Vandområde planer - Beregnede kvælstofindsatsbehov for farvande - PDF\nDownload "Vandområde planer - Beregnede kvælstofindsatsbehov for farvande"\n1 1. juni 2015 Notat Vandområde planer - Beregnede kvælstofindsatsbehov for farvande omkring Fyn Indledning Dette notat er tilsigtet konsulenter som har vandplaner som fagligt arbejdsområde. I notatet søges det klarlagt hvilke modeller og beregningsmetoder der er anvendt til fastsættelse af kvælstofindsatsbehovet i området omkring Fyn. Der påpeges en række svagheder og uhensigtsmæssigheder ved arbejdet og der peges på alternative løsninger for en række fjorde. Generelt om beregningsmetoder Det beregnede kvælstofreduktionsbehov som fremgår af forslag til vandområdeplaner, som er sendt i høring i frem til den 23. juni 2015, er beregnet af Aarhus Universitet og DHI. 3 forskellige metoder er blevet anvendt til at udregne indsatsbehovet. Mekanistiske modeller, statistiske modeller og meta-analyser (Ref 1-3). I flere vandområder er opstillet to eller flere modeller, hvorfor det er muligt at sammenligne resultater. Mekanistiske modeller er de mest komplekse modeller og beskriver flest processer fx inkluderer disse modeller fjordens næringsstofpuljer i sedimentet og vandudskiftning med de omkringliggende vandområder. Antallet af udarbejdede mekanistiske modeller har været begrænset pga. omkostninger ved udviklingen af disse. Specifikt for Fyn dækker de mekanistiske modeller Odense Fjord og de åbne farvande omkring Fyn og dele af mindre bugter og fjorde, men for de fleste mindre vandområder er der ikke tilstrækkelige mængder data og usikkerheden ved anvendelse af den mekanistiske model stiger derfor betragteligt. De statistiske modeller dækker over en sammensætning af statistisk validerede modeller, generelle sammenhænge og skøn. Et samlet indsatsbehov er under betegnelsen statistiske modeller opnået ved en vægtning mellem disse. Odense Fjord og dele af Lillebælt og Storebælt er beskrevet ved statistiske modeller. Meta-analyse er helt generelle sammenhænge mellem kvælstof og fx klorofyl, og der er ikke anvendt data for den specifikke fjord og den enkelte fjord er ikke specifik vurderet ud fra dens karakteristika. Det skal gøres opmærksom på at DHI og AU har brugt som reference for nutidig tilførsel, mens er anvendt i udkast til vandområdeplaner. Det kan betyde at reduktionsmålene er lidt lavere i vandplanerne end angivet i rapporter fra DHI og AU.\n2 Berørte oplande på Fyn 2 / 13\n3 Kvælstofindsatsbehov opgjort i vandplaner (blå) og beregnede indsatsbehov jf. rapport fra DHI/AU (ref3) Odense Fjord. Vandområde 92 og 93 Reduktionsbehovet for kvælstof jf. vandområdeplaner er for indre og ydre del af Odense fjord 614 ton N, svarende til en reduktion på 43 % i forhold til niveau. For Odense Fjord er opstillet en mekanistisk model. Endvidere er der lavet en statistisk model for ydre del og en metaanalyse for indre del. Jf. rapport Modeller for danske fjorde og kystnære havområder del1 er den mekanistiske model ikke anvendt til beregning af kvælstofreduktionsbehovet for Odense Fjord. Det er meta-analyse gældende for fjorden indre del, som bliver referencegivende for både ydre og indre del. jf. tabel udklip. Figur. MEK model dvs DHI mekanistiske model angiver reduktionsbehov for fjorden på 23%, men er ikke anvendt til målfastsættelse. (Tabel i ref3) 3 / 13\n4 Stat-Meta beregning Det høje indsatsbehov for Odense Indre fjord på 48% er fremkommet ved et middel af Chl a (klorofyl-a), Kd (Lys), samt 3 andre indikatorer: Iltsvind, DIP-Chl-a, og N- begræsning). En uddybende generel beskrivelse af dette findes som bilag2. Som udgangspunkt har man forsøgt at opstille en statistisk sammenhæng for hhv. klorofyl og Kd til kvælstof. Dette har ikke kunnet lade sig gøre for Odense Fjord indre del, men kun for Ydre del for klorofyl. Dette fremgår af tabel 3 side 10 i rapport fra AU (ref1). N- indsatsbehov markeret med rødt (nedenstående tabel) på hhv. 69%, 75% og 25% er ikke fremkommet ved en statistisk model, da en sådan ikke er opstillet. Disse reduktioner er fremkommet ved meta-analyser, dvs. ved brug af generelle sammenhænge, hvor data for fjorden ikke er anvendt. De øvrige 3 parametre er ligeledes vurderet på baggrund af skøn og generelle data. For ydre del af fjorden er der for Chl-a opstillet statistiskmodel med anvendelse af data for fjorden. Målet for indre fjord bliver bestemmende for fjorden og det samlede mål bliver en reduktion på 43% på baggrund af beregninger baseret på primært generelle sammenhænge. Det er i sig selv yderst kritisabelt, idet de konkrete data for fjorden antydede mere komplekse sammenhænge. Dertil kommer at for Odense Fjord bliver konkrete data i vid udstrækning tilsidesat sammen med en langt dyrere og mere avanceret DHI-model, som angiver et reduktionsbehov på 23%. Målfastsættelsen er fremkommet ved brug af metoder udviklet af Aarhus Universitet og fremgår af ovenstående tabel fra Modeller for danske fjorde og kystnære havområder del3 Konkrete forhold for fjorden Ydre del af Odense Fjord er kendetegnet ved, at der er lys til stede ved bunden i størstedelen af området. På trods af dette udbreder ålegræsset sig ikke som ventet. Dette kan fx ses på luftfoto for ålegræs på lavt vand ved Bregnør Havn. Dette skyldes mange fysiske stressfaktorer som er påvist i REELGRASS og NOVAGRASS forskningsprojekter. Den væsentligste faktor til at få ålegræs tilbage i Ydre del af fjorden, og dermed god økologisk tilstand, er ikke at øge sigtdybden, men aktivt at reetablere ålegræs. Ved reetablering af ålegræs vil der ske en positiv feedback på miljøtilstanden, i form af mere klart vand og mindre planteplankton i vandet, hvilket er eftervist på storskala niveau i USA (Orth et al., Mar Ecol Prog Ser. Vol. 448: ) og ved modelsimuleringer fortaget af DHI med mekanistisk model for fjorden. 4 / 13\n5 Typisk for Odense Fjord et område med ålegræs som ikke har bredt trods tilstrækkeligt lys. Den indre del af Odense Fjord, Seden Strand mv., er præget af at være et aflukket område, hvorved de finere partikler ikke kan undslippe det lave vand. Området er derfor præget af dyndbund og er i en fastlåst tilstand, som ikke vil ændre sig væsentligt selv med yderligere reduktioner i kvælstof. Dette skyldes, at de organiske partikler som udgør dyndbunden, og som hvirvles op i vandsøjlen, først nedbrydes over mange år. Mere end 50 år jf. forsøg udført af Syddansk Universitet. En evt. yderligere reduktion af næringsstoffer, skal for at gøre nytte inden for rammerne af Vandrammedirektivet tidsfrister, kombineres med andre tiltag. Mulige tiltag er såkaldt sandcapping, hvor rent sand fra sejlrender føres ud oven på dyndbunden, således der startes på en frisk bund og næringsstoffer og fint organisk materialet bliver begravet. Dette vil også betyde at flere bundplanter vil kunne trives i den indre del af fjorden pga. klare vand og fordi planternes rødder får en bedre forankringsevne. Nye beregninger Det er muligt med DHI modellen at konsekvensberegne både ålegræs reetablering og sandcapping, men dette er ikke gjort på trods af, at modellen er til rådighed. Dermed er det ikke undersøgt hvilke andre og evt. billigere virkemidler, som kunne erstatte eller kombineres med en næringsstofreduktion for at komme nærmere de ønskede miljømål. Der leves således ikke op til kravene i vandrammedirektivet om at finde omkostningseffektive virkemidler. Da målsætningen for N-reduktion til fjorden er meget høj, 43% og beregnet på baggrund af generelle tal må der derfor, sammen med den manglende undersøgelse af alternative og billigere virkemidler, sættes spørgsmålstegn ved proportionalitetsprincippet. Et så voldsomt kvælstofreduktionsmål vil have nogle meget store omkostninger uden at de ønskede mål vil kunne nås pga manglende ålegræsudbredelse trods tilstrækkeligt lys og dyndbund i indre del af fjorden. Nærå strand vandområde 59 Der er her anvendt en meta-anlyse hvor der ikke er brugt konkrete data for fjorden, til trods herfor er der stillet et N-reduktionsbehov på 40%. Dette er sket ved at påtvinge et reduktionsbehov for Kd (lys) på 50%, klorofyl 92% og iltsvind 0%. 5 / 13\n6 Nærå Strand er et lavvandet mindre Nor på Nordfyn med god udveksling med Kattegat. Det fremgår ret tydeligt af nedenstående luftfoto, at der er vegetation på bunden, derfor er analysen forkert, idet metaanalysen påtvinger et kvælstofreduktionsbehov for lys med baggrund i at der skal være lys til bundvegetationen. Metaanalysen fejlslutter fordi der ikke er set konkret på forholdene i Noret. De gældende beregninger overholder dermed ikke helt grundlæggende principper i Vandrammedirektivet og proportionalitet mellem mål og indsats. Nærå Strand, 2012 med tydeligt lys til bund. Holckenhavn Fjord, Nyborg Fjord vandområde 83 og 86 De to fjorde har fået påtrykt samme kvælstofreduktionsbehov på 37%. Dette ud fra to forskellige metoder. Nyborg Fjord er vurderet ud fra mekanistisk model og fået et reduktionsbehov på lidt under 20%, mens Holckenhavn Fjord er vurderet ud fra en metaanalyse og er blevet påtvunget et reduktionsbehov på 51%. Analysen til Holckenhavn Fjord er sammensat af et kvælstofreduktionsbehov for klorofyl på 126%, iltsvind 0% og Lys (Kd) på 0%, og samlet blevet til 51%. Analysen viser med al tydelighed at usikkerhederne er meget store. En reduktion på mere end 100% er ikke mulig, men det sløres i analysen ved at indføre mindre tal således det samlede gennemsnit bliver mindre. Analysen, foretaget på baggrund af generelle data, må siges ikke at kunne anvendes og det samlede indsatsbehov for begge fjorde bør revurderes med en specifik viden om fjordene. Holckenhavn Fjord bør endvidere vurderes i lyset af at vandudskiftning er kraftigt påvirket af en dæmning, således fjorden kun har en brøkdel af sin naturlige vandudskiftning. (Uddybet i bilag1). Dette er slet ikke vurderet i indsatsbehovet, hvilket blot yderligere understreger meta-analysens komplet manglende anvendelighed. 6 / 13\n7 Følgende bør revideres: Nyborg Fjord skal ikke have påtrykt et reduktionsbehov som er et middel af Nyborg Fjord og Holckenhavn Fjord, hvilket er tilfældet pt. Holckenhavn Fjord bør grundet den meget forringede vandudskiftning udpeges som stærkt modificeret vandområde og målsætninger for fjorden bør nedsættes som følge heraf. Holckenhavn Fjord med dæmning der markant ændrer den naturlige vandudskiftning for fjorden. Lillebælt/Fyn Vanddistrikt 1.12 og Det sydfynske Øhav vanddistrikt 1.15 Det samlede indsatsbehov for vanddistrikt Lillebælt/Fyn 1.12 er opgjort til 35% kvælstofreduktion og 33% for Det sydfynske Øhav. På nær Orestrand (nr 76), Bågø Nor (81), Salme Nor (70) og Tryggelev Nor (71) har alle vandområder fået påtrykt samme reduktionsbehov med baggrund i en mekanistisk model. De 4 vandområder (70, 71, 76, 81) har ikke fået beregnet indsatsbehov i rapporter fra DHI/AU, men har fået samme indsatsbehov som øvrige vandoplande. Begrundelsen for indsatsbehovet i vanddistrikterne er behovet for at opfylde målsætning i Lillebælt. Der må helt overordnet sættes spørgsmålstegn ved selve miljømålenes opnåelighed. Ålegræssets dybdegrænse er fastsat med baggrund i observationer for 100 års siden og det er ikke sandsynligt at disse dybdegrænser er realistiske at opnå grundet de meget store forandringer som er sket i over de sidste 100 år. Dels begrundet i klimaet som er blevet varmere og med mere nedbørsrige vintre og dels begrundet i den gennerelle forværrede miljøtilstand i Østersøen grundet det store fosforindhold i Østersøen, hvilket bidrager til uklart vand og næringsstoffer til Lillebælt. Hvad angår den andel af klorofyl og lys (Kd) som i Lillebælt kan forklares med danske bidrag er den beregnet med DHI mekanistiske model og pga. den store vandudskiftning udgør den for lys under 5% og for klorofyl mellem 5 og 15% (side i ref 2). Den relative lille effekt som danske reduktioner vil have i Lillebælt ses også af figur nedenfor, for sammenhænge mellem klorofyl og lys (Kd) som er udarbejdet af DHI. Med andre ord så er der manglende proportionalitet mellem indsats og gevinst. Kvælstofreduktioner på over 30% vil have yderst alvorlige økonomiske konsekvenser for landbruget. Dette skal sammenholdes med de relativt beskedne gevinster i vandmiljøet i 7 / 13\n8 form af svagt forbedret sigtdybde (Kd) og lidt lavere planktonindhold (klorofyl), og det må være helt nødvendigt at lave undtagelser for området eller justere miljømålene således de bliver opnåelige. Figur. DHI beregning med mekanistisk model for Lillebælt. Responskurve for reduktion i dansk bidrag af kvælstof og respons i lysdæmpning. Selv ved kraftig reduktion i N, sker kunne lille forbedring i lysdæmpning. Notat udarbejdet af Flemming Gertz Landskonsulent Planter & Miljø D M E 8 / 13\n9 Referencer Ref 1: Modeller for Danske Fjorde og Kystnære Havområder del 3 Statistiske modeller og metoder til bestemmelse af indsatsbehov Notat fra DCE - Nationalt Center for Miljø og Energi Dato: 6. april 2015 Karen Timmermann, Jesper Christensen, Ciarán Murray & Stiig Markager Institut for Bioscience Ref 2: Modeller for Danske Fjorde og Kystnære Havområder del 2 Mekanistiske modeller og metode til bestemmelse af indsatsbehov DHI - Anders Chr. Erichsen, Hanne Kaas Ref 3: Modeller for Danske Fjorde og Kystnære Havområder Del 1 Metode til bestemmelse af målbelastning DHI, Anders Chr. Erichsen og Hanne Kaas DCE, Karen Timmermann, Stiig Markager, Jesper Christensen, Ciarán Murray, Aarhus Universitet 9 / 13\n10 Bilag 1. Vandudskiftning ved Holckenhavn Fjord Holckenhavn Fjord har målet god økologisk tilstand. Men er Holckenhavn Fjord ikke et eksempel på et stærkt modificeret kystområde? I det følgende ses nogle kortklip af Holckenhavn Fjord. Holckenhavn Fjord på høje Målebordskort fra Holckenhavn Fjord på luftfoto fra 1945 (Grundkort Fyn) 10 / 13\n11 Holckenhavn Fjord på orthofoto, 2012 (Grundkort Fyn) Af de tre kort på foregående side ses, hvorledes tangen foran mundingen af Holckenhavn Fjord vokser, således at udskiftningen af vand må blive dårligere og dårligere. Samtidig anlægges der en mole (pil 2), hvilket næppe heller bedrer vandudskiftningen. På de to næste kortklip ses i forstørrelse, at der udover en mole er fyldt på nordvest for udløbet fra Holckenhavn Fjord (markering 1). 11 / 13\n12 Det ses desuden tydeligt (markering 2), hvordan tangen foran dæmningen ved fjordmundingen er vokset, så der er næsten helt lukket nu. Der er således dels bygget en dæmning, dels måske som følge af denne - vokset en tange frem, dels fyldt op og bygget. Intet af dette bedrer nok vandudskiftningen. Disse menneskeskabte påvirkninger gør, at Holckenhavn Fjord bør klassificeres som stærkt modificeret. Der er foregået så meget, skabt af menneskehånd, som har indflydelse på vandudskiftningen. 12 / 13\n13 Bilag 2 Statistiske modeller Uddybende beskrivelse kan findes i ref1 Jf. beskrivelse af DCE. De statistiske modeller er udviklet på baggrund af data fra moniteringsstationer. For de fleste vandområder er der kun en enkelt moniteringsstation med tilstrækkelig datadækning til statistisk modellering, og derfor betragtes denne station som repræsentativ for vandområdet. Ved at anvende et gennemsnit af flere indikatorer, som alle er et mål for den økologiske tilstand, reduceres usikkerheden på beregningen af det samlede indsatsbehov, hvilket minimerer risikoen for overimplementering af indsatsbehovet. De interkalibrerede indikatorer vægter dobbelt så meget som de resterende indikatorer og sæsonfordelingsindikatorerne for DIP og Chl a, som begge er indikatorer for om der er økologiske effekter af iltsvind betragtes som én indikator, så der opereres i alt med fem indikatorer for hhv. klorofyl, Kd, iltsvind, økologiske effekter af iltsvind og N- begrænsning, med en vægtning som fremgår af tabel 5. Hvis der kan beregnes et indsatsbehov for alle fem indikatorer vil det samlede indsatsbehov være: samlet indsatsbehov=(2x1+x2+x3+x4+2x5)/7 (7) Hvor X1 til X5 er indsatsbehov for hhv. klorofyl, iltsvind, sæsonfordeling af DIN og Chl a, N- begrænsning og Kd. SEGES Kommentarer: Klorofyl og Kd er beregnet efter statistiske sammenhænge på baggrund af data. Men i flere tilfælde kan disse sammenhænge ikke opstilles. Det er derfor kritisabelt at der anvendes generelle sammenhænge, når konkrete data indikerer en ikke direkte sammenhæng mellem klorofyl/kd og N-tilførsel. Indsatsbehov for iltsvind er baseret på skøn DIP-Chla og N-begrænsning er baseret på generelle sammenhænge Læs yderligere i ref1. 13 / 13\nHøringssvar vedr. de statslige vandområdeplaner for planperioden 2015 2021\nJuni 2015 Høringssvar vedr. de statslige vandområdeplaner for planperioden 2015 2021 Vandområdedistrikt Jylland og Fyn Sammendrag Den danske andel af kvælstof i kystvandene omkring Fyn er i de fleste tilfælde


Hovedbestyrelsen. Referat fra HB-møde 8 / 03 den 9. november i Odense HB- 8/03 - PDF\nDownload "Hovedbestyrelsen. Referat fra HB-møde 8 / 03 den 9. november i Odense HB- 8/03"\n1 Udsendt den 26.november Referat fra HB-møde 8 / 03 den 9. november i Odense HB- 8/03 Deltagere: Henrik Nørgaard, Bent Andersen, Erling Christiansen, Steen Fredsøe Sørensen, Pia Buth Rasmussen, Peter Hansen, Knud Møller, Niels Munk Nielsen og Jan Rodtwitt 1) Referater a) HB 7/03: 2 f) Disciplintilskud, oplæg hertil mangler fra FU. Referatet godkendt b) SD Motocross 6/03: 2) Super Motard (SuperMoto), afklaring mellem Motocross og Road Racing er foretaget, disciplinen lægges under Motocross. Internationalt ligger denne gren også under Motocross. Disciplinen kaldes fremover SuperMoto. Referatet godkendt c) SD Speedway 6/03: 1) Referater, nordisk møde SD Speedway finder det helt utilfredsstillende, at man i nordisk regi aftaler fremlæggelse af forslag til FIMs Speedway Kommission CCP, hvorefter nogle nordiske lande under behandlingen i CCP undgår at tage stilling. Dette vil blive taget op på førstkommende nordiske grenmøde. 5) Møder og kurser i fremtiden: Afviklingen af Klubledermøde blev kort drøftet incl. forslag til fornyelser. Licensprøver/tests foreslås indført med det formål at hæve kvaliteten for vore officials. UbU bekræfter, at man påtager sig nævnte opgaver i henhold til forventet kommende oplæg fra Sportsdivision Speedway. 7) Økonomi: SD Speedway afprøver i samarbejde med DMUs kontor en ny og ændret Afregningspraksis, hvilket skulle indebære en lettere arbejdsgang og mindre papir. Resultatet af denne afprøvning vil blive kommunikeret til Hovedbestyrelsen og øvrige Sportsdivisioner. Under dette punkt drøftedes Afregninger generelt, om beløbsmodtageren fortsat må fremsende afregningsblanket pr. uden en fysisk underskrift eller om denne praksis skal ændres. HB konkluderede herpå, at der skal ske en ajourføring af systemet, så det gøres så enkelt som muligt, men at systemet samtidig skal være revisionsmæssigt i orden. HBs økonomiansvarlige og sekretariatschefen kommer tilbage med samlet opdatering. I mellemtiden ændres dagens gældende praksis ikke, afregninger kan fortsat fremsendes til attestation pr. . 8) EM finalen 2004, Niels Munk orienterede kort om forhandlingerne med Holsted Speedway Klub om afvikling af dette arrangement, herunder løbsafgiftens størrelse. Referatet godkendt. d) SD BMX 5/03: Referatet godkendt. e) FU-møde 2/03 d.30.10: Under gennemgangen af dette referat oplyste Henrik Nørgaard, at man til 2004 budgetterne har bragt i forslag, at løbsafgiften for alle nationale løb fremover tilfalder Sportsdivisionerne og ikke længere deles mellem Hovedkassen og pågældende Sportsdivision. Denne regel gælder ikke for løb arrangeret i samarbejde med en promoter, samt internationale løb. Road Racing har i forbindelse med DTC løbene indgået en separat aftale om, at løbsafgifter herfor tilfalder SD Road Racing. Denne aftale gælder også for Referatet taget til efterretning. g) Aktivitetslisten: Listen blev gennemgået, justeringer foretaget. 7) profil beklædning blev drøftet her også i relation til forslaget om en ny samlet DMU profil. Indeholdt i denne profil kunne tænkes et beklædningsprogram til udvalgte ledere, hold i internationalt regi (landshold), samt dommere. Forslaget går ind som et nyt element i profilprogrammet. Indkøb af denne beklædning til officielle repræsentanter sker i givet fald for unionens midler. Afhængig af det signal, beklædningen skal sende, skal det overvejes, om beklædningen eller dele heraf skal kunne sælges til DMUs medlemmer. Hvad angår profil beklædning til vore landshold er der i dag allerede krav fra FIM herom, og det forventes, at der i UEM regi indføres lignende krav. Jan Rodtwitt og Kenneth Majkjær Mikkelsen blev bedt om at komme med oplæg til HB hertil. Referat fra HB-møde 8/03 d. 9. november Side 1 af 7\n2 2) Økonomi a) Gennemgang af kvartalsregnskaber for Hovedkasse, Sportsdivisioner og Elitesatsning: Disse regnskaber blev gennemgået under b) i forbindelse med prognosegennemgangen. b) Gennemgang af prognoser for 2003 for Hovedkasse og Sportsdivisioner: Hovedkassen: Der forventes et overskud på ca kr., hvilket er et meget tilfredsstillende resultat. Det budgetterede overskud er kr. Det forbedrede resultat skyldes bl.a. en markant fremgang på licensindtægter. De forskellige udsving i forhold til budgettet blev gennemgået. Indeholdt i prognosen er et forslag til en reservation på kr. Beløbet dækker de i 2003 budgetterede udgifter til en miljøkonsulent. Denne funktion bliver først realiseret i Motocross: Her forventes et overskud på ca kr. hvilket er kr. mere end budgetteret. Tallet svarer til det forventede overskud, når den tilførte kompensation fra Dorna Off Road i forbindelse med Motocross of Nations sidste år på kr. indregnes. Speedway: Denne SD forventer et overskud på ca kr. mod budgetteret kr. Til grund herfor ligger besparelser og tiltag, der ikke er igangsat af sparehensyn. Bøder er en stor ekstraindtægt, som dog ikke forventes at ville forekomme fremover, da der er igangsat tiltag for at reducere omfanget. Holder resultatet vender SD Speedway sin kapital fra negativ til positiv en egenkapital på kr. Road Racing: Det forventede overskud er på ca kr., hvilket er kr. lavere end budgetteret, men på linie med den prognose, der blev udarbejdet i august. Resultatet betyder en mindre nedskrivning af den negative egenkapital. BMX: Her forventer man et overskud på ca kr. mod budgetteret kr., også meget tilfredsstillende. Resultatet betyder en udbygning af SD BMXs egenkapital. c) Nøgletal 2004 & Disciplintilskud Nøgletal: Et fra SD Speedway fremsendt oplæg til ændret beregningsmodel blev gennemgået. Niels Munk uddybede baggrunden for fremsættelsen af forslaget, som er bygget op omkring en nøgle, hvor faste og variable udgifter skal vægtes 50/50. Forskellen på det af FU udarbejdede oplæg og Speedways model blev gennemgået. HB fandt det svært at se den røde tråd i SD Speedways forslag, specielt er det svært at sammenligne de faste omkostninger i de 4 grene, da disse er vidt forskellige. HB fandt heller ikke, at SD Speedway havde lagt en klar og dokumenteret vurdering bag forslagene til vægtning af de forskellige beregningsparametre. Der var i HB ikke stemning for at skulle fremlægge en ny model til godkendelse i repræsentantskabet. Den model, der blev vedtaget i 2002, skal have lov til at vise sin duelighed i endnu en periode. En grundig drøftelse af parametre og grundlag for tilskuddet til Sportsdivisionerne blev foretaget. Det blev konkluderet, at den af FU foreslåede model står fast og med det aftalte rammebeløb som beregningsgrundlag. Disciplintilskud: 3 Sportsdivisioner har ansøgt om at få anerkendt yderligere et antal discipliner. Definitionen på kravet for udløsning af et disciplintilskud er, at produktet af særskilt banetype og køretøjstype for pågældende disciplin skal berettige et underudvalg eller en arbejdsgruppe. Pågældende udvalg/gruppe skal enten allerede være nedsat eller etableres snarest. SD Motocross ansøgte om anerkendelse af yderligere 3 discipliner: Micro, SuperMoto og Quad. HB godkendte på det foreliggende dokumentationsgrundlag ansøgningerne. Herefter har SD Motocross 6 godkendte discipliner: Motocross, Enduro, Trial, Micro, SuperMoto og Quad. Referat fra HB-møde 8/03 d. 9. november Side 2 af 7\n3 2) c) Nøgletal 2004 & Disciplintilskud, fortsat: SD Road Racing ansøgte om anerkendelse af Pocket Bike, Mini Road Racing og Touring. HB godkendte på det foreliggende grundlag Pocket Bike/Mini Road Racing som én disciplin, da disse har fælles underudvalg. Touring finder man ikke som værende en sportslig aktivitet, hvorfor denne ansøgning blev afvist. SD Road Racing har herefter 3 godkendte discipliner: Road Racing, Dragracing og Pocket Bike/Mini Road Racing. SD Speedway ansøgte om anerkendelse af 80cc, Langbane/Græsbane og Classic. HB godkendte på det foreliggende grundlag disciplinerne 80cc, samt Langbane/ Græsbane som én disciplin. HB fandt ikke, at Classic i sig selv er berettiget til godkendelse. Speedway har herefter 4 godkendte discipliner: Speedway 500cc, Speedway 80cc, Speedway 50cc (Micro) og Langbane/Græsbane 500 cc. SD BMX har ikke ansøgt om godkendelse af yderligere discipliner. Her er fortsat én godkendt disciplin: BMX Racing. d) Gennemgang af 2004 budgetudkast: Hovedkassen: Budgetoplæg blev gennemgået. Oplægget udviser kr. i underskud, hvilket ved den fortsatte budgetgennemgang skal forbedres til at udvise et passende overskud en budgetreserve til imødegåelse af de udsving, der altid forekommer. De forskellige elementer og grupper i budgettet blev gennemgået. Af specielle områder blev den under punkt 1 e) FU-møde 2/03 nævnte ændring af løbsafgifter drøftet. Den fortsatte negative udvikling på forsikrings-markedet med stadig stigende præmier blev drøftet. Der er i budgettet afsat 1,1 mio. kr. til dette formål. Det er i budgetoplægget forudsat, at Informationssektionen overtager udgifter vedrørende artikler i MotorBladet og udgiftsdækning for skribenter/stofkoordinatorer, hvorfor SD erne ikke længere skal budgettere med denne udgift. Portoen for udsendelse af MotorBladet er indlagt med en stigning på 2 kr. pr blad/udsendelse, hvilket er en foreløbig vurdering af, hvad det politiske forlig om bortfald af portostøtten til foreningsblade vil koste DMU. Et oplæg om honorering af Hovedbestyrelsen blev drøftet. Der skal, hvis forslaget gennemføres, informeres ud i DMU herom, så der ikke opstår nogen mytedannelser. Et rammebeløb er fortsat indeholdt i budgetoplægget. Miljøorganisationen: Modtaget oplæg blev gennemgået. Tilretning foreslået af FU blev gennemgået og accepteret. Et af Henrik Nørgaard beskrevet forslag til besparelse på området Miljøkonsulent blev drøftet. Steen Fredsøe Sørensen kunne ikke acceptere samme, da han mente, at DMU ville få for lidt valuta for midlerne. Steen fandt, vi fortsat skal satse på en heltidsstilling for at have den tilstrækkelige menneskelige ressource til rådighed til at omsætte de mange opgaver til reel handling. Den afsatte ramme til dette formål fastholdes indtil videre. Uddannelses- & Breddeudvalg: oplæg tilrettet af FU godkendt. Elitesatsningens oplæg til budgetramme blev kort vendt. Samme vil blive genstand for en dybere gennemgang på det kommende møde i DMUs Eliteudvalg d. 12. november, hvorefter sagen tages op på ny på basis af en indstilling fra Eliteudvalget. SD Motocross budgetforslag blev gennemgået. Ændringer vedr. løbsafgifter og artikler MotorBladet forbedrer resultatet med kr. til et budgetteret overskud på kr. SD Speedway budgetforslag blev gennemgået. Ændringer vedr. løbsafgifter og artikler til MotorBladet forbedrer resultatet med kr. til et overskud på kr. SD Road Racings budget blev gennemgået. Her forventes et overskud på kr., hvilket forbedrer kapitalsituationen, så man i 2005 forventes at kunne udvise en positiv egenkapital. Referat fra HB-møde 8/03 d. 9. november Side 3 af 7\n4 2) d) Gennemgang af 2004 budgetudkast, fortsat: SD BMXs budget blev gennemgået. Man budgetterer med et overskud på kr., hvilket forbedres med via tilretningen vedr. løbsafgifter og artikler MotorBladet. e) Fastlæggelse af Nationale licenspriser: Det udarbejdede oplæg blev godkendt med enkelte tilretninger. Annoncepriser MotorBladet: Oplægget blev godkendt Løbsafgifter: Ingen ændringer i forhold til Gebyr for Banesyn: BMX øges til 400 kr., RR til 600 kr. Der sker ingen ændringer for Motocross og Speedway. Licens- og Afgiftscirkulæret for 2004 offentliggøres i MotorBladet december 2003, samt udsendes til klubber med klubudsendelsen i december. 3) DMUs Elitesatsning a) Referat Arbejdsgruppemøde 6/03: Referatet gennemgået. Der forventes i 2004 en nedgang i DMUs tilskud fra Team Danmark. Dette skyldes, at TD ikke har tilstrækkelige midler til at imødekomme specialforbundenes ønsker, alle må imødese en vis nedgang. Samtidig er 2004 et OL år, hvilket kræver yderligere ressourcer fra TD. Referatet taget til efterretning. b) Notat fra møde om DMUs Elitesatsning den 30. september 2003: Notatet taget til efterretning. Det i notatet aftalte møde mellem Bent Andersen, Niels Munk Nielsen og Jacob Olsen blev drøftet, da samme endnu ikke er afholdt. HB henstiller til parterne, at mødet afholdes snarest muligt og i den aftalte kreds. 4) Miljø a) Notat fra møde i DMUs Miljøorganisation (Støjmåling) den 14. oktober: Notatet taget til efterretning. Sportsdivisionerne bekræftede, at man havde noteret sig og accepteret oplæggene til støjmåling i b) Ansættelse af miljøkonsulent i DMU: DIFs bestyrelse har efter Budgetmødet i oktober måned konkluderet, at Breddekonsulentordningens anvendelsesområde nu er udvidet, således at denne også kan omfatte konsulenter med mere specialiserede opgaver, f. eks. på miljøområdet. DMUs ansøgning fra august måned om støtte til en miljøkonsulent afventer nu behandling i DIFs breddesektion. c) Motorsportens Akustiklaboratorium: Aftalen mellem DMU/DASU og Otto Dyrnum er på plads. d) Opstart af Miljøstyrelsens Arbejdsgruppe vedr. motorsportens forhold / revision af Miljøstyrelsens Vejledning om Støj fra Motorsportsbaner: Løsningen af denne opgave er endnu ikke startet. Miljøstyrelsen er rykket for et kommissorium, hvilket ikke er fremkommet endnu. Vi når ikke at afsluttet arbejdet inden jul, som Miljøministeren havde udtrykt ønske om. 5) Uddannelse/Bredde Referat fra UbU-møde 3/03: Erling Christiansen supplerede med at oplyse, at udvalget har fået en god personsammensætning, og der udvises stor entusiasme. Søren Johansen fra Pocketbike er gået ind i arbejdet omkring rekruttering. DMU dagen: Man har noteret sig datoen, 8. maj. Fremover er det ønskeligt, at datoen fastlægges på et tidligere tidspunkt, d. v. s inden 1. oktober. Korrekt mødedato er den 25. oktober, ikke 25. august som skrevet i referatet. Referatet godkendt. Referat fra HB-møde 8/03 d. 9. november Side 4 af 7\n5 6) Ny DMU profil FUs konklusioner og forslag til igangsættelse af projektet samt det opdaterede budgetforslag blev gennemgået. Hovedelementerne i udviklingsprojektet for den nye profil blev drøftet. 1) Det grafisk/fysiske, en række elementer bestående af bl. a. brevpapir, flag, kuverter 2) IT delen, den virtuelle del, som samtidig vil indeholde en række mulige administrative lettelser Projektet som beskrevet blev godkendt til igangsættelse. Samtidig foretog HB en principiel godkendelse af forslaget til nyt DMU-logo. Vi skal sikre os, at dette tiltag ikke kun bliver et overfladeprogram, men at det også kommer til at fungere som en driver for en fornyet gennemgang og ajourføring af det overordnede grundlag for DMUs virke - vores vision og strategier - samt for en reformulering af vores målsætninger også på de respektive sportslige områder. Dette inkluderer også at gøre arbejdet færdig med koordinator opgaven PR / Marketing / Kommunikation. Et meget vigtigt hængeparti, der, som tiden går, bliver af større og større betydning. HB drøftede de mulige synergieffekter for sporten forbundet med profiludviklingen. HB har en forpligtelse til at få færdigbeskrevet og organiseret opgaven, Marketing / PR / Kommunikation, evt. med assistance udefra. Der kan eventuelt blive tale om oprettelse af et stående udvalg. Henrik Nørgaard, Steen Fredsøe, Kenneth Majkjær Mikkelsen og Jan Rodtwitt har fortsat ansvaret herfor. 7) Reglementer 2004 Tilretning af Alment Reglement og Grenreglementerne, samt trykning og udsendelse kører i henhold til den tidligere lagte plan, således alle reglementer kan være udsendt i god tid inden jul. Passussen i grenreglementerne om, at kørere over en vis alder skal kunne dokumentere tilfredsstillende fysisk duelighed bibeholdes, men aldersgrænsen ændres fra 55 til 60 år. Denne ændring konsekvensrettes i alle reglementer. 8) Danmarks Idræts-Forbund/Team Danmark a) DIFs Budgetmøde d oktober 2003: På dette møde drøftedes bl.a. den kollektive forsikringsordning, hvor forsikringspræmien har taget en himmelflugt, hovedsageligt på grund af et stort antal dyre arbejdsskader. Den nye model baserer sig på en præmieberegning, der i langt større grad end hidtil tager hensyn til skadesomfanget for de enkelte forbund. Eliteorganisationskonstruktionen blev også behandlet her, da det af Kulturministeren nedsatte Elite-udvalg ikke har kunnet opnå enighed, men har fremlagte 2 modeller. Det er nu op til minister og Folketing at fastlægge den fremtidige model. DIFs bestyrelse havde indeholdt i budgetforslaget lagt op til, at DIFs og Specialforbundenes regnskabsrevision fremover skulle foretages efter en fælles model betalt af DIF og via et bortfald af det hidtidige revisionstilskud. Mange forbund (herunder DMU) kunne ikke gå ind for denne model, hvorefter modellen nu gøres frivillig. De forbund, der ikke indgår i den fælles revision, beholder deres hidtidige revisionstilskud. For Breddekonsulentordningen var der forslag til en opblødning af de snævre grænser, så der kan gøres plads inden for i ordningen til ansættelse af konsulenter med mere specialiserede opgaver, herunder Miljø. IT-driften i Idrættens Hus opgraderes, da der er mange nedbrud. Det Nøglefordelte tilskud (Specialforbundenes andel af tips- og lottomidlerne) bliver i 2004, som vi har budgetteret, kr., hvilket er en fremgang på ca. 2%. Styregruppen vedr. Ny nøgletalsfordeling arbejder fortsat på at få lavet en model, alle kan acceptere. Oplæg forventes til DIFs repræsentantskabsmøde til foråret. Referat fra HB-møde 8/03 d. 9. november Side 5 af 7\n6 8) b) DIFs Miljøseminar den 8. november 2003: Et spændende seminar tilegnet planlovgivning og planarbejdet, hvilket er med til at bestemme, hvor der fremover kan lægges baner. Et tungt område, men et område, hvor vi burde øve en vis indflydelse. Planloven er nøglen til det fremadrettede arbejde. Vi skal overveje, hvordan dette bedst gøres. Udgør en aktivitet i DMU s nye miljøorganisation. 9) Diverse sager a) Speedway Grand Prix 2004 og fremover: Den nedsatte arbejdsgruppe har endnu ikke været indkaldt. Parallelt har vi igangsat et samarbejde mellem de 3 nordiske lande omkring udarbejdelse af oplæg til en fælles aftale med BSI dækkende aftalegrundlaget for afholdelse af et Speedway Grand Prix. ACU (England) vil også gerne deltage i dette tiltag. De 3 skandinaviske generalsekretærer mødtes i Annecy i forbindelse med FIM kongressen og aftalte at udarbejde oplæg hertil. Dette oplæg forventes klart i begyndelsen af december. b) Støjgrænsen i SGP/SWC: Forslaget fra DMU og 4 andre nationale federationer til FIM om at sløjfe Management Councils tidligere beslutning blev debatteret i alle relevante fora. I Management Council kunne der ikke skabes flertal for forslaget, hvorfor dette faldt. Derfor er støjgrænsen fra 2004 i SGP og SWC 105 db(a). Konsekvenserne af denne situation overvejes og følges i den kommende tid. c) Status sagsanlægget mod DCE: Vi fik en klar afgørelse til vores fordel i retten i Aalborg, men DCE har valgt at anke sagen til Vestre Landsret. Denne sag forventes først at komme for i starten af det nye år. d) Reglement for Road Racing Scooter Cup: DIFs jurist har besvaret LTDKs henvendelse. Fra DMUs side betragtes sagen som afsluttet. e) Aftale DTC RR 600 for 2004: Kontraktudkast til sæson 2004 er udarbejdet. Der har været afholdt møde med importører, forhandlere, kørerrepræsentant og promoter. Løbsafgift til DMU og præmiepenge til kørere forventes sat op i forhold til Anmeldelsesgebyret ønskes sat op med kr. i Knud Møller forelægger snarest det færdige kontraktforslag for FU til underskrift. f) Arbejdsgruppen Tildeling af DMU Fortjensttegn : Materiale af 26. oktober fra Arbejdsgruppen blev gennemgået. HB kunne med enkelte ændringer tiltræde gruppens forslag til reviderede tildelingskriterier for aktive kørere og ledere og officials. Den væsentligste ændring i forhold til tidligere er, at der nu også til ledere, officials og hjælpere er mulighed for tildeling af fortjensttegn i sølv og bronze. Forslag om beslutningsforløb for tildelinger synes man også om på den måde, at den nedsatte arbejdsgruppe fortsætter som priskomité, foreløbig for en prøveperiode på 2 år. Priskomitéen indstiller til HB, der træffer den endelige beslutning. g) Arbejdsgruppen BMX- sportens fremtidige tilhørsforhold: Arbejdsgruppen var samlet i forbindelse med FU-møde 2/03. Det på HB-møde 7/03 besluttede kommissorium blev gennemgået. Arbejdsgruppen (Henrik Nørgaard, Bent Andersen, Pia Buth Rasmussen og Jan Rodtwitt) anbefaler en videreførelse af den nuværende struktur - at BMX forbliver i DMU-regi, også hvad angår elitearbejdet og en kommende mulig deltagelse i OL. Dette kan repræsentere problemer, der skal overvindes, i forhold til UCI og DIF (DOK). Samtidig skal samarbejdsaftalen mellem DMU og DCU justeres. HB tilsluttede sig denne anbefaling, som herefter er grundlag for den videre indsats. En beskrivelse af status for BMX-sporten i DMU (omfang, organisering, satsningsfelter), udviklingspotentialet for dansk BMX (bredde, elite, aktivitetsområder) og Elitearbejdet i BMX, herunder forberedelse til evt. OL-deltagelse og samspil med TD udarbejdes snarest af Pia Buth og Jan Rodtwitt. DCU har i skrivelse til DIF med kopi til DMU af 27. oktober bedt DIF indlede 3 parts drøftelser mellem DIF, DMU og DCU med det formål, at BMX overføres til DCU. Referat fra HB-møde 8/03 d. 9. november Side 6 af 7\n7 9) g) Arbejdsgruppen BMX- sportens fremtidige tilhørsforhold, fortsat: DMU har kvitteret for modtagelsen af denne henvendelse og udbedt sig UCIs Vedtægter, som DCU henviser til, for selv at studere disse nærmere. Vi har desuden bedt DIF undersøge, om der i IOCs olympiske charter er noget til hinder for, at BMX forbliver en DMU disciplin. Henvendelsen fra DCU ændrer ikke ved ovennævnte konklusion om DMUs ønsker for tilhørsforholdet for BMX. 10) Internationalt arbejde a) Nordisk: Referatet fra Nordisk Møde den 1. oktober blev gennemgået. Strukturen for det nordiske samarbejde blev drøftet på mødet, men der var ingen tilslutning til større ændringer af samme. Der bliver dog strammet kraftig op omkring grenmøder, overholdelse af tidsfrister m.v. b) UCI: Der var intet at berette fra denne organisation. c) UEM: HB foretog en principdrøftelse af en DMU-kandidatur til værtskab for UEM Kongressen i 2006, idet et sådant værtskab vil repræsentere en yderligere styrkelse af DMUs internationale profil. Økonomien i en sådan kongres blev drøftet. Der kan ansøges om underskudsdækning i Idrætsfonden Danmark for et sådant arrangement. HB besluttede, at DMU ansøger om værtskab for UEM Kongressen i 2006 til afholdelse i Københavnsområdet. d) FIM: Forløbet af FIMs Biennial Session i Annecy d oktober blev drøftet. Møderne bar i høj grad bar præg af FIMs økonomiske problemer i forbindelse med dollarfaldet, hvilket medfører kraftige udgiftsreduktioner på de fleste fronter. Alle økonomiske transaktioner foregår fremover i dollars. Behandling af forskellige forslag til ændringer af statutterne blev udsat til kongressen i Et principielt spørgsmål om FIMs anerkendelse af IOC blev drøftet. IOC er i gang med en større sanering, hvor motorsporten hænger lidt i en lidt tynd tråd, da IOC tilsyneladende alene ønsker at anerkende sportsgrene, der udelukkende anvender muskelkraft. Vi følger situationen. Præsident Zerbi afgår i 2006, hvilket allerede har sat gang i rumlerierne om en efterfølger. 11) Fastlæggelse af HB-møder HB-møde 9/03 onsdag den 17. december kl i Odense HB-møde 1/04 7. og 8. februar, weekendmøde HB-møde 2/04 fredag d. 5. marts HB-møde 3/04 endnu ikke fastlagt 12) Eventuelt SD Motocross har ansøgt og fået tildelt en afdeling af EM Open i motocross i En mulig underskudsdækning for dette arrangement blev drøftet. Dette undersøges i Idrætsfonden Danmark. Peter Hansen forespurgte, om man må benytte personer, der ikke er medlem af DMU og som ikke har et DMU officialslicens, som flagfolk (G-licens). Det er fortsat svært for klubberne at finde det nødvendige antal personer til at varetage opgaverne under løb. En løsning kunne være at benytte personer tilknyttet Hjemmeværnet til at løse denne opgave. Der blev ikke draget en endelig konklusion, men problematikken vil blive undersøgt nærmere. Det blev foreslået, at DMUs internationale arbejde/satsning bliver et tema på et af de kommende møder. Ideen blev tiltrådt. Referent: Jan Rodtwitt Referat fra HB-møde 8/03 d. 9. november Side 7 af 7


→ Lej ferieboliger i Tomaszów Lubelski County ⋆ Villaer og ferielejligheder\nFerieboliger i Tomaszów Lubelski County\nVælg en feriebolig fra vores udvalg af 1 ferieboliger i Tomaszów Lubelski County. Ved hjælp af filteret og kortet er det nemt at finde præcis de ferielejligheder eller sommerhuse i Tomaszów Lubelski County, der passer til dine behov.\nVi har mange feriehuse i Tomaszów Lubelski County, der er perfekte til familieferie, parferie, eller hvis I er en stor gruppe, der skal holde ferie sammen.\nVi er specialister i sommerhusudlejning. Tøv ikke med at ringe eller skrive, hvis du har svært ved at finde en villa, ferielejlighed eller et sommerhus i Tomaszów Lubelski County, der passer jeres behov.\nPopulære områder i Tomaszów Lubelski County\nFerieboliger i Gmina Lubycza Królewska\nSmuk, komfortabelt bondehus "Zatylówka", renoveret i 2012, omgivet af træer og græsmarker. Rolig beliggenhed, direkte ved floden, i det grønne.Til alene benyttelse:G\nKr. 6774 - 6826 / uge


Jubilæumsskrift og Frøkken Jespersens bageopskrifter - Troldhede Lokalarkiv\nTroldhede Plejehjem anno 1962\nJubilæumsskrift og andre spændende dokumenter vedrørende Troldhede Plejehjem.\nElse Jespersen var gennem en årrække leder af De Gamles Hjem i Troldhede. Der blev bagt så duften spredte sig rundt til hjemmets beboer og skabte forventninger til serveringen af eftermiddagskaffen. Mon det nu var Walesboller, Vaniljekranse, Kokoskager eller noget helt nyt? Spændingen blev udløst senere på dagen og skabte utvivlsomt glæde blandt beboerne. ”Uhm, hvor de smager!” – ”Gad vide hvor meget margarine der er kommet i?”.\nDet svar kender vi nu! Og du kan også få indblik i de håndskrevne opskrifter i ”Frk. Jespersens Bageopskrifter”. Nogle af de ansatte på hjemmet bidrog også med opskrifter til bogen. Bl.a. har ”Erna” og ”Bitte” bidraget med opskrifter. Ligeledes er der oversigter over menuerne til de forskellige mærkedage gennem årene.\nJubilæumsskrift fra Troldhede Plejehjem 1958-1983.\nI 1983 kunne Troldhede Plejehjem fejre sin 25-års jubilæum. Blandt andre fortæller de to bestyrer, Else Jespersen (Frk. Jespersen) og Hans Christensen om de 25 års udvikling fra at være et ’alderdomshjem’ til ’plejehjem’. I starten i 1958 var beboerne mere selvhjulpne end de var i 1983, hvor navnet også blev ændret til ’plejehjem’ med større krav til pleje-delen.\nOlga Knudsen fortæller om plejehjemmets ’vennekreds’ som så dagens lys omkring 1981-82. Et rigtig godt initiativ som beboerne satte stor pris på.\nAnna Frølund Jensen beskriver levende om medarbejdernes synsvinkel i hendes betragtninger omkring hverdagen på hjemmet. En interessant vinkel på hjemmets hverdag.\nElisabeth Ludvigsen fortæller om hvordan hun og hendes mand i 1965 ved et tilfælde havnede på Troldhede Alderdomshjem – og blev meget glade for være i de trygge omgivelser, som hjemmet bød på.\nTroldhede Plejehjem 1958-1983\nFrk. Jespersens bageopskrifter\nPlejehjemmets menu- og indkøbsbog ved begivenheder 1982-2014\ni mappen ‘Troldhede Plejehjem‘ under Lokalhistoriske Dokumenter.\nKategorier Nyheder Tags Troldhede Plejehjem Indlægsnavigation


En adræt legende | Information\nEn ung digter, jeg talte med over en kop kaffe, var ikke spor misundelig over, at jeg dagen efter skulle på Louisiana for at se den 80-årige Yoko Ono opføre en performance. »Er hun ikke bare sådan en prins Henrik?« spurgte han retorisk, for det mente han, hun var. Altså en, som havde opnået sin status gennem partneren.\nDet er både rigtigt og forkert, for allerede før hun traf John Lennon, var hun noget. Hun havde revet sig løs fra sin japanske familie og sluttet sig til en lille gruppe kunstnere, som i 1960’erne udgjorde avantgarden i New York. Navne som John Cage, La Monte Young, George Maciunas og Andy Warhol. Nogle glemt, andre kanoniseret. Kort fortalt slap den kunsten fri fra sit lille reservat. Fra nu af kunne den være hvor og hvad som helst. Den kunne være en idé blot kradset ned på et stykke papir. Dem fik Yoko Ono nogle stykker af, og som en af de få kvinder blev hun accepteret af drengene. Konceptkunst, installationer og performance var født.\nI Danmark blev alt det fulgt lidenskabeligt via publikationer af en ligeledes meget lille gruppe unge kunstnere. En af dem var Per Kirkeby, der sammen med et par kolleger rejste til New York. I en lang periode opgav han maleriet til fordel for såkaldte happenings, en mellemting mellem billedkunst og teater.\nYoko Ono forblev trofast mod sit udgangspunkt. Faktisk inspirerede hun John Lennon og ikke omvendt i en fusion mellem det smalleste og bredeste. Det pissede Beatles-fansene af, men nogle fredshappenings blev beskrevet af alverdens medier og skaffede powerparret nye tilhængere. Yoko Ono er i dag både konceptkunstner og et aktivt fredssymbol, som har uddelt pengepriser til – og det er vigtigt – såvel palæstinensiske som israelske kunstnere, for nylig også til Pussy Riot.\nEn tydelig figur\nLuften var naturligvis tyk af forventninger, da legenden skulle optræde i Louisianas koncertsal. Hvordan var hun? Hun viste sig som en meget tydelig figur i sort med sine evindelige solbriller og en utvivlsomt hundedyr herrehat designet til damer. Hun satte sig på første række. Kuratoren bød velkommen og annoncerede en performance i tre dele, først en genopførelse af hendes Sky Piece to Jesus Christ fra 1965.\nNi blæsere påbegyndte en klassisk koncert, men så skete der noget: Seks sortklædte, unge mennesker kom ind og begyndte at vikle de enkelte musikere ind i hvide gazebånd. De lod som ingenting og spillede videre, selvom en af dem fik viklet gaze for øjnene, en anden for munden osv. Det gav nogle sørgeligt-muntre trut, næsten som små kommentarer, i instrumenterne, som også blev indhyllet. Nummeret kulminerede, da de nu totalt forbundne musikere langsomt og som en skulpturel slange bevægede sig ud af salen til stående ovationer.\nMin sidekammerat mente, at det skulle symbolisere, at ytringsfriheden ikke kan knægtes, og sådan kan man jo frit fortolke, men mere sandsynligt er det, at den blot var, hvad man så. Sådan var i al fald ånden dengang i 1960’ernes avantgarde. Kunsten skulle tømmes for betydninger og starte fra point zero.\nSå rejste legenden sig fra sin stol. Trods sine 80 år virkede hun adræt. Hun greb en pensel og begyndte med brede strøg meget hastigt at male, hvad der lignede japanske skrifttegn på den hvide væg, meget smukt. Så var det nummer forbi, og tredje del kunne begynde.\nBøn til nymånen\nInd blev bragt et bord, en stol, en vase og en sort pose. Yoko Ono udstødte et enormt hyl. Så skreg hun en sang, der kunne minde om grønlandsk trommesang, idet hun brugte stemmen som instrument, indtil der pludselig blev helt stille.\n»Jeg ville bare rense luften«, sagde hun til stor lettelse og morskab for publikum.\nDerefter fortalte hun historien om, hvordan hun som barn i skolen havde set et foto af en japansk kriger, som bad en bøn til nymånen. Noget med, at han ville blive udsat for otte sorger og syv lidelser, og dem var han parat til. Hun tænkte, at hun ville være som ham.\nHendes liv blev netop sådan. Et stort sammensurium af problemer og lidelser har det været. Hun har mærket hadet skylle ind over sig, da hun oplevede sin store kærlighed med John. Hun gik ikke i detaljer, men hendes eksmand kidnappede hendes lille datter, og også som barn under Anden Verdenskrig havde hun slemme oplevelser.\nJohn blev sur og gad ikke høre på hendes snak om de otte sorger og syv lidelser, så hun skiftede ordene ud. I stedet blev det nu til syv glæder og otte eventyr, hun var parat til at møde, »And here I am!« udbrød hun glædesstrålende.\nTil sidst åbnede legenden for den sorte pose, som indeholdt potteskår fra en keramikvase magen til den, der stod på bordet. Hun opfordrede publikum til at tage et skår med hjem, »og så mødes vi igen om ti år og sætter dem sammen«, sluttede hun, hvorefter publikum kastede sig over skårene for at sikre sig et stykke som talisman. Den gamle dame kunne forlade København i bevidstheden om, at hun havde bragt glæde til publikum.\nMen så sandelig en performance uden den provokation, publikum blev udsat for, da avantgardisten Nam June Paik klaskede spejlæg op på væggen og massakrerede et klaver ved en koncert i 1961, hvor han også frækt gik hen og klippede slipset af daværende anmelder på Information Hansgeorg Lenz, med en saks. Det var dengang.\nYoko Ono: ’Half-a-wind-show – a retrospective’. Performance på Louisiana fredag den 7. juni\n10. juni, 2013 - 09:17\n"Hun gik ikke i detaljer, men hendes eksmand kidnappede hendes lille datter"\nEksmanden var far til datteren, så......\n11. juni, 2013 - 19:25\nTakker for den udførlige beskrivelse af forløbet. Blev ikke adviseret i tide af nogen. Eneste 'knust' på mine blanke vægge siden jeg har glemt hvornår....\n- 2 imagine peace badges ....


Apartment Fuveau WX-1000 i Trets til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n-, Fuveau, Trets, Frankrig, 13710 - Se på kort\nMere om Apartment Fuveau WX-1000\nNår du besøger Fuveau, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Apartment Fuveau WX-1000, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Apartment Fuveau WX-1000 sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Uanset om du er fitnessentusiast eller blot ønsker at slappe af efter en lang dag, har du mulighed for at nyde fritidsfaciliteter i topklasse, som udendørs pool. Uanset hvilket formål din rejse har, så er Apartment Fuveau WX-1000 et fremragende valg, når du er i Fuveau.


Iagttageren i sit tryghedsben – går mod type 8 – Frontkæmperen | Charlotte Djurhuus\nIagttageren i sit tryghedsben – går mod type 8 – Frontkæmperen\nNår du er tryg og føler dig på sikke grund, får du adgang til 8’erens mønstre. Du bliver mere dominerende og tager gerne styringen. Det er nemt for dig at gå efter opfyldelsen af dine behov, og du kan være utrolig charmerende. Din sædvanlige tendens til blot at tænke tingene igennem, bliver afløst af aktiv handling, hvor du bare gør tingene.\nDu realiserer dig selv og holder dig sundt fungerende gennem at lære at genvinde og udfylde din fysiske tilstedeværelse og din instinktsmæssige energi, sådan som det er tilfældet hos de sunde 8’ere.\nDet skyldes, at grundlaget for selvtillid og følelsen af at være hel, stærk og funktionsdygtig skal søges i kroppens instinktsmæssige energier, og ikke i mentale strukturer. Derfor vokser du under integration ved at slippe hovedet, komme ned i kroppen og få en dybere kontakt med din vitalitet og kropslighed.\nSom regel indebærer det en voldsom angst hos dig at komme i tættere kontakt med kroppens liv. Du føler det, som om du er ved at tabe dit eneste forsvar – bevidstheden som tilflugtssted. Tankernes verden opleves som sikker, pålidelig og uindtagelig, hvorimod kroppen føles svag, sårbar og upålidelig.\nMed en dybere kontakt med kroppen begynder du at tillade stærke følelser af bedrøvelse og sorg – over din langvarige isolation – at dukke op til bevidstheden. Men kun ved at bevare kroppens jordforbindelse kan du opleve den indre støtte, der tillader en bearbejdning af disse længe undertrykte følelser.\nI takt med, at du lærer at holde kontakt til dine instinktsmæssige energier, begynder du at tage mere helhjertet del i verden og bruge din viden og evner på de foreliggende praktiske problemer.\nI stedet for at unddrage dig ansvar ved at trække dig tilbage fra andre, føler du under integration dig styrkede til at påtage dig store udfordringer og indtager ofte lederroller. Andre mærker intuitivt, at du søger positive løsninger befriet for egeninteresser og slutter derfor op om dig for at støtte dine projekter.\nDu mister hverken dine mentale evner eller den ekspertise du opbyggede under din isolation, blot fordi du giver dig i lag med den virkelige verden. Tværtimod udnytter du begge ressourcer på en strategisk og konstruktiv måde svarende til de velfungerende 8’ere.\nMen du får dog ikke meget ud af at forsøge at efterligne middel 8’ere egenskaber. Hvis du fokuserer på at beskytte dig selv, opgiver kontakten til din egen sårbarhed og ser relationer som en form for konfrontation, hjælper de dig ikke synderlig med at overvinde din manglende kontakt og følelsen af social isolation.\nMen efterhånden som du begynder at opleve direkte og arbejder dig ud af identifikationen med det mentale, får du helt naturligt adgang til den styrke, viljekraft og selvtillid, som sunde 8’ere er velsignet med.


Børneattest – Medlemsservice.nu\nFlere har spurgt efter hvordan man kan lave et udtræk af fototilladelser. Nu skal man naturligvis være omhyggelig med data man trækker ud af Medlemsservice. Dette skal derfor betragtes som et værktøj til overblik og ikke en opfordring til at eksportere data som ligger på egen PC eller som print i en taske. Der er udarbejdet en eksportliste som findes under Medlemmer. Den hedder: Medlem: Navn, Alder, Fototilladelse, Accept helbredsoplysninger, børneattest. For at hive en eksportliste ud så markerer du de medlemmer der skal eksporteres. Klik Flere Klik Eksporter Vælg den liste du vil eksportere.\nFortsæt med at læseOversigt over Fototilladelser, Børneattester og Accept af behandling af helbredsoplysninger\nHvis du bliver bedt om at logge ind og indtaste de sidste fire cifre i dit personnummer, så skal det gøres i frontend. Frontend er der hvor du klikker dig ind på Min side Hvis du ikke kan finde den knap så gå til toppen og klik på Hjemmeside Hvis du har kvaler med at komme ind og bekræfte samtykket i e-boks så kan det anbefales at forsøge at logge ind via Borger.dk i stedet for direkte i e-boks. Der er mange som har meldt tilbage til supporten at det er lettere fra en computer end fra en mobil enhed som eks. telefon eller tablet. Se eventuelt også Tips og Tricks nummer 20 som omhandler Børneattester.\nFortsæt med at læseTips vedrørende Børneattester


Grotesk Artikulerer Maxemil Om Indlægget Erhvervsrengøring I København Kan Give Dig Fornyet Energi | Ding Ding Ding\nGrotesk Artikulerer Maxemil Om Indlægget Erhvervsrengøring I København Kan Give Dig Fornyet Energi\n6. maj 2017 AdminBlogging\nMangler i exceptionel rengøring i Solrød og så vedblive i næppe lige hvor du skal lede? Derpå er muligvis i kommet indtil dét perfekte område. Erhvervsrengøring jer Kbh er næsten sikkert noget fra jeres selskab, dersom du hellere gider fokusere på arbejdsopgaverne og lade eksperter ifald at hjælpe medregne rengøringen. Erhvervsrengøring i København er helt sikkert blevet én nødvendighed fra megen selskaber, eftersom det fjerner vildt meget af stressen. Når Så mange mænd opholder sig dét selvsamme område hver døgn, er nok dette vigtigt medtage rene lokaler.\nMusik til julefrokosten er muligvis én midter element af dét a holde julefrokost. Som løsning på det problem, er muligvis erhvervsrengøring ens sagen. Erhvervsrengøring i København kan give dig fornyet energi Dette er helt sikkert heller ikke nogle problem derhjemme, hvori de færreste laver det én gang vedrørende ugen. Det donerer første bedre klima, og så mindsker gener for medarbejderne. Krisen opstår imidlertid af firmaer, hvor du fantastisk fåtal gange kan glemme, ad dér følgelig ligeledes burde eksistere beskidt der.\nValby også Erhvervsrengøringsfirma og Rengøringsvirksomhed\nDet kan ikke desto mindre skidt være svært at finde ud af, da capo dét lige i denne her tilfælde straks også er akut a der kommer én professionel forbi og gør dette, eller såfremt i jeg skal aflevering. Dét ad få udført rengøring af eneste erfarent også ekspert rengøringsfirma gider fleste svenske forretninger gerne eje tjeneste indtil, da professionelle og så erfarne selskaber hyppigt og hyppigt er helt sikkert jer stand indtil a gribe hånd ifald sådanne opgaver foreløbig én pris, hvoriblandt de færreste kan findes med. Jeg er netop af de ældre ordning, der gør ad jeg modsat friske bilister, ikke skal have mit kørekort administrativt fornyet hvert 15.År.\nAlle svenskere er helt sikkert dygtigt klar over, ad såfremt dér er næsten sikkert snavset eller rent, bagefter laver du der tommelfingerregel rent. Laver alvor af tankerne og så find én løsning der passer foreløbig jeres brug imod rengøring.\nNår man lukker denne her nye virksomhed, burde man således også klare klart medregne sig ego, a når de begynder første neo firma jer denne afdeling, derpå gælder dét jer allerhøjeste grad vedrørende ønsker a få håndteret beskidt imod sig, har lyst til ofte også eje midlerne til det, og så derfor handler dét eder længere bredere grad såfremt prisen. Rengøring er muligvis én af de sager dér først bliver skåret ned af eftersom en arbejde burde spænde livremmen ind og det er helt sikkert én skam. Virksomhedsejere står fra både kunders og medarbejders tilfredshed, hvilket indikere ad dét er næsten sikkert eneste generelt ansvar ad gribe sig skidt af alle de forskellige arbejdspladser. Dét er muligvis ligeledes enormt vigtigt, ad i kan så koncentrere dig jer løbet af én enorm lang arbejdsdag. Dér er muligvis flere potentieller, forudsat folk søger derefter håndsrækning indtil erhvervsrengøring jer Kbh.\nDet prima argument til ad i skulle vælge én ekspert rengøringsassistance indtil at lave rengøringen på Frederiksberg er helt sikkert a de såkaldte ’sjove’ kommentarer fra dine andre gæster stopper – eder hvert fald dem såfremt forudsat der ret manglede eneste område der dårligt kunne trænge til én en smule dygtigere hånd. Rengørings firmaer jer Solrød er nok exceptionel jeres service og har et gåpåmod der ingen anden i branchen. I én af dé adskillig iværksættere dér nyder nyttigt af a Moldova er helt sikkert første af dé lande eder verden hvor dét er muligvis lettest ad findes iværksætter, sådan har du forhåbentlig massevis af succes med det. Dette fungerer måske underligt ad det kan presse ad dér er helt sikkert rod omkring gennem eder selskabet, men forudsat de tænker under dette, eftertidigt er helt sikkert dét en smule dette samme princip der derhjemme. Er Muligvis meget vigtigt, a der er rent også nydeligt dé områder, de opholder sin.\nKontorrengøring samt Erhvervsrengøring samt Frederiksberg\nMen burde én ty indtil Spotify, eller burde folk i lokalitet lade ”rigtige” musikanter såfremt udfordringen? I seneste ende kommer dét fuldstændig fuldkommen an på hvor talrig Jeres er, plus hvoraf kolossalt jeres budget er muligvis. Dette problem kan så afhjælpes vedblive ad bestille erhversrengøring. Det er næsten sikkert netop fantastisk meget vigtigt, at dér er næsten sikkert gjort i orden rent. Elendig luft indenfor kan så netop eje konsekvenser imod medarbejdernes evner indtil at fokusere på deres erhverv. Både overfor en selv, men ligeledes overfor medarbejderne. Evt. er muligvis dette slet virkelig ikke akut ad få gjort.\nFortrinlig Fremfører Kenia Om Fremstillingen Flyttefirma – Hvad Man Skal Tænke På\nKnippelgodt Symboliserer Tai Om Historien De Mange Dødsboer Begreber


Nødebo IF, Nødebo Skole og FCH i pilotprojekt - FC Helsingør\nBy Rune Milling19/04/2018januar 24th, 2022No Comments\nHenrik Løber fra Nødebo IF\nDer har gennem nogen tid været tæt dialog mellem Nødebo Skole og Nødebo IF’s formand, Henrik Løber om at lave et samarbejde for 0-5 klasses skolebørn i fodboldregi. Dette er nu kommet på plads sammen med FC Helsingør, som et pilotprojekt på 4 uger. Det er det vi starter med, og så evaluerer vi på samarbejdet derfra og håber vi alle kan se og drage fordele af samarbejdet og få det gjort til en fast del af skolen. Der holdes møde den 30/4-18 for at aftale detaljer og opstart hertil.\nSucceskriteriet er, at børnene får rørt sig, således at de er rolige i klassen, samt at de ser frem til en skoledag med fodboldspil og lege, og at de får værktøjer de kan bruge i deres daglige læring.\nMålmandstræner Christian Fischer fra FCH er en af de involverede i projektet\n– Vi giver dem fodboldopgaver de skal løse, eksempelvis at spille sammen som et hold eller score mål, løse forskellige forhindringer via motorisk kunnen, samt arbejde på at få f.eks. små matematiske opgaver ind i træningen.\nVi faciliterer under træningen deres nysgerrighed til at løse problemer (coaching), og hjælper dem med at stille korte og langsigtede præstations- og procesmål op, som vi arbejder løbende med under perioden.\nPå den måde vænner vi dem til at dele en opgave op i bidder, samt få disciplinen til at arbejde med at opnå korte og langsigtede mål. Et eksempel kunne være, at for at kunne spille sammen som hold skal de kunne modtage og aflevere en bold og flytte sig fornuftigt for hinanden. Den læring der skal til bliver arbejdet igennem i samarbejde med den enkelte via simple målsætninger i spil og øvelser.\nMan arbejder meget i børnepsykologien omkring “oversættelser”, hvilket vil sige at børn generelt er pivgode til at overføre en situation til dem selv. Vi tror meget på, at hvis vi kan lære dem “at lære” på fodboldbanen, så kan børnene oversætte det til skolen, uden at skulle konfronteres med det evindelige “det kan jeg ikke” fra skolen, eller ”hvorfor skal jeg lære det”.\nI projektet ligger der også rigtig meget sundhed i bevægelsen via boldspillet, da fodbold er en sund og alsidig sport for næsten alle (se f.eks. DBU’s Fodbold Fitness projekt). Socialt arbejdes med trivsel sammen med andre, og inddragelse af andres evner, samarbejde, kommunikation og meget mere.\nT+Træner René Lybek Hansen er stor fan af projektet:\n– Det er et projekt som vi i FC Helsingør ser rigtig meget frem til at blive en del af.\nVi håber at vi sammen med vores samarbejdsklub Nødebo IF kan få skabt et godt fundament og en god historie, og på sigt håber vi, at dette bliver så stor en succes for både børn, skole og klub, at vi sammen med FC Helsingørs nu 16 samarbejds- og moderklubber i fællesskab kan få gjort børnene mere aktive. Forhåbentlig giver det også på længere sigt en naturlig overgang til breddefodbolden og dermed flere medlemmer i de lokale klubber via en naturligt opstået interesse for fodbolden.\nForrige NyhedSolid defensiv indsats gav et point mod Silkeborg\nNæste NyhedDisciplineret indsats gav sejren over AGF


Hvad det digitale ikke kan – Education, ICT & philosophy – a selection of quotations\n»Det seneste halve år har jeg noteret, når der kom nye undersøgelser af, hvad man kunne lære om det digitale, mens der var lockdown. Der er nogle ting, som går igen. Mistrivsel, manglende motivation, savnet af det sociale – alt det, vi kalder den uformelle læring, og det, som øjenkontakt og fysisk kontakt bidrager med. Der er en masse ting, vi tydeligere kan se, at det digitale ikke kan,« siger Jesper Balslev, der har observeret samme reaktion hos sine egne studerende.\nBerlingske Tidende, 26. December Efter måneder bag skærmen: Corona har lært os om det digitales begrænsninger\n2020 berlingske corona covid-19 dansk jesper balslev


Spiludvikler Michael Romero på Chrono Trigger, C / C ++ og Macs\nMichael Romero, søn af DOOM -medskaber John Romero, gik ind i familievirksomheden. Efter at have studeret design ved Full Sail University arbejder han nu for WishB LLC som Junior Game Developer. I dette e-mail-interview diskuterer Michael at skrive og spille videospil og tilbyder råd til håbefulde spilprogrammører.\nMatthew Nawrocki: Hvad påvirkede din beslutning om at følge i din fars fodspor som spiludvikler?\nMichael Romero: Chrono Trigger . Det var den anden RPG, som jeg nogensinde havde spillet (den første var Super Mario RPG ). Mange spillere betragter Chrono Trigger som en af de bedste RPGs gennem tidene - og med god grund. Jeg spillede først spillet da jeg var ti år gammel og fortsatte med at spille det besat i de næste to år eller deromkring. Jo mere jeg spillede, jo mere ønskede jeg at oprette en " Chrono Trigger " af min egen. Lige siden den tid vidste jeg, at jeg var nødt til at lave spil. Jeg er stadig på en mission for at oprette min " Chrono Trigger "!\nHvornår skrev du dit første spil?\nJeg skrev mit første spil tilbage i 2007, 2 måneder før min tilmelding til Full Sail University. Jeg lavede det, da jeg først begyndte at lære C. Det var et utroligt osteagtig teksteventyr kaldet Bully Smash !\nHvilken slags spil kan du lide at spille?\nPå dette tidspunkt er det temmelig selvlysende, at jeg er en enorm RPG-buff. RPG-genren bruger typisk mere karakteropbygning og fortællingselementer inden for deres design. Jeg er en sucker til de to designmekanikere, og hvis de gøres godt, bliver jeg straks tilsluttet.\nHar du en præference overfor pc'er / Mac'er eller konsoller? Hvorfor?\nMin præference er Mac - hænderne ned. Jo længere du programmerer, jo mere begynder du virkelig at sætte pris på solid software. Der er bare intet at benægte, at Apple opretter en fantastisk software kombineret med en interface, der giver en brugeroplevelse, der sprænger Windows væk. Efter det, jeg har set for nylig, har Apple været mere på vej til innovation end noget andet. Det i sig selv får mig til at beundre Mac-platformen.\nNogle eksperter på området oplyser, at konsoller dominerer over deres pc-ækvivalenter på grund af mangel på piratkopiering og stor installeret brugerbase. Hvad er din mening om konsollen / pc-debatten, og vil den nogensinde blive løst?\nPC'en er fyldt med masser af piratkopiering. For at det skal være en saga blid, skal distribution af spil, der er frigivet på pc'en, følge i fodsporene fra Blizzard ( World of Warcraft ) og Valve ( Steam ). Flere virksomheder har bare brug for at tage sig tid og komme med en plan og udføre. Jeg tror, at piratvirksomhed vil moderat falter, når det sker. Naturligvis bliver hackere smartere og vil finde nye måder at udnytte. Det er altid en konstant kamp.\nHar du et yndlingsprogrammeringssprog og andre sæt værktøjer til spiludvikling?\nMine yndlings programmeringssprog er C / C ++. For at have kode, der kører dit spil så optimeret som muligt, er grundig viden om C / C ++ et must. Jeg har udviklet meget inden for Unity-motoren og XCode IDE for nylig. Unity-motoren er nem at hente og er et godt valg til hurtig spiludvikling.\nJeg har selv skabt teknologi til et iPhone-spil, jeg laver. Før jeg brugte XCode, var jeg blevet vant til Visual Studio. Det havde bestemt en indlæringskurve for det, men over tid har jeg draget fordel af, hvordan den håndterer flere visninger af kode og den omfattende liste over hurtigtaster. Når du bliver god til XCode, begynder du at skrive kode meget hurtigt.\nHvilken slags arbejde udfører du på dit nuværende tidspunkt med WishB, og hvad er WishB's målmarked?\nHos WishB er jeg en spilprogrammør, og jeg skriver C # scripts for at implementere spilfunktioner, som teamet designer. Jeg arbejder inden for Unity-motoren. For at være lidt mere specifikke varierer mine opgaver fra debugging til funktionsimplementering til jævn arkitektur. Mit arbejde er typisk en generalist-programmør. Vi er målrettet mod børnenes marked med en original IP. Kan ikke sige for meget andet end det!\nVores generation voksede op med konsoller og pc'er til vores spilbehov. Vil Internettet i sidste ende udvikle sig til et platform-agnostisk episenter og i sidste ende være den næste bedste ting for den næste generation af spillere, eller vil vores personlige hardware være her for at blive?\nJeg går frem og tilbage på denne. Jeg vil hellere forblive neutral og sige, at jeg tror, at begge vil være i fremtiden i lang tid. Konsoller og Internettet indeholder forskellige aspekter af spil, der gør dem begge virkelig vigtige. Konsoller giver os mulighed for at fortsætte med at opfinde ny taktil feedback og specialiseret hardware for at bringe flere og flere unikke spiloplevelser.\nÅbenheden på Internettet er også en meget kraftig ting. Jeg tror nu, at det er endnu mere magtfuldt med den stadigt udviklende HTML 5. Komplet open source, der tillader webbrowsere at fremstille 3D-accelereret grafik uden plugin kræves, er bare toppen af isbjerget, når det kommer til denne fremtidige standard.\nGaming på nettet tager et stort spring fremad - og hurtigt. Jeg vil bestemt have, at konsol og internet-spil skal udvikles parallelt i stedet for at den ene dominerer den anden.\nMed smartphones så allestedsnærværende som de er nu, hvor ser du spil i mobilsektoren gå i forhold til mere traditionelle platforme?\nJeg føler personligt, at mobilmarkedet forbliver i harmoni med afslappede spil. Folk spiller normalt iPhone-spil for at dræbe tid og få en hurtig fem til ti minutters spilletid i. Du kommer ikke til at blive meget færdig med et spil, der tager for meget tid til at gøre fremskridt. De fleste af gamere keder sig let. Telefoner udfører i dag en lang række opgaver, der kun kræver et par minutter af brugerens tid. Et mobilspils design bør bygges omkring dette faktum, og designere skal forsøge at finde nye måder at holde forbrugeren spille ud over den gennemsnitlige tid.\nHar du noget råd, du ønsker at give dem, der starter med spiludvikling?\nUdvikle en meget stærk arbejdsetik, lær at opbygge forbindelser med mennesker og arbejde med sideprojekter. Virksomheder ansætter typisk ikke personen på dygtighed alene. Det er meget, meget sjældent. Hvis virksomheden ved, at du er meget lidenskabelig for branchen, at du arbejder hårdt, og at du har en personlighed, der balanserer professionel og venlig adfærd; du kan komme meget langt. At arbejde med sideprojekter gør dig ikke bare mere dygtig mod konkurrencen - det viser også, at du elsker det, du gør. Virksomheder elsker det.\nTror du, at du vil tage din fars mantel op og lave den næste DOOM blockbuster en dag?\nHeh. Jeg føler mig ekstremt taknemmelig for bare at være en del af denne fantastiske industri. Min mission har altid været at skabe det " Chrono Trigger " -spil, blockbuster eller ej. Bare at forestille sig at skabe et spil med DOOM 's succes er uden forståelse på dette tidspunkt. Selvfølgelig kunne man altid håbe på den slags succes en dag. Jeg er bare glad for at lave spil.\nSådan styres og måles det 'skrøbelige' Internet Er Project Online klar til at erstatte Microsoft Project? 5G trådløs testbed øger sikkerhedsundersøgelsen i Virginia Se om DEVONthink for Mac fungerer efter dine datastyringsbehov\nUdnyt Android's GPS API\nFem PowerPoint-tilføjelser, der går ud over almindelige diasshow\nFå din app klar til Android's globale økosystem\nNetneutralitetshysterik: Stop med at græde ulv\nKioxia afslører, hvad de kan forvente i det næste årti med flashlagring


Ronald McDonald House (Dansk)\nJeg er sikker på, at du har hørt om Ronald McDonald House velgørenhed. De stiller boliger til rådighed for familier med syge børn, når de “er på hospitalet. Virker ret uskyldige, ikke?”\nNå, der er en anden side af velgørenheden. Der er en anden type Ronald McDonald House, en som ikke mange mennesker kender til.\nDer er en i de fleste store byer. Du finder det ikke ved at lede efter den. Den har ikke en adresse. Det har ikke et skilt over døren. Det har ikke engang vinduer.\nNej, den eneste måde, du finder den på, er hvis du bliver taget derhen.\nSådan fandt jeg det.\nJeg har aldrig mødt mine rigtige forældre. Jeg har været ind og ud af plejefamilier og gruppehjem her i Detroit, siden jeg var barn. Jeg er 15 nu, og jeg er, hvad de kalder en DÅRLIG KID.\nForårsager altid problemer, altid kastes ud og placeres hos en anden intetanende godbidder, der tror, de kan hjælpe mig. Jeg beviser dem altid forkert. bordet imellem os var en tyk brun konvolut i brevstørrelse; min sagsmappe.\n“Nå, dit omdømme har forud for dig,” sagde hun. “Og nu har du kun to muligheder; militærskole i Lansing eller Ronald McDonald-huset, der på mirakuløst vis har ryddet dig for accept. “\nJeg har ikke tålmodighed til boresersjanter og kl. 5 om morgenen. Og hvor dårligt kunne et halvvejs hus opkaldt efter en fastfood-klovn muligvis være? Ronald McDonald House, det var det.\nMørke skyer truede sig over mig den dag, jeg klatrede bagud på min sagsbehandlers bybil. Mine få ejendele i en rygsæk og tøjet på ryggen; det er alt, hvad jeg kunne tage. En af de få ejendele, jeg havde, var et fotoalbum fyldt med billeder af alle plejefamilier, jeg havde været sammen med. Det var rart at huske nogle af dem, selvom jeg kongeligt havde kneppet det op hver gang.\n“Jeg har haft et par tilfælde, der gik gennem Ronald McDonald House,” sagde sagsbehandleren fra forsædet. “Det gik så godt for disse børn, at jeg aldrig måtte flytte dem andre steder. Faktisk overtog huset deres sagsmapper og alt. “\nVi kørte ind i Detroit centrum forbi alle de kendte vartegn. Jeg var blevet smidt ud af et plejehjem lige uden for byen, fordi jeg smugede mig ind i centrum. Detroit med nogle nabobørn for at snige sig ind i en dykkerstang. Gode tider.\n“Nå, her er vi.” Bilen stoppede.\nJeg kiggede ud gennem vinduet. Vi havde parkeret foran en høj, grå, vinduesløs bygning, klemt ind mellem to andre industribygninger på en smal bygade. Jeg bemærkede, at der var en adresse på bygningen til venstre for mig og en til højre, men ingen om denne særlige bygning. Ikke engang et tegn.\n”Er du sikker?” spurgte jeg og tøvede, da jeg åbnede bildøren og klatrede ud af bagsædet. Jeg smed min rygsæk over skulderen og klamrede mig fast til stroppen og fulgte sagsbehandleren op til de vinduesløse metaldøre. Hun trykkede på en summer og talte til nogen indeni, og dørene klikkede for at låse op. Vi gik ind.\nSå snart e metaldøre lukkede bag os, bemærkede jeg pin-drop-stilheden. Det var den slags stilhed, der er så undertrykkende og tom, at den næsten døver dig.\nPå tværs af den svagt oplyste lobby var der et glasvindue med nogen indeni. En sekretær. Hun blev afvist og skrev noget opmærksomt. Vi gik hen til vinduet. Sagsbehandleren ringede på en klokke på tælleren, og sekretæren snurrede rundt i sin stol.\nHendes ansigt var malet som en klovn.\nFaktisk som Ronald McDonald.\nHun havde endda det korte, krøllede røde hår. Ellers havde hun en typisk hvid sygeplejerske kjole.\nJeg ville grine af, hvor bizart det var, men jeg kunne ikke. En chill fejede ned ad min rygsøjle. Noget var ikke rigtigt. Jeg så på, hvordan sygeplejersken og min sagsbehandler interagerede; papirer blev ført gennem vinduet. Sagsbehandleren gled min sagsmappe under glasset, da sygeplejersken gled hende nogle papirer for at underskrive.\nDa min sagsbehandler underskrev papirerne, så sygeplejersken på mig. Hendes smil skulle have været varmt og imødekommende …. men alt hvad jeg så i hendes øjne var sult.\n“Jeg kan ikke blive her,” stammede jeg højlydt. “Tag mig til militærskolen i Lansing. VENLIGST. “\n” Hvad er sagen skat? ” Spurgte sygeplejersken, hendes stemme blev dæmpet lidt af glasset. “Bange for klovne?”\nJeg så ind i hendes sultne øjne. Nu var der en ondsindet glimt, mens hun lo. Min sagsbehandler lo også uvidende og sagde: “Nu nu. Don t overreagerer! Du hader militærskolen. Desuden vil dette være godt for dig! ”\n“Ja,” sagde klovnesygeplejersken, “det vil være godt for dig.”\nFør jeg kunne gøre indsigelse, hørte jeg et SLAM bag mig.\nJeg snurrede rundt for at se en åben dør i det fjerne hjørne af lobbyen til venstre for receptionens vindue. Der var ingen der, bare lyset, der flød ind fra døren.\nSå de krybende skygger. Skræmmende, ekkoende latter og voksende skygger langs væggen inde i døren.\n“Åh!”sagde sagsbehandleren,” Her kommer velkomstkomitéen! “\nDa jeg stirrede forfærdet og klamrede mig i remmen på min rygsæk, klappede min sagsbehandler mig på skulderen for sidste gang.” Vær ikke bekymret skat. Det bliver anderledes denne gang. Du vil føle dig hjemme her, det lover jeg!\nHun vendte sig for at gå. Jeg følte, at der galdede galden i maven.\n“Nej!” Sagde jeg desperat. “Du kan ikke efterlade mig her!”\n“Åh nej, jeg er nødt til at komme i gang. Jeg kunne aldrig lide klovne!”\nOg med det efterlod hun mig der. Metaldørene smækkede bag hende, og jeg var alene.\nJeg stod igen over for den åbne døråbning ved receptionen. Skyggerne var næsten kommet ind i lokalet, og den gennemtrængende latter fyldte lobbyen med lyd.\nJeg løb efter hoveddørene. Dunkede og råbte og skubbede og skreg. Skreg om hjælp, skreg efter min sagsbehandler, skrigede efter ALLE, VENLIGST GUD.\nJeg vendte mig for at se sygeplejersken bag glasset smilende til mig igen.\nOg så kom de ind og lo hele tiden.\nEn hel gruppe af grinende sygeplejersker med klovneansigter og rødt hår. Nogle mandlige, nogle kvinder, men alle med den samme skræmmende Ronald McDonald-makeup. Og i lobbyens svage lys kunne jeg se glimten af metalværktøjer i deres hænder. Kom bagpå var et par klovnesygeplejersker, der rullede et metalbord, komplet med begrænsninger.\n“Fuck væk fra mig!” Jeg skreg. Jeg bankede mod metaldørene igen. “Lad mig ud herfra !!”\nDe omgav mig. Grib mig, da jeg stødte og skreg og prøvede at rive mig væk. Griner, da jeg sparkede og squirrede. De smed mig på det rullende bord og spændte mig fast.\nJeg kiggede vildt omkring. Jeg var omgivet.\n“Lad mig gå !!!” Jeg skreg, vendte og drejede og trak i begrænsningerne.\nDe rullede mig gennem den åbne døråbning og ned ad en tilsyneladende uendelig hvid gang. De lo og lo og lo. De vinkede med deres skinnende skalpeller og barbermaskiner og nåle kun få centimeter fra mit ansigt, bare for at få mig til at vippe og skrige. Dette fik dem til at grine endnu hårdere.\nDet sidste, jeg husker, før en af dem endelig injicerede mig, var hænderne. Handskede fingre, der stikker inde i min mund og trækker i siderne af min mund, fordrejer mine skrig og tvinger et unaturligt glis ind på mit tårestribede, svedige ansigt. Varmt, harsk ånde i mit ansigt. Og den hviskede, perverse stemme talte ordene: “Vi elsker at se dig smile!”\nDerefter, da den galne latter syntes at krumme og vinde ned som en døende pladespiller, falmede alt til sort.\nJeg åbnede mine øjne og blev blindet af stærke lys over. Jeg afskærmede mine groggy øjne fra lysstofrørene, vendte mig på min side og så mig omkring.\nEn celle. Høje hvide vægge, dækket af ridser og pletter. Et lille afløb i hjørnet af gulvet; mit toilet måske. En dør uden vinduer. Og på gulvet ved døren, min rygsæk.\nJeg prøvede at sidde op. Min krop gjorde ondt, og i det øjeblik jeg sad lodret, begyndte min vision at dreje. Gad vide hvad de bedøvede mig med.\nJeg indså, at jeg ryste. Jeg kiggede ned. Jeg havde ikke mere mit eget tøj på. Jeg havde en beskidt, flået hospitalsklædning, lysegul med et mønster af Ronald McDonald-hoveder overalt. Intet nedenunder.\nJeg hørte svage, dæmpede lyde et eller andet sted fra i bygningen. Det lød som skrig.\nJeg forsøgte at stå, men kunne ikke holde min balance. Min vision begyndte at stabilisere sig, men min krop føltes stadig som gummi. Jeg sank ned på knæene og kravlede over til min rygsæk.\nFør jeg kom der, forsøgte jeg at åbne døren. Som forventet var den låst.\nJeg faldt ned på gulvet ved siden af min rygsæk og pakket den ud.\nAlt, hvad der var tilbage inde, var fotoalbummet. De havde taget mine notesbøger og kuglepenne og min mobiltelefon. Det gjorde de selvfølgelig.\nJeg åbnede træt fotoalbummet. Men i stedet for de billeder, der havde været derinde …. fotos af mig selv med mine tidligere plejefamilier, fotos hvor jeg havde forsøgt at se glade og håbefulde ud, selvom jeg vidste, at jeg ikke ville være der længe ….. i stedet for disse fotos … de var som billeder på gerningsstedet. Og i hver enkelt genkendte jeg en af mine tidligere plejefamilier, brutalt myrdet og dækket af blod.\nMit hjerte løb og mit mave churned. Jeg begyndte at vende siderne hurtigere. Hver side, et nyt foto, en ny familie, nyt blodbad. Jeg genkendte deres ansigter og indersiden af deres hjem. Jeg havde boet sammen med alle disse mennesker. Og nu var de alle døde .\nJeg kom til de sidste par sider. Et foto af et hus om natten. Så et vindue af huset. Så inde i huset, en mørk gang med lys, der kommer fra den ene døråbning. Så et foto af min sagsbehandler, børste tænderne mod hendes spejl i badeværelset. Derefter et foto af hende, der ser rystende på kameraet. Derefter et foto af sagsbehandleren, nøgen, dækket af sit eget blod, kontor ted i en unaturlig position i hendes badekar.\nJeg vendte mig til den sidste side. Der blev skrevet tre ord inde i bagsiden af fotoalbummet.\nJeg følte galde stige i min mave. Jeg kastede bogen til jorden og kravlede hen til hullet i gulvet og kastede op.\nDe havde ret. Efter at have dræbt alle, der nogensinde kendte mig, var det som om jeg aldrig havde eksisteret.\nJeg hørte mere svag skrig i det fjerne. Jeg vidste, at jeg var nødt til at komme ud.\nJeg tørrede opkastet af ansigtet med min hospitalskjole og kravlede tilbage til min rygsæk. Forhåbentlig havde de ikke fundet mit hemmelige våben. Jeg trak den forreste lomme ud og strakte mig helt ned i bunden, mine fingre skrabede stoffet. Sikker nok, der var de, flush med sømmene i posen, næsten ikke detekterbare. brugt til plukning af låse. Jeg sagde, jeg er en dårlig dreng.\nJeg bøjede mig mod døren og lyttede. Jeg kunne høre fodspor nærme sig. Men lige så snart de var kommet, falmede de i den anden retning. Jeg vidste, at jeg var nødt til at arbejde hurtigt. Jeg vippede håndtaget med den ene hånd og valgte låsen med den anden hånd. Det var overraskende simpelt.\nJeg holdt i håndtaget og trak mig langsomt op på mine fødder. Jeg kunne bevare min balance nu. Jeg trak døren op bare en revne.\nEn klovnesygeplejerske pegede forbi. Mit hjerte stoppede næsten. Men hans fodspor blev ikke langsommere eller ændrede sig og blev snart svage; han bemærkede mig ikke.\nJeg stak hovedet ud af døren. Tilsyneladende uendelige hvide gange i begge retninger. De fjerne skrig var højere nu og kom fra hele vejen rundt.\nMed en dyb indånding trådte jeg ind i gangen og lukkede døren bag mig. Jeg besluttede at gå til højre. Passerende døre, identiske med den dør, jeg havde stået bag, hørte jeg skrigene og hulken komme bagfra. Jeg stoppede et øjeblik ved den ene dør. Jeg hørte et barns gråd inde. Jeg vippede i håndtaget for at se, om jeg kunne slippe ham ud. Låst.\nJeg fortsatte med at bevæge mig og kiggede bag mig hvert par sekund for at sikre, at ingen sygeplejersker var kommet ind i gangen. Så passerede jeg et sæt hvide dobbeltdøre. Jeg stoppede et øjeblik.\nOrdet PLAYPLACE blev skrevet med høje, tynde bogstaver over bredden af begge døre. Jeg hørte mere skrigende komme indefra, skrig fra flere mennesker. Og latter. Klovnesygeplejerskernes sindssyge, skrigende latter. Jeg gysede. Jeg var bange for at finde ud af, hvilken slags tortur der foregik indeni. Og jeg vidste, at jeg måtte bevæge mig.\nJeg så en dør foran med et trappesymbol. Jeg satte kursen mod det.\nDa jeg åbnede døren, kiggede jeg bag mig og så to klovnesygeplejersker komme ud af PlayPlace-rummet. Deres hvide sygeplejersketøj var dækket af blodstriber. Jeg lukkede mig hurtigt ind i trapperummet i håb om, at de ikke havde lagt mærke til mig.\nTrappeopgangen var svagt oplyst med cementvægge og rustne rækværk. Jeg kiggede bag på døren, jeg lige havde lukket. Der var en rødt nummer 5 på døren, så jeg må være på 5. sal. Jeg besluttede, at jeg måtte komme til jorden.\nHvert fodspor genlyd, da jeg begyndte at komme ned ad trappen. Jeg kunne ikke høre skrigende længere; bare en lav, dyb brummende lyd som rør i væggene. Det var en velkommen frist.\nTil sidst kom jeg til døren nummer 1. Trappen syntes at falde et par etager lavere, men jeg stoppede her og kiggede langsomt gennem døren. Flere hvide gange. Ingen klovnesygeplejersker at se. Så langt så godt.\nJeg trådte ind gennem døren og gik ind i gangen. Jeg bemærkede, at jeg ikke kunne høre noget skrig på denne etage. Bare summen af lysstofrørene lyser over.\nJeg kom til enden af gangen og et andet sæt dobbeltdøre. Et stort rødt kryds- -den slags du kunne se på en livredderstand eller et førstehjælpskasse – blev malet over dørernes bredde. Jeg pressede mit øre mod døren. Alt, hvad jeg hørte, var en langsom, rytmisk puls som en maskine på arbejdspladsen. Og svagt en biplyd …. som om du ville høre på et hospitalstue.\nJeg vidste, at jeg ikke skulle åbne døren. Jeg vidste, at dette ikke var udgangen, jeg vidste, at jeg skulle fortsætte med at kigge.\nMen jeg var nødt til at se.\nJeg drejede håndtaget. Det var ikke låst. Jeg kiggede ind.\nDet var et kavernøst hvidt rum. Fluorescerende lys flimrede og summede. Jeg så ledninger hængende rundt omkring …..\nOg … hængende fra loftet, i rækker …..\nBørn. Børn i hospitalskjoler som min, fastgjort til hvide trækors, der er fastgjort til loftet. Bogstaveligt talt korsfæstet.\nDe tav. Deres hoveder faldende fremad, deres øjne lukkede enten eller stirrede på intet. Nogle syntes at ryste lidt, men de fleste var stadig. Deres kors svingede meget let frem og tilbage.\nOg de hængende ledninger … de var “ikke ledninger. De var intravenøse rør fastgjort til børnenes” håndled. Rør suger deres blod ud.\nJeg kastede næsten op igen lige der og der.\nI midten af rummet midt i rækkerne med hængende kryds kunne jeg se, hvor den rytmiske pulserende lyd kom fra. En kæmpe stålcylinder, der så ud til at samle blodet fra alle de sammenfiltrede rør, der dinglede fra børnenes “håndled.\nJeg åbnede min mund for …. at skrige? At råbe af vrede ?\nAlt hvad jeg kunne sige var, “Hvad fanden?”\nDet var da alarmerne begyndte at lyde. Højt, gennemtrængende, ligesom politiets sirener fra helvede. De må have indset, at jeg manglede.\nJeg lukkede dørene og kiggede rasende rundt om gangen for at se, om der var nogen der kommer. Ingen tegn endnu. Jeg løb efter trappeopgangen.\nSå snart jeg kom ind i trappehuset, hørte jeg latter ovenfra. Ekko og efterklang i hele trappeopgangen. Klovnen sygeplejersker kom.\nJeg snublede ned ad trappen så hurtigt jeg kunne. Jeg må være gået yderligere tre etager ned, før jeg nåede kælderen. Jeg befandt mig i at løbe gennem en mørk, kloaklignende gang med små pærer over hovedet hver 10 yards. Lugten af henfald og rådnende kød blev mere og mere skarp, da jeg løb.\nLatteren fortsatte bag mig. Det lykkedes mig at kigge bagud og se en gruppe af dem løbe efter mig. Jeg så dem komme ind i lyset og derefter blive silhuetter igen, deres smilende ansigter og skinnende knive og nåle skubber min adrenalin maksimalt. en tidligere alkove fuld af stablede rådnende lig. Men jeg kunne ikke stoppe. Jeg kunne ikke tænke på andet end undslippe.\nJeg vendte om et hjørne og befandt mig overfor metalltrinene på en stige i væggen. Jeg klatrede, indtil mit hoved smækkede loftet.\nUnder mig blev skyggerne og latteren tættere på. Deres fodspor blev langsommere. De var tæt på, og de vidste det.\nJeg skubbede i loftet over mig, løftede op og pesede og skreg. Klovnene var under mig og lo og vinkede med skalpellerne. Noget skar mit ben. Jeg skreg og skubbede en sidste gang –\nLoftet gav efter, da et kummerdæksel smed på asfalt over. En cirkulær åbning. Jeg klatrede ud og skubbede hidsigt dækslet tilbage over hullet og blokerede latteren fra klovnesygeplejerskerne nedenfor.\nJeg lå der oven på mandehulslåget i et par minutter, da jeg trak vejret. Regn faldt på min hud. Den turbulente nattehimmel over var et velkomment syn.\nJeg så mig omkring. Forladte bygninger, knust glas. Ingen lys. Ingen biler. Intet tegn på noget liv overhovedet.\nEn politisirene et eller andet sted i det fjerne. Så stilhed.\nJeg klatrede op. Smerter skudt gennem mit ben. Jeg kiggede ned og så snittet på min ankel, hvor en klovnesygeplejerske havde skåret mig. Bastards.\nJeg haltede det bedste jeg kunne og begyndte at gå.\n“Hej?” Råbte jeg. Det eneste svar var en fjern tordenrulle. “Nogen hjælper mig venligst !!!”\nMin fod faldt på noget blødt og grødet. Jeg kiggede ned. En avis. Jeg skrællede den af den våde asfalt. Det meste af blækket var forsvundet, men jeg var i stand til at finde ud af datoen: 13. juli 1992.\nJeg tabte den, en iskold frygt fyldte min mave. Jeg blev ved med at gå.\n“KAN nogen høre mig ?!” Jeg skreg. “VENLIGST !!! Enhver ….. tak ….”\nMine ord falmede i vanvittige hulder. Jeg stod stille et øjeblik. Regnen var gennemblødt gennem min tynde hospitalskjole. Jeg skælvede, da vinden blæste.\nSå så jeg et lys i det fjerne. Det var en stor, gul “M” på himlen. En McDonalds. Selvfølgelig. Jeg haltede mod den.\nDa jeg kom til McDonalds, så jeg, at bortset fra M, var resten af bygningen helt mørk. Jeg gik forsigtigt mod de knuste vinduer og kiggede ind. Mørke.\nJeg vendte mig om og undersøgte PlayPlace udendørs legeplads. Ti fod høje strukturer af farvede rør, som børn kan kravle igennem. At sidde ved en af bænkene var en velkendt figur. Ronald McDonald-statuen. Du ved, den, hvor du kunne sidde ved siden af ham, og det ser ud til, at han har armen om dine skuldre. Alle børn har set det.\nJeg gysede ved synet.\nDørene var låst op. Jeg gik ind, ud af regnen. Stilhed. Mørke.\nJeg bemærkede, at indretningen ikke var som den moderne McDonalds “du ser. Den var stadig den samme som den var i 80erne med de hvide plastkabiner og de røde og gule fliser. Vinden så ud til at hviske gennem de knuste vinduer.\nJeg bemærkede noget på frontdisken. Et sort rektangel. Jeg kom nærmere. En bærbar computer. En næsten ny bærbar computer. Jeg slap en blød, skræmmende latter ud. Jeg vidste, hvad jeg skulle gøre.\nSå jeg tog den bærbare computer ud og sad ved siden af Ronald-statuen. Jeg åbnede den bærbare computer og begyndte at skrive denne historie. Regnen falder på tasterne, men jeg er ligeglad. Der er intet mere at gøre nu end at vente.\nFordi jeg har bemærket, lige ud for hjørnet af øjet …. Ronald prøver at se over min skulder.\nHan griner nu.\nAlt jeg kan gøre er at slutte mig til ham.\nSkrevet af Dkingsbury\nIndholdet er tilgængeligt under CC BY-SA\n« Bye Bye Babylon (Dansk)\nDragon Slayer Ornstein og bøddel Smough »


Krøllede hjerner og geniale idéer i Kulturnatten - Telia Danmark\nKrøllede hjerner og geniale idéer i Kulturnatten\nPressemeddelelse • Okt 09, 2014 08:40 CEST\nI anledning af Kulturnatten i hovedstaden arrangerer Københavns Kommunes nye Idéklinik i samarbejde med Telia en inspirerende aften med to af Danmarks mest krøllede hjerner, hjerneforskeren Peter Lund Madsen og innovatøren Preben Mejer.\nArrangementet foregår fredag den 10. oktober kl. 20 i kirken i De Gamles By, Edith Rodes Vej 6, 2200 København N.\nFor Telia er arrangementet endnu et nysgerrigt skridt i undersøgelsen af, hvordan vi som samfund skaber innovation og vækst gennem teknologi og kommunikation:\n”Som teleselskab leverer vi teleinfrastruktur til forskning og innovation af produkter og services. Det er en rolle og et ansvar, vi er stolte af, og som vi hos Telia gerne vil dyrke yderligere, fx ved at undersøge innovationens natur: Hvordan skabes idéer, og hvilke processer skal kreativiteten igennem for at danne ny, anvendelig viden og i sidste ende en samfundsmæssig værdi?”, siger Mette Honoré, kommunikationsdirektør hos Telia Danmark.\nArrangementet afholdes i samarbejde med Københavns Kommunes nye Idéklinik, bliver stedet, hvor borgere, medarbejdere og virksomheder i København kan mødes for at præsentere deres idéer til teknologiske produkter, der kan gøre livet lettere, sundere og bedre.\nUdover debatten mellem Peter Lund Madsen og innovatøren Preben Mejer byder aftenen også på muligheden for at få målt sin sundhedstilstand og demonstreret forskellige former for personlig sundhedsteknologi på mobiltelefoni i Københavns Kommunes Idéklinik på Nørre Allé 41, 2200 København N.\nArrangementData, Telekommunikation, ITMedier, kommunikationSundhed, sundhedsvæsen, lægemidlerSundhedspleje, sundhedsvæsenUnderholdning\nkøbenhavns kommunePreben MejerTeliakulturnatpeter lund madseninnovationsundhedidéklinik


Den Korte Avis | Hvad har folkevandringen foreløbig lært os?\nHvad har folkevandringen foreløbig lært os?\nVi kan allerede nu udlede nogle vigtige erfaringer fra den politiske krise, som folkevandringen har påført Europa, og som jeg vil sammenfatte i elleve punkter:\nFolkevandring – ikke flygtningestrøm\nAt tale om en flygtningestrøm bestående af kernefamilier på flugt fra borgerkrigen i Syrien er en stærk forsimpling. Flertallet i karavanerne mod Nordeuropa udgøres af unge mænd – syrere, afghanere, irakere, palæstinensere, albanere, kosovarer og pakistanere, som søger et lettere liv. På ruterne over Middelhavet til Italien er langt de fleste afrikanere, mange af dem fra syd for Sahara.\nEU gør intet for at standse folkevandringen til Europa\nEfter flere topmøder i Bruxelles står korridorerne fra Tyrkiet og Libanon til München, Rødby og Malmø reelt vidt åbne. EU vil ikke bruge landenes samlede kræfter på at forhindre migranterne i at drage af sted over Middelhavet og Balkan, men lokker tværtimod med mulighed for transport til Europa, uanset om den markedsføres som Mare Nostrum, Triton eller Poseidon. Resultatet er, at de heldige og stærke bliver belønnet med permanent ophold i Europa, mens de svage lades tilbage i lejrene – og de uheldige omkommer i Middelhavet.\nEU har intet holdbart svar\nFlere topmøder i Bruxelles er endt med en luftig plan om at fordele 160.000 migranter blandt de 28 medlemslande for at aflaste Grækenland og Italien. Den blev gennemtvunget ved at de store lande med Tyskland i spidsen vred armen om på de øvrige lande og endte med at nedstemme Slovakiet, Tjekkiet, Ungarn og Rumænien. Desuden vil EU en skønne dag skabe fred og velstand i Afrika og Arabien, så vi i stedet har lyst til at emigrere dertil.\nFolkevandringen fører til nye brudflader i EU\nHvor euro-krisen, mest udtalt i Grækenland, har skabt splid mellem Syd- og Nordeuropa, har migrantkrisen skabt splid mellem ”det gamle” EU og de tidligere socialistiske lande i central- og østeuropa, og igen er det Tyskland, som med sin blanding af selvudslettende moraliseren og økonomiske trusler gør sig til genstand for modvilje.\nEn tvungen kvotefordeling er håbløs\nIndvandrerne vil ikke bo i Polen, Slovakiet eller Bulgarien. Og da de nu har set, at staterne ikke tør håndhæve deres udøvende magt, vil de blot sætte indstille GPS’en og sætte sig i bevægelse mod Tyskland og Sverige og om nødvendigt foranstalte spektakulære optøjer, indlede sultestrejker, lænke sig til lysmaster og svinge deres skrækslagne børn rundt i luften til glæde for medierne, og derved forøve et pres, som Europa ikke har stamina til at modstå.\nGrænser og hegn virker faktisk\nUngarn har vist det. EU-eliten, NGO’er, politikere og journalister forsøger at fremstille Ungarn som et illegitimt autoritært styre, men Ungarn er såmænd ikke mere råddent end Grækenland og Italien, og til forskel fra de to lande lever Ungarn faktisk op til sin forpligtelse til at beskytte både EU’s og Schengens ydre grænser. Med hegnet omdirigerede Ungarn indvandrermasserne til andre lande, selv om det kun gav Tyskland, Sverige, Danmark og Østrig en stakket frist.\nForringede tilbud til asyl-indvandrere virker faktisk\nHvorfor udsatte de sig ellers for yderligere strabadser for at komme til Sverige, efter at de var ankommet sikkert til Danmark på flugt fra krigens rædsler? Hvorfor henviste flere af de viderevandrende migranter med et imponerende vidensniveau ellers til de reducerede støttesatser i Danmark som grunden til, at de vandrede videre?\nEuropæerne vil ikke have mere muslimsk indvandring\nTal tæller: for de fleste europæere er indvandring det allervigtigste spørgsmål. Men for stadig flere europæere er islamisk indvandring afgørende. EU-eliten stillede sig forarget an, da Polens, Slovakiets og Ungarns regeringer udmeldte, som ærligt er, at de frygtede, at islamisk indvandring ville skabe konflikter, og at de bedre kunne godtage ukrainske flygtninge – eller i det mindste forfulgte kristne, fordi de nok ville være mere taknemlige. Men viser de sidste 30-40 års udvikling i alle større europæiske byer, netop ikke, at islamisk masseindvandring er en belastning?\nVi kan ikke stole på Tyskland\nTyskland har måske opnået europæernes tillid og respekt for sin økonomiske præstation, men Angela Merkels invitation til enhver selv-erklæret syrer er en uansvarlig invitation til millioner af potentielle udvandrere fra Afrika, Arabien og store dele af Asien. Det viser, at mindre lande som Danmark ikke skal lægge sin skæbne i hænderne på større magter, uanset om de bruger deres styrke som ”blød magt” eller hård.\nUden grænser, ingen nationer\nNår EU svigter den aktuelt vigtigste opgave, som ”unionen” burde løse, og ikke kan forsvare Europas ydre grænser, og Tyskland samtidig inviterer millioner til at tage ophold i Nordeuropa, så har lande som Danmark intet andet forsvar end at overvåge og beskytte sine grænser. Når en nation opgiver at kontrollere og bestemme, hvem der opholder sig på dens territorium, er den i færd med at ophæve sig selv.\nRetsforbeholdet er en velsignelse for Danmark\nRetsforbeholdet gør det stadig muligt for Danmark at vælge sine egne, folkestyrede veje og løsninger. Det kan ikke redde danskerne fra alle trusler, men at opgive det er en glidebane ind i det absolut uvisse, hvor vi er overladt til EU’s og Tysklands politiske korrekthed og dominans.\nMorten Messerschmidt, MEP, Dansk Folkeparti\nEmner: EU folkevandring Grænser Hegn integrationsydelse Islamisering kvotefordeling nation retsforbehold Tyskland


Søg efter hotel i Annesbrook\n3 anmeldelserGreens Motel...Værelsespris per nat fra DKK 727\nFlere områder i Nelson\n1.175.000+ hoteller i hele verden – flere tilføjes hver dag Tillid fra mere end 31.500.000 tilfredse kunder Prisgaranti 12 millioner+ hotelanmeldelser fra Agoda-kunder Tilgængelighed i over 58.000 byer i hele verden Interessante steder i og omkring Annesbrook Museer og kunstgallerier\nAnnesbrook er ét af Nelsons mest besøgte steder. Med sine mange oplevelsesværdige attraktioner, vil denne eftertragtede del af byen altid imponere dig. Med sin varme og imødekommende atmosfære er Annesbrook et glimrende sted at tilbringe en afslappende ferie efter en lang arbejdsuge. Find de bedste priser på indkvartering i Nelson på Agoda.com. Du kan se en komplet liste over de bekvemmeligheder, som hotellerne tilbyder og finde det sted, som passer dig bedst. Find de bedste tilbud på hotelophold i Annesbrook ved at indtaste dine oplysninger i søgefeltet.\nUdvalgte hoteller i Annesbrook, Nelson Populært valg!\nGreens Motel ligger i hjertet af Annesbrook og er en idéel base til at opleve Nelson. Herfra har...\nHoteller i Annesbrook: Greens Motel\nHotel Annesbrook - Interessante steder: World of WearableArt & Classic Cars Museum