LUKKET (undtagen under skydning).\nINGEN MÅ GÅ IND I SKYDEHUSET, NÅR DØREN ER LUKKET ELLER DEN RØD/HVIDE KÆDE ER SAT FOR.\nVed ankomst: Skytten henvender sig ved indskrivningsbordet, betaler og viser gyldigt jagttegn, våbentilladelse og billedlegitimation. Skytten får udleveret et nummer og skriver sit navn på skydelisten. Ønsker skytten at skyde til bukkeskive, gør han opmærksom på dette ved indskrivning. Er der mange skytter, er det muligt, at ønsket ikke kan efterkommes.\nEr skytten nybegynder eller af anden årsag ønsker særlig hjælp fra instruktør, siger han/hun det allerede ved indskrivningsbordet.\nSkytten venter på OPHOLDSOMRÅDET og pakker sin riffel ud og gør øvrigt grej klart.\nNår skyttens navn eller nummer bliver råbt op, medbringer han/hun kun riffel og det, som skal bruges til selve skydningen. Alt andet (etui osv.) efterlades udenfor skydehuset under skydningen.\nINDEN SKYTTEN TRÆDER IND I SKYDEHUSET SKAL RIFFELEN EFTERSES AF EN INSTRUKTØR – dvs. instruktører checker, at riffelpiben er fri for fremmedlegemer (for at hindre utilsigtet skydning eller løbssprængning).\nSkytten får enten anvist en ledig standplads eller finder en selv. Skytten stiller sin riffel i riffelholderen og gør øvrigt udstyr klart.\nNår alle er inde, lukker banekommandøren døren og melder, at man må INDTAGE OG AFPRØVE SKYDESTILLING. Skytten efterser her selv, at løb og kammer er tomt.\nOver hver standplads står et nummer. Skytten skal skyde på den røde skydeskive eller bukkeskive, som hænger under SAMME nummer som på skydebåsen.\nNår alle er klar, melder banekommandøren, at DER SKAL ANLÆGGES HØREVÆRN, og at DER MÅ LADES og SKYDES. Først på dette tidspunkt må skytten påbegynde ladning!\nDer skydes i max. 5 minutter. Skytten må afskyde så mange skud, som han har lyst til.\nDet skal indskærpes, at ladning KUN foregår med vandret pibe pegende mod træfpunktet. Gentagen høj pibeføring medfører bortvisning fra banen.\nNår skytten er færdig med at skyde, efterser han, at der ikke sidder en patron i kammeret og stiller riflen op i holderen (med bundstykket ude). Skytten bliver på sin plads.\nEr alle skytter færdige med skydning før de 5 minutter er gået, kan banekommandøren stoppe skydningen. Skydningen stoppes al tid med kommandoen HOLD INDE.\nAlle skytter forlader nu skydehuset. Skytter, som ikke skal skyde mere, kan ved samme lejlighed pakke deres grej sammen og tage det samt riffel med ud.\nRIFLEN SKAL ALTID EFTERSES AF EN INSTRUKTØR, INDEN DEN TAGES UD AF SKYDEHUSET!\nALLE skytter venter i venteområdet indtil skydehuset er tømt, døren lukket eller kæden sat for, og en kommandør åbner for lågen til skydebanen.\nVi går samlet til markering (her medbringes ikke rifler). Instruktørerne går med og hjælper gerne med vejledning.\nDEN ENKELTE SKYTTE SKAL SELV PLASTRE HULLERNE I SIN SKYDESKIVE TIL, INDEN HAN GÅR TILBAGE TIL OPHOLDSOMRÅDET (plastre til skydehuller findes ved skydeskiverne).\nNår alle skytter er kommet tilbage fra markering, lukkes lågen til skydebanen. Først når banekommandøren siger ”VÆRSÅGOD” og åbner til skydehuset, må skytterne igen gå til deres riffel og justere mv.


Fra udsat til værdsat\n”Fra udsat til værdsat” er et sociokulturelt projekt, hvor socialt udsatte som alternative eksperter er med til at give Danmarks Forsorgsmuseums formidling en ny dimension. De er med deres individuelle erfaring fra kanten af samfundet med til at sætte museets viden om socialt udsatte i et nyt perspektiv.\nDen udstilling de har skabt med museet, er formet ud fra tanken om, at den både skal formidle, aktivere og indsamle minder. I udstillingen deler Robert, Tobias, Mas, Carsten, Henrik, Mikael, Lasse, Kira, Anastacia, Johannes, Søren, Lotte, Mette, Michael, Robert og Linette på forskellig vis deres erfaringer og minder på godt og ondt. De er med til at huske os på at minder er noget værd og at vi kan lære af hinandens erfaringer på tværs af tid og sociale udgangspunkt. I udstillingen kan du se film, hvor de fortæller deres historie, læse digte og en tegneserie, se på kunst eller spille ”Taberludo” alt sammen ting, som deltagerne selv har skabt i samarbejde med museet.\nProjektdeltagerne har foruden udstillingen holdt foredrag om deres egen liv og en historisk person fra Fattiggården, som de selv har valgt. På den måde har de koblet fortid og nutid sammen og reflekteret over, hvilke forskelle og ligheder der mellem at være udsat i Danmark før og nu. Foredragene har de bl.a. holdt for socialrådgiverstuderende i Vejle, Århus og Odense, men de også lavet rundvisninger på museet for almindelige gæster.\nSamarbejdet har haft stor værdi både for museet og for deltagerne. For deltagerne har det været en vild rejse. Flere fremhæver, at mødet med museet og fællesskabet har øget deres livskvalitet og påvirket deres liv i en positiv retning. De har vekslet en oplevelse af stigmatisering og social marginalisering til roller som eksperter og værdsatte samarbejdspartnere.\nHvis du vil vide mere, så kig forbi projektets egen hjemmeside www.udsat-vaerdsat.dk , hvor du bl.a. kan se flere film, læse om deltagerne og få indblik i de erfaringer og samarbejdsmetoder, som museet og deltagerne har udviklet i projektforløbet.\nSe kort med angivelse af P-pladser\nDen 1. februar - 18. december 2022\nÅbent tirsdag-søndag kl. 10-16\nI uge 7, 26-31 og 42: Åbent mandag-søndag kl. 10-16\nSe entré til museet\nSommerferie på Fattiggården 25. juni-7. august\nPå særlige søndage - den første søndag i måneden - er der FRI entré (grupper undtaget) og alle vores udstillinger kan besøges. I tidsrummet kl. 10-14 fortæller museets formidlere spændende historier om Fattiggårdens skæbner og livet bag murene.\nSe hvad Svendborg byder på af oplevelser, spisesteder og overnatning\nMandag-fredag kl. 10-14 på telefon 6221 0261.\nI weekender og på helligdage kan butikken på Danmarks Forsorgsmuseum kontaktes på telefon 6217 6829.\nPensionister*/studerende: 60 kr.\n*gælder for personer, som modtager invalidepension, førtids- eller folkepension\nBørn under 18 : gratis.\nEr du medlem af Museumsforeningen, har du fri entré.\nGratis adgang har:\nBuschaufføren og evt. den rejseleder, der følger en gruppe.\nPlejere og frivillige ifølge med borgere fra dagcentre, plejecentre o.lign.\nLærere og grupper af elever og studerende som led i undervisning.\nGrupper af brugere, beboere og ansatte fra sociale væresteder, caféer og forsorgscentre og andre typer af støttetilbud.\nDog skal der træffes aftale med museet inden besøget.\nVed tvivl, kontakt os venligst på eller 62 21 02 61\nEn omvisning er alle pengene værd\nOplysninger om omvisninger for grupper\nOplysninger om omvisninger for skoler\nMeld dig ind i Museumsforeningen. Du får:\nGratis adgang for 2* til museets udstillinger og de fleste af museets aktiviteter\n10% rabat på varer i butikken på Danmarks Forsorgsmuseum\nGratis årbog og årsberetning for Svendborg Museum\n* Husstandsmedlemskab giver gratis adgang for 4.\nStøt museet og vær med til at bevare kulturarven\nTilmeld dig vores nyhedsmail og vær blandt de første, der får nyheder og tilbud fra museet.\nGrubbemøllevej 13, 5700 Svendborg\n+45 6221 0261\n+45 6217 6829\n© 2015 - 2022 Svendborg Museum - Web: www.onclick.dk


Bliv frivillig i caféen Paraplyen i Taastrup – Paraplyen-Taastrup\nBliv frivillig i caféen Paraplyen i Taastrup\nVi mangler frivillige til at deltage i den daglige drift, derfor er du meget velkommen til at kontakte Paraplyen i Taastrup, hvis det har din interesse.\nDu kan gøre en forskel for andre, og samtidig få noget ud af det selv. Hos os skal det være sjovt, hyggeligt og givende at samarbejde, i et eksisterende godt socialt samvær. Vi skal skabe glæde og relationer hos udsatte mennesker i en social café.\nVi mangler frivillige til:\nat hjælpe i køkkenet – opvask, hjælp med madlavning mv.\nat lave mad – i Paraplyen er der ønsker om traditionel dansk mad\nforefaldne opgaver – fx rengøring og oprydning\naften- og weekend åben\nParaplyen – social café\nCaféen har mange aktiviteter og varm mad i hverdage. Café Paraplyen er et værested for socialt udsatte mennesker i Høje Taastrup og omegn samt ældre medborgere, som har brug for et varmt måltid mad og socialt samvær.\nCafé Paraplyen er et åbent, gratis tilbud, hvor alle er velkomne. Man skal ikke visiteres, bliver ikke registreret, og man kan være helt anonym. Huset er et alkoholfrit og inddragende fællesskab, som er åbent for alle.\nHvis du har et par timer, en hel eller halv dag, er du meget velkommen til at kontakte\nLeder Café Paraplyen\nMobil 2929 6136\nCafé Paraplyen i Taastrup, Kingosvej 24A, 2630 Taastrup


Once Upon A Time In...Hollywood - Cinemaonline.dk - Hele Danmarks Filmsite\n“Once Upon A Time in… Hollywood” er en solid Quentin Tarantino film, der kan tilføjes til sit allerede imponerende filmkatalog. Samtidig ser vi også en Brad Pitt i en velskrevet og velspillet rolle og en altid farvestrålende Leonardo DiCaprio.\nNogle kan muligvis synes, det er smagløst at indbringe en karakter som Sharon Tate. Skuespilleren, der blev brutalt myrdet, imens hendes mand, Roman Polanski var på arbejde. Men nu er det jo en Tarantino film, som i en tidligere film slog Hitler ihjel. Så alt er lovligt i den kunstneriske frihed. I denne film tager Tarantino os tilbage til den gyldne ære i Hollywood, hvor succes, risici og chancen for at fejle var hverdagskost. Lige præcis som i dag.\nI 1969 i Los Angeles følger vi TV-stjernen, Rick Dalton ( Leonardo DiCaprio) i et Hollywood, der er ved at ændre sig. I 50’erne og 60’erne var han Hollywoods helt store stjerne, men det er trods alt Hollywood, hvor der hurtigt bliver skiftet ud. Hans fast stuntman og ven, Cliff Booth ( Brad Pitt) forsøger at navigere sig i en branche, der er meget ugenkendelig for dem begge.\nEn af Brad Pitts bedste karakterer\nBrad Pitt må siges at være filmens højdepunkt. Han har fået tildelt en meget interessant og sjov karakter i stuntmanden, Cliff, der elsker at slå på tæven og ryge sig skæv. Samtidig har han hjertet på rette sted, hvorpå pitt bullen, Brandy, skal forkæles, og så skal der selvfølgelig også ses efter den søde og alt for unge hippie, Pussycat, spillet af Andies MacDowells datter, Margaret Qualley. Leonardo DiCaprio får her rollen som en sårbar og forfalden skuespiller, der må indse, at hans tider er ved at være forbi. Dette ses i hans forglemmelse af replikker i midten af en scene, og hans følelsesladet udbrud i traileren. Og så skal han se på, at den mere succesfulde, Roman Polanski og hans kone Sharon Tate er flyttet højere op af bakken i ren luksus. Margot Robbie er god i hendes fiktive portræt af Sharon Tate, hvor hun symboliserer Hollywoods uskyld og charme, der er glad for at være ny skuespiller i en storslået tid i Hollywood. Med store funklende øjne ser hun på sig selv i en halvfyldt biografsal med et stort smil på læben. Til gengæld får hendes karakter ikke særlig meget on-screen tid, hvilket er lidt ærgerligt.\nNutidens tematik i fortidens Hollywood\nTarantino har ændret stil i forhold til sine andre film. Naturligvis er der stadig humor og vold, men det er også blevet lidt mere dæmpet i denne film og fortalt i en kronologisk fortællerstil. Filmen kan både anses som en hyldest og kritik til Hollywood, hvor ændringer stadig foregår. I nutidens bliver der lagt stor vægt på diversitet, hvor nogle skuespillere kan føle sig helt overset. Og ens alder har desværre altid været et emne i Hollywood. Jo ældre du er, jo mindre profit er du. Tarantino har også været klog med sine skuespillere, der alle repræsenterer forskellige niveauer i Hollywood. Men derfor kan denne film godt identificere sig som en Tarantino film med smukke billeder, skrap dialog og sjove scener. En scene, hvor en fiktiv og arrogant, Bruce Lee prøver at slås med Cliff Booth, er hylende morsom. Og som altid skal de sidste 20 minutter af filmen fyldes med en masse blod og vold.\n”Once Upon A Time in…Hollywood” er en hyldest og kritik til den gyldne æres Hollywood og nutidens. Brad Pitt spiller en af sin karrieres bedste roller og får godt selskab af Leonardo DiCaprio. Dette er muligvis ikke Tarantinos stærkeste film eller historie, men den er stadig underholdende og morsom.\nTitel: Once Upon A Time In...Hollywood\nOriginal Titel: Once Upon A Time In...Hollywood\nSkuespillere: Leonardo DiCaprio, Brad Pitt, Margot Robbie, Emile Hirsch, Margaret Qualley, Timothy Olyphant, Austin Butler, Dakota Fanning, Bruce Dern, Al Pacino\nSelskab: Columbia Pictures, SF Studios, 2019


Din søgning gav 1.473 resultater.\n15. feb.\t... sikkerhedskonference i München, at USA's politik i årevis har været præget af "tilbagetrækning" i forhold til Nato og samarbejdet med EU. - Der er tale om en amerikansk politik, som blev indledt for adskillige år ... BORSEN.DK\n13. feb.\t... vil, uagtet evt. medlemskab af NATO eller EU, herunder Unionens forsvarssamarbejde, derfor i højere grad se sig nødsaget til at handle selvstændigt ud fra nationale interesser. I EU-sammenhæng vil det ... BORSEN.DK\n4. feb.\t... ud. Ifølge nyhedsbureauet AFP måtte Kurti tilbringe to år i et serbisk fængsel som følge af sine protester. Kosovo var indtil 1999 en autonom provins i Serbien, men i 1999 tvang Nato med en ... BORSEN.DK\n9. jan.\tOpdateret kl. 12.13 - 100 danske soldater er torsdag ankommet til Kuwait, efter at statsminister Mette Frederiksen (S) onsdag meddelte, at de midlertidigt flyttes fra Al-Asad-basen i Irak på grund af BORSEN.DK\n8. jan.\t... støtte en indsats over for Iran, som skal sikre, at landet ikke udvikler atomvåben og afstår fra at støtte terrorisme. Den amerikanske præsident siger videre, at Nato må spille en øget rolle i denne ... BORSEN.DK\nStoltenberg efter Nato-møde: Konflikt må nedtrappes ...\n6. jan.\t... tilbageholdenhed hos alle parter. Stoltenberg bekræfter, at Nato suspenderer sin træningsmission i Irak. Han tilføjer, at missionen kan genoptages visse steder i landet, når situationen tillader det. – Vi ... BORSEN.DK\n6. jan.\t... ende med at få betydelige og længerevarende konsekvenser for situationen i Mellemøsten. 5: Hvad gør Europa og NATO? I Bruxelles samles NATO's ambassadører i eftermiddag kl. 15 til et møde, der ... BORSEN.DK\nJeppe Kofod: Vi ser krigslignende handlinger i Mellemøsten\n6. jan.\t... indkaldt til møde i Nato-ambassadørkredsen for at drøfte situationen. Lørdag valgte Danmark midlertidigt at indstille al træning af irakiske styrker i Irak. Danmark skal med udgangen af i år overtage ... BORSEN.DK\nNato indkalder til hastemøde mandag efter drab i Bagdad ...\n6. jan.\t... udtalelse, at regeringen ser frem til det ekstraordinært indkaldte møde i Nato-ambassadørkredsen. "Vi ser også frem til at høre mere fra den irakiske regering. Det er vigtigt at huske på, at vi er i Irak ... BORSEN.DK\n4. jan.\tOpdateret kl 9.45 med oplysning om, at også den danske træning af irakiske soldater er stoppet - USA og dets allierede har som følge af øget trusselsniveau i Irak tilsyneladende midlertidigt stoppet t BORSEN.DK\nNato-chef er klar til at mødes med Ruslands Putin ...\n23. dec. 2019\tNatos generalsekretær, Jens Stoltenberg, er rede til at møde Ruslands præsident, Vladimir Putin, "hvis sammenhængen er den rette". Han siger i et interview til nyhedsbureauet dpa, at dialog er vig BORSEN.DK\n16. dec. 2019\t... med sanktioner mod den tyrkiske Nato-allierede for at have købt et avanceret russisk våbensystem. Truslen om baserne fremfører Erdogan i et interview til tv-kanalen Haber. "Om nødvendigt så kan ... BORSEN.DK\nKolleger: Afvist analytiker er en førende stemme i Nato-debat ...\n9. dec. 2019\tGæsterne ved en konference i anledning af 70-året for Nato-samarbejdet er blevet snydt for en af de førende analytikere inden for transatlantiske forhold, da den amerikanske ambassade nedlagde veto ... BORSEN.DK\nDansk Nato-konference aflyst efter Trump-kritiker nægtes adgang ...\n8. dec. 2019\tOpdateret kl. 14:20 med link til den tale som Stanley Sloan ikke fik lov til at holde på Nato-konferencen. Tænketanken Atlantsammenslutningen aflyser en konference på Frederiksberg, som skulle fejre ... BORSEN.DK\nTrump aflyser sit Nato-pressemøde ...\n4. dec. 2019\tDen amerikanske præsident har aflyst sit store pressemøde efter et topmøde i Nato onsdag. - Jeg tror, at vi har haft pressemøder nok, siger Donald Trump, efter at de 29 stats- og regeringschefer ... BORSEN.DK\n3. dec. 2019\t... ting. - Vi kommer selvfølgelig til at diskutere Grønland og Arktis, siger statsministeren i London, hvor der er topmøde i Nato tirsdag og onsdag. Det vigtigste budskab fra dansk side er ifølge ... BORSEN.DK\n3. dec. 2019\tDonald Trump. Under et besøg i London, hvor Nato holder topmøde, sagde Trump til journalister, at der ikke er nogen deadline for en handelsaftale med Kina, og at det kan være bedre at vente med den ... PENGE.BORSEN.DK\n3. dec. 2019\t... bedre at vente indtil efter præsidentvalget i USA i november 2020. Euro Stoxx 600-indekset ligger ved 13-tiden næsten uændret i 401,26, efter at det inden Trumps udtalelser i London, hvor Nato holder ... PENGE.BORSEN.DK\nTrump og Mette Frederiksen skal mødes ved Nato-topmøde ...


Kolind Kuren » Blog-arkiv » Roskilde Festival – opblæst!\n10 kommentarer til “Roskilde Festival – opblæst!”\n10. juli 2012 kl. 10:12 #\nNår jeg hører unge tale om hvad de skal opleve og være med til i Holstebro kan Roskilde gå hjem og lægge sig mange gange. Den glæde og glød der kommer i de unges øjne skal man lede længe efter. Forældrene til de unge er lige så begejstrede. Tænk hvor enkelt det er at holde forbindelsen ved lige efterfølgende i forhold til dengang forældrene var på tilsvarende lejre. Der var der næsten kun snail mail … og venskaberne led hurtigt forlis. Nu kan forbindelsen fortsætte med at være levende. Det er sommerens højdepunkt for mange unge og forventningerne er tårnhøje. De unge jeg har talt med fremhæver især at alle 5 korps har valgt at gå sammen – det falder i rigtig god jord og giver masser af mening. Så kan der virkelig arbejdes på tværs, lyder det fra de unge.\n10. juli 2012 kl. 10:40 #\nSpændende indlæg! Ingen skal være i tvivl om, at jeg som lejrchef for Spejdernes Lejr 2012 synes, at lejren har meget at byde på. Rigtig meget!\nSamtidig har jeg selv personlige erfaringer med Roskilde Festival, og under planlægningen af lejren har vi flere gange mødtes med Esben Danielsen fra ledelsen af festivalen for at udveksle erfaringer og inspiration. Jeg tænker, at billedet af Roskilde Festival godt kunne bruge lidt flere nuancer: Sådan som jeg kender til det, så arbejder Roskilde Festival med flere målgrupper. Der er både de unge, som beskrives i dette blogindlæg, som er storforbrugere af alkohol og stoffer og som sviner rigtig meget. Men der er også de aktive deltagere, som skaber deres egne aktiviteter og deltager aktivt i at gøre verden til et bedre sted. Dem vil jeg ikke kalde passivt publikum.\nJeg ved at Roskilde Festival arbejder aktivt for at få flere mere deltagende festivalgæster – altså flere af den sidste målgruppe. De vil rigtig gerne lære af blandt andet os spejdere, hvordan de kan bevæge sig i den retning.\nSamtidig kæmper de også imod et mediebillede, som konsekvent ønsker at vise ungdommen som uansvarlige. Derfor er den brede befolknings kendskab til Roskilde Festival skævt i forhold til det faktiske indhold i festivalen.\nSom lejrchef for Spejdernes Lejr 2012 ser jeg ikke Roskilde Festival som en konkurrent vi skal måle os op imod, men som en kollega, vi kan lære meget af og omvendt. Jeg håber derfor, at jeg med dette indlæg kan være med til at nuancere billedet af min kollega hen imod noget, der svarer bedre til virkeligheden.\n10. juli 2012 kl. 13:04 #\nJeg er overrasket over dit indlæg, Lars. HAr du selv været på Roskilde Festival? Jeg har været der hvert år siden starten i 1971. OG jeg kan ikke forstå, at du vil hakke på festivalen i Roskilde.\nMere end 100.000 mennesker mødes i fredsommelighed (selvom du tror det kun er 70.000). 32.000 frivillige arbejder der i ffobindelse med festivalen og hele året er der fast 1.000 frivillige. Byens og omegnens foreningsliv tjener penge til deres foreninger – alt fra børnehuse til spejdere.\nDet er af Børsen beregnet, at der lægges 1,3 millioner frivillige timer, svarende til 700 årsværk. Dette køres frivilligt, bortset fra 55 fastansatte. Der er uddelt mere end 175 millioner til velgørende formål.\nDet er fuldstændikg misforstået at man i Roskilde dyrker idolet. I Roskilde hylder vi fællesskabet. Folk kommer en uge eller mere forud og det altafgørende er det sociale samvær. Musikken er vigtig, men ikke de store navne. Det afgørende i musikken er, at Roskilde altid har været og fortsat er foran og gode til at spotte det nye. Derfor er Roskilde heller ikke en del af festivalgamet, der alle kører stort set samme navne.\nDet unfair, når du skriver nedgørende om de bands, der spiller på Roskilde. Du er helt klart fornærmet over at spejderne ikke får omtale, men behøvere du nedgøre andre? Det er skuffende Lars og det ligner dig bestemt ikke.\nDet forkert, når du – igen stærkt nedladende – skriver, at “på Roskilde sviner man”. Hvad er det for en fordom. Den er ikke rigtig.\nOg du tager igen fejl, nåpr du – igen stærkt nedladende – tillader dig at skrive, at “Roskidle er glemt, når rusen er sovet ud”. Hvad er det for en generalisering. Folk glemmer netoop ikke Roskilde. Fordi der er en helt særlig atmosfære, en helt enestående kommen-hinanden-ved og en fantastiske kommen-hinanden-ved.\nDet er rigtigt, at alkohol er naturligt på Roskilde. Det er alkohol generelt i vores land og deltagerne er i stand til at håndtere det fornuftigt. Politiet findes kun i lille antal og deres korte skjorteærmer er skarpe, både når de kommer og når de går. Når der spilles fodbold, kommer påolitiet i kampunivfor med militærkøretøjer. I Roskilde er de på cykel.\nRoskilde innoverer. Står bag løbende udvikling og er f.eks. førende i verden på sikkerhed og alt omkring festivaler. En viden, der eksporteres. Roskilde har deres egen HR-afdeling, deres egen uddannelsesafdeling og de udvikler menesker året rundt på frivillige basis.\nRoskilde er faktisk et eksempel på hvad jeg troede du viidste noget om: at Unbosse. Det er virekeælig rystende for mikg at læse, at du som hvoedforfatter til Unboss vil lægge navn til dette indlæg. Det ændrer fulstændig min tillid til den nævnte bog.\nDer er rigtig meget godt at sige om sapejderbevægelsen, men må vi godt være fri for et hadsk, gennemført faktuelt forkert og urigtigt indlæg som dette. Du burde give Roskilde en helt uforbeholden undskyldning – jo før jo bedre.\n10. juli 2012 kl. 13:57 #\nTak til Allan Ohms for at korrigere mine fordomme om Roskilde! Jeg lytter. Er dog meget påvirket af hvad vores børn har fortalt; de har været med både som festivaldeltagere og som frivillige hjælpere. Men forhåbentlig er deres erfaringer ikke repræsentative. Jeg er helt klar over det meget store frivillige engagement på Roskilde – enig i at det er et fremragende eksempel på en unbosset organisation. Tak for jeres bidrag!\n10. juli 2012 kl. 18:17 #\nDet er bare ikke i orden. Du har offentliggjort en barsk og fordomsfuld kritik, der bygger på, hvad jeres børn har fortalt!\nDu bør trække udtalelserne tilbage og korrigere fuldt ud. I dit “svar” gentager du mistænkeliggørelsen med ordene “forhåbentlig er deres erfaringer ikke repræsentative”. Hallo.\nDet er skuffende tyndt og slet ikke på dit niveau.\n10. juli 2012 kl. 21:52 #\nJeg sætter pris på at blive kritiseret; især når kritikken som i dette tilfælde er berettiget:\n1. Jeg beklager at jeg har været for unuanceret i min fremstilling af Roskilde Festival. Point taken. Se nedenfor.\n2. Jeg skriver at Roskilde handler om at være tilskuer. Det var for unuanceret idet jeg ikke nævnte de mange frivillige der i høj grad er aktive deltagere. Point taken. Det vidste jeg dog godt idet jeg kender mange der har gjort et stort arbejde som frivillige. Jeg kender iøvrigt festivalen fra mange andre end mine børn.\n3. Jeg skriver at deltagerne i Roskilde sviner ud over alle grænser. Det er der vist ingen der vil nægte.\n4. Jeg skriver at alkohol er en selvfølge i Roskilde. Det gælder også andre steder i det danske samfund. Point taken.\n5. Jeg oplever at medieomtalen af Roskilde er overdreven. Det kan man naturligvis ikke kritisere festivalen for. Point taken.\n6. Jeg skriver at Roskilde er glemt når rusen er sovet ud. Det var ikke klogt formuleret. Roskilde vil selvfølgelig blive husket af deltagerne mange år frem. Point taken.\nDermed har jeg vist imødekommet indvendingerne. Jeg beklager at jeg var for hurtig og unuanceret i min beskrivelse.\nJeg synes dog stadig at hovedpointen er klar: Der er kæmpe forskel på en festival hvor mennesker mødes for at ha det sjovt og høre musik (uanset at mange gode frivillige kræfter medvirker), og en spejderlejr med et sigte der rækker langt videre. Jeg har intet imod en festival, jeg beundrer festivalens organisation med de mange frivillige hjælpere, men jeg tillader mig at mene at en stor lejr der skal lære børn og unge at fungere sammen, arbejde for en bedre verden og udvikle sig igennem processen, er noget vigtigere for det danske samfunds fremtid end selv den største musikfestival.\n11. juli 2012 kl. 04:08 #\nLars, respekt for at tage kritikken til efterretning, men hovedpointen med indlægget er stadig at: “Der er kæmpe forskel på en festival [..] og en spejderlejr [..].”\nDu sammenligner efter min bedste overbevisning æbler og bananer: Roskilde er ikke en spejderlejr og bliver det heller aldrig. Roskilde Festival gør et kæmpe arbejde for at ændre verden i en kontekst der hedder ‘musikfestival’ og når qua den kontekst ud til rigtig mange mennesker, der aldrig ville sætte deres ben på en spejderlejr.\nDer er afgjort ting der kan forbedres på Roskilde – affaldsproblematikken er imho den mest presserende – men alternativet til at tage på Roskilde er ikke at tage på spejderlejr. Hvis Roskilde lukkede (eller blev alt for restriktiv) ville folk tage på andre festivaller eller drikke sig i hegnet andre steder.\nLad os glæde os over alle de mennesker, der i forskellige kontekster arbejder på at gøre verden bedre, i stedet for at hakke på hinanden.\nOg så glæder jeg mig til at læse de gode og inspirerende historier fra spejderlejren her på bloggen. Også gerne om hvilke positive input spejderbevægelsen har til afviklingen af Roskilde Festival – jeg er sikker på at ledelsen er mere end lydhøre!\n11. juli 2012 kl. 19:28 #\nhmmm denne debat udvikler sig vist mere i retning “tale til hinanden” end “med hinanden”. Tak Lars for dine undskyldninger. Det må siges at være lyttende.\nJeg har kun kendskab til Roskilde Festivallen fra pressen og familiemedlemmer, der deltager hvert år. Det er ikke grundlag nok for mig at udtale mig på.\nMen i min egenskab af lejrchef for Spejdernes Lejr var det helt naturligt at søge erfaringer fra Roskilde Festivallen. Roskilde håndterer 100.000. Vi håndterer “kun” 35.000. Og alligevel er koncepterne (set fra deltagers side) ikke sammenlignelige.\nMen vi fik rigtig meget organisatorisk læring fra Roskilde. Både i opbygning af organisation men også under afvikling af festivallen. Her har vi bestemt meget at lære.\nSå hvis man er nysgerrig på Spejdernes Lejr, vil man kunne finde elementer i organisering m.m. fra Roskilde.\nEn grundlæggende forskel er der. Som spejdere er vi selv med til at opbygge aktiviteterne, shows m.m. Mange voksne (fra 17 år —) er ikke blot med til at nyde, men også til at yde. Jeg ved (fra besøgene) at Roskilde gerne vil videre i den retning. Der arbejdes med, hvordan deltagerne kan tage ansvar for et kvarter eller aktiviteter. Og her stiller vi os gerne til rådighed med vores erfaringer..\nGrundlæggende er forskellen ens, set fra et organisatorisk synspunkt. Vi er båret af idealister, der vil noget og har nogle visioner.\nOg så er jeg ikke i tvivl om, at vi kan udveksle erfaringer omkring frivillige. I spejderbevægelsen er vi mange tusinde frivillige – hele året rundt. Roskilde håndterer frivillige, både på festivallen og året rundt. Så præcist her har vi et fælles omdrejningspunkt. Hvordan kan vi blive ved med at begejstre og engagere frivillige. Både når det er “sødt” og surt”.\nKravene er de samme: Uanset om det er frivilligt eller ej skal kvaliteten være i top. Dvs. frivillige der yder en professionel indsats.\nJeg vil slutte som Lars gør: Velkommen til Holstebro. Lad os være nysgerrige på hinanden – vi har alle noget at lære. Også i spejderbevægelsen.\n11. juli 2012 kl. 22:30 #\nTak for din modtagelse af kritikken. REspekt genvundet.\nPkt 2: det er ikke kun de frivillige, men også deltageren, der har et fællesskab på deres lejr og ved deres samvær.\nPkt 3. Jo det vil jeg. Der er svineri på nogle deling af camping, men hele festivalpladsen er stort set som støvsuget.\nDin hovedpointe bunder i, at du ikke har været på festivalen. Det synes jeg du skal gøre noget ved. Jeg vil gerne arrangere en rundvisning i 2013. Her skal jeg have en anden festivalfornægter, Claes Kastholm, med rundt.\n11. juli 2012 kl. 22:37 #\nDet bliver garanteret fedt i Holstebro. Min datter har været spejder og jeg kender mange andre, der har haft glæde af det for livet.Dejligt, hvis spejderen har læst noget fra Roskilde – det omvendte kan også være tilfældet.\nDen læring, der ligger i spejderbevægelsen er prisværdig.Der ligger megen læring, udvikling, innovation mv i Roskilde også.\nOg så synes jeg Unboss-tanken er som skabt til begge dele.\nJEg føler debatten her er fin, fordi den giver mulighed for at justere synspunkter. Min one fortalte i dag om en præst,d er havde taget 40 ældre med på Roskilde. De var alle vildt imponerede over, hvad de så. Det var helt anderledes. Jeg talte med en fyr fra Mexico og en fra London. Begge var betagede af fredsommeligheden, renheden og stemningen.\nJeg mødte toperhvervsfolk i gummisko; gadepræst fra Nørrebro, Jacob Holdt, kolleger og 100 fra Roskilde Ældre-Motion. Alle begejstrede. Førstegangsbesøgende gav alle udtryk for at “sådan troede vi sandelig ikke det her var”. En gæst, der har holdt 8 års pause var vildt begejstret for den udvikling,d er er sket på de otte år – særligt fremhævede hun de mange rene toiletter.\nVi havde hytten fuld af gæster, der var begejstrede over deres besøg på pletten.\nJeg var med Danske Bank rundt med en delegation: lutter lovord og lutter overraskelse.\nDen festival er så givende for Danmark, for Roskilde og for deltagerne.\nDer er meget godt at hent og denne debat giver mulighed for at udbrede forståelsen – ikke dårligt.


Gratis opvisning og showløb på Væddeløbsbanen i forbindelse med dronningens besøg i Aarhus\nAf Olivia Keblovszki - 25. maj, 2022\nTag familie og venner i hånden og besøg Jydsk Væddeløbsbane torsdag d. 2. juni.\nHer kan I opleve en opvisning med Gardehusarregimentet. De giver aarhusianerne mulighed for at få et kig bag kulisserne, da man kan besøge staldene og se kareterne. Der vil være en imponerende opvisning med gardehusarer- som foregår på hesteryg. Derudover byder dagen også på showløb fra væddeløbsheste og ponyer.\nDer vil være gratis adgang for alle, og parkering for 30kr. Programmet for dagen lyder således:\nKl. 17.30: Banen åbner for publikum\nKl. 18.30 Staldene er åbne for publikum. Her kan man bl.a. se gardehusarernes heste, seletøj, hestetransportere og den flotte karet, som dronningen skal køre i om lørdagen.\nKl. 19.30 Opvisning ved Gardehusarregimentet, opvisningsløb for travheste, galopheste og ponyer\nKl. 20.30 Dagens arrangement slutter\nOplev heste i trav, flotte gardehusarer i deres stiveste puds og se den karet, som Dronningen skal køre i- helt kvit og frit på Observatorievejen 2 i Aarhus C d. 2. juni fra kl. 18:30-20:30.\nDer er folkefest i Aarhus, når dronningen besøger\nAlt dette foregår i forbindelse med, at dronningen besøger Aarhus i starten af juni måned. Aarhus fejrer Majestætens 50-års regeringsjubilæum. Det lægger op til stor folkefest i byen! Dronning Margrethes besøg i Aarhus strækker sig over to dage, og byder blandt andet på karettur i Aarhus Midtby, folkefest i Mindeparken, besøg i Gellerup samt middag på 44. etage i toppen af Lighthouse på Aarhus Ø.\nDen store fest i Mindeparken finder sted lørdag den 4. juni fra klokken 12, og den er gratis at deltage i. Ifølge programmet fra Aarhus Kommune byder festen blandt andet på koncert med et stort børnekor i samarbejde med Sangkraft Aarhus og Aarhus Jazz Orchestra.\nDronningen kommer til at være i Aarhus d. 3. og 4. juni. Her kan du se det program, der er blevet lagt for Dronningens besøg i Smilets By:\nFredag den 3. juni\n•\tKarettur rundt i Aarhus midtby – kareten eskorteres af flere end 50 heste.\n•\tHyldest på Rådhusets balkon efterfulgt af frokost i Rådhushallen for inviterede gæster.\n•\tBesøg i den nye Universitetsby – det tidligere Kommunehospital.\n•\tBesøg i Generationernes Hus på Aarhus Ø.\n•\tMøde med de frivillige ReThinkers hos VisitAarhus.\n•\tPræsentation af bioteknologivirksomheden Pond A/S, Aarhus Havn.\n•\tBesøg i Aarhus Havnecenter.\n•\tMiddag på 44. etage i toppen af Lighthouse, Danmarks højeste hus.\nLørdag den 4. juni\n•\tVelkomst på vegne af Aarhus’ handelsliv ved Aarhus City Forening.\n•\tRundvisning hos boghandler Kristian F. Møller på Store Torv.\n•\tBesøg i den innovative skobutik Roccamore, ligeledes på Store Torv.\n•\tBesøg i Salling, hvor Dronningen bliver præsenteret for Salling Roofgarden, som åbner den 17. juni.\n•\tTur til Gellerup, hvor Dronningen får orientering om ambitionerne med Helhedsplanen, efterfulgt af en folkelig fejring i byparken i Gellerup.\n•\tFolkefest i Mindeparken. Folkefesten er gratis at deltage i og begynder kl. 12.\nJeg er født og opvokset i Aarhus og har altid elsket at bo i Smilets by. Mad, musik, kunst og nye mennesker får mig til at smile, så derfor sørger jeg for at holde mig opdateret på, hvad der sker!


Bastian Buus imponerer i GT4 European Series, hvor han nu fører. Se mere her!\nBastian Buus dominerer det europæiske GT4-mesterskab\nDen 17-årige danske Porsche-rookie er flyvende i GT4 European Series, hvor han nu fører mesterskabet efter en suveræn kørsel i tredje afdeling på Nürburgring.\nSlog hele feltet\nBastian Buus bliver ved med at imponere i det europæiske GT4-mesterskab, hvor den 17-årige danske Porsche-kører erobrede mesterskabsføringen i sæsonens tredje afdeling, som blev afviklet på tyske Nürburgring den 5.-6. september. Buus sikrede sammen med teamkammeraten fra Allied-Racing, Jan Kasperlik, en sejr i begge weekendens løb – og især lørdag fik danskeren demonstreret sit supertalent ved at tage en generel pole position foran bilerne fra den hurtigere Silver Cup-klasse. Også i weekendens andet løb begejstrede Buus, da han sammen med Kasperlik tog den generelle sejr – hvilket ikke er sket for en Pro-Am-bil siden 2017.\nEn af de bedste weekender\n“Det var uden tvivl en af mine bedste weekender på en racerbane nogensinde! Faktisk startede det lidt skidt, da vi havde nogle tekniske udfordringer med undervognen i træningen. Men vi løste problemet, og jeg satte hurtigste tid af alle biler i min kvalifikation, hvilket var så fantastisk, som det kunne blive,” lyder det fra Bastian Buus. Weekendens første løb begyndte lettere kaotisk, og Jan Kasperlik, som startede fra en tredjeplads, missede nogle positioner i trafikken. Bastian Buus sørgede imidlertid for at hente det tabte tilbage, da han overtog bilen midtvejs i løbet og brugte den sidste halve time til at køre sig helt op til en føring i Pro-Am-klassen – og fra en ottendeplads til en femteplads generelt.\nNæste stop: Zandvoort\nI weekendens andet løb startede danskeren pole position, men måtte midlertidigt afgive føringen til teamets anden bil. Bastian Buus havde dog overskud nok til både at hænge på konkurrenten og samtidig spare på sine dæk, og under pitstoppet lykkedes det for crewet at få sendt den blå Porsche 718 Cayman GT4 tilbage på banen som den førende. “Vi kan slet ikke få armene ned. Stærkt arbejde af teamet hele vejen rundt. Med weekendens resultater har vi skabt os en solid føring i mesterskabet og ikke mindst et stærkt moment, som vi kan tage med os videre til anden halvdel af mesterskabet.” Efter tre afdelinger er Bastian Buus nu halvvejs i årets udgave af GT4 European Series, som fortsætter med fjerde afdeling på den hollandske Formel 1-bane, Zandvoort, i weekenden 25.-27. september.\nFoto: Lars Krogsgaard, SRO Media\nLæs mere om Bastian Buus her\n17 år og helt suveræn: Bastian Buus er europamester i GT4\nDen unge danske Porsche-kører Bastian Buus har som en af de yngste kørere nogensinde kørt sig til et mesterskab i den europæiske GT4-serie.\nBastian Buus: 17 år og Porsche-vinder\nBastian Buus er ikke gammel nok til at tage kørekort. Alligevel vinder han store racerløb i en Porsche med 400 hestekræfter.\nKongen af bjerget\nDen amerikanske Porsche-entusiast Jeff Zwart vil være blandt de hurtigste på Pikes Peak. Her afslører han, hvorfor han er så vild med det benhårde amerikanske hillclimb i Rocky Mountains.