forsikring i kolonihaven\nA, B, C, D, E, F, G, H, I, J, K, L, M, N, O, P, R, S, T, U, V, Y, �, �, �,\nAnken�vnet for Forsikring, arbejdsskadeforsikring, arbejdsskadeforsikring\nfor haveforeninger, B\nbestyrelsespost, bolig (ukr�nkelighed), brugsret\n(og ejerskab), brugsret (overdragelse), E\nejerskab (og brugsret), erstatning (nabohj�lp),\nfejlvurdering (Forsikringen), fogedforretninger, forening\n(hvad er), foreningsansvar (legepladser), forsikring (fejlvurdering), foreningsansvar\n(legepladser), forpligtelser (overdragelse), forsikringsd�kning (gammel l�s), Forsikringsoplysningen, frivilligt arbejde (skattepligt)\ngeneralforsamlinger, goodwill, grillulykker, g�r-det-selv-arbejde, H\nhandelsregler (kolonihavehuse), hel�rsbeboelse (ulovlig), I\nindbo (overdragelse), indbo (salg af), indbrud (gammel l�s), K\nkapitalvinding, kolonihavehuse (handelsregler), kolonihavehuse\n(l�n i), kolonihavehuset (vinterhi), kriminalitet,\nlegepladser (foreningsansvar), lejeaftale (underskrift), l�n (i\nkolonihavehuse), l�s (gammel), M\nmedlemskab (noget om), misligholdelsessager, mistillid, N\nnabohj�lp (erstatning), natophold, natophold\n(ulovligt), nyv�rdiforsikring, O\noptagelse i haveforening, overdragelse (indbo), overdragelse\npenge under bordet,\nretssager (salg af indbo), rettigheder (overdragelse), S\nskattepligt (frivilligt arbejde), standardvedt�gter, stemmeret, T\ntrailer (udl�n), tvangsauktion (kolonihavehus), tvangsauktion\n(bygning p� lejet grund), tyverisikring (vinduesbeslag), U\nudl�n (trailer), ulovlig\nhel�rsbeboelse, ulykkesforsikring (b�rn), underskrift\nvinduesbeslag (tyverisikring), vold (haveforeninger),\nL�n i kolonihavehuse\nL�n med sikkerhed i kolonihavehuse er blevet almindeligt i takt med de stigende priser p� kolonihavehuse visse steder.\nI Havebladet nr. 5/2005 har jeg n�vnt, at pants�tning af et kolonihavehus kan finde sted, hvis en bank kr�ver sikkerhed for det l�n der optages til k�b af huset.\nForholdet til haveforeningen\nOptagelse af l�n til k�b af et kolonihavehus er et privat anliggende for det enkelte medlem, som principielt er haveforeningen uvedkommende og bestyrelsen kan ikke forpligte haveforeningen ved dispositioner der har relation til medlemmers l�neforhold.\nHar en bank bevilget et l�n, kr�ver banken normalt sikkerhed enten som et almindeligt l�nepantebrev eller et ejerpantebrev, der lyses med sikkerhed i kolonihavehuset p� den lejede havelod.\nEn s�dan l�neoptagelse har haveforeningen ingen indflydelse p�. Det eneste bestyrelsen skal sikre sig er, at s�lger ved et senere salg af huset leverer bevis for, at der ikke l�ngere best�r en pants�tning, f.eks. ved s�lgers freml�ggelse af tingbogsattest.\nN�r bestyrelsen ikke kan p�tage sig medansvar for medlemmers l�neoptagelse betyder dette, at bestyrelsen m� afvise henvendelser fra banker med forskellige krav til haveforeningen i forbindelse med l�neoptagelser.\nDet eneste der kan komme p� tale er bestyrelsens notering af en evt. transport, som et medlem har givet sin bank p� at modtage provenuet ved salg af huset. En s�dan transport har bestyrelsen pligt til at notere, men bestyrelsen skal huske at forbeholde haveforeningens krav om fyldestg�relse for ethvert tilgodehavende hos medlemmet inden transporten opfyldes. Ved notering af en transport skal jeg anbefale at bestyrelsen h�fter en kopi af den underskrevne notering p� lejeaftalen, s� man er opm�rksom p� forholdet den dag, transporten bliver aktuel og skal opfyldes.\nEivind F. Kramme, Havebladet 1/2006\n�n eller to underskrifter?\n�n eller to underskrifter p� Kolonihaveforbundets lejeaftaler giver stadig anledning til sp�rgsm�l.\n�rsagen til sp�rgsm�l om �n eller to underskrifter p� Kolonihaveforbundets lejeaftaler er normalt ikke juridiske overvejelser, men i h�jere grad psykologiske.\nFra haveforeningens side er det alt andet lige en fordel at kunne holde sig til to personer som forpligtede if�lge medlemskabet og lejeforholdet, det v�re sig �gtef�ller, registrerede partnere, samboende, s�skende eller andre der m�tte �nske at v�re sammen om et kolonihavehus.\nStemmeretten p� generalforsamlinger er knyttet til den lejede havelod med normalt �n stemme pr. havelod. Er der to lejere m� de indbyrdes finde ud af, hvordan stemmeretten skal benyttes.\nMange �gtef�ller har et �nske om at de begge skal v�re parter i vigtige kontraktforhold. Det g�lder is�r boligen, men ogs� fritidshuset. For �gtef�ller er der i Forbundets bl� lejeaftale s�rlige regler om lejem�lets overdragelse ved den ene �gtef�lles d�dsfald.\nUenighed mellem �gtef�ller om ejerforholdet til et kolonihavehus i forbindelse med separation og skilsmisse skal haveforeningen ikke befatte sig med.\nOvertager en af �gtef�llerne kolonihavehuset ved skifte af f�llesboet, registrerer haveforeningen dette i medlemsfortegnelsen og skal derefter ikke foretage sig videre.\n�nsker den ene af to lejere at afh�nde sin anpart i et kolonihavehus, er deres indbyrdes �konomiske afvikling haveforeningen uvedkommende. Haveforeningen b�r derfor ikke iv�rks�tte vurdering og anden overdragelsesprocedure ved interne �ndringer i ejerforhold til kolonihavehuse. Det er vigtigt at m�rke sig, at den tilbageblevne lejer ikke har ret til at f� medtaget en ny medejer p� lejeaftalen, heller ikke en �gtef�lle. Tilsvarende har den lejer, der udtr�der, heller ikke ret til at overdrage lejem�let til andre.\nEivind F. Kramme, Havebladet 2/2006\nTvangsauktion af et kolonihavehus KAN komme p� tale. Her fort�lles n�rmere om �rsager til tvangsauktion og vilk�r for auktionsk�ber.\nDet har altid v�ret muligt at tinglyse pant i en bygning p� lejet grund, hvor tinglysning i disse tilf�lde er knyttet til selve kolonihavehuset og ikke den lejede havelod.\nPants�tning af et kolonihavehus finder f.eks. sted, hvis en bank kr�ver sikkerhed for et l�n der optages til k�b af huset.\nHvis ydelser p� bankl�net ikke betales til forfaldstid, kan banken opsige l�net og s�ge sig fyldestgjort ved at frems�tte beg�ring overfor fogedretten om salg af kolonihavehuset p� tvangsauktion.\nRegler om tvangsauktion over fast ejendom finder vi i Retsplejeloven, der ogs� g�lder for tvangsauktioner over kolonihavehuse.\nForud for en tvangsauktion er der ofte ogs� tale om misligholdelse over for haveforeningen, f.eks. manglende betaling af haveleje og en misr�gtet havelod.\nInden tvangsauktionen modtager haveforeningens bestyrelse en skriftlig anmodning fra den advokat, der har beg�ret auktionen om at oplyse, hvad haveforeningen har til gode vedr�rende p�g�ldende havelod, herunder skyldig haveleje, rykkergebyrer, b�der m.v.\nMan skal s�rligt v�re opm�rksom p�, at de advokatomkostninger haveforeningen har afholdt i forbindelse med misligholdelsen over for haveforeningen ikke kan anmeldes til d�kning udenfor budsummen. Disse omkostninger m� derfor afholdes af haveforeningen, da inddrivelse hos skyldneren normalt ikke er mulig.\nVilk�r for auktionsk�ber\nHaveforeningen har ingen indflydelse p�, hvor stort et l�n banken f�r lyst pant for og dermed bankens tilgodehavende ved tvangsauktionen. Over for auktionsk�ber kan bestyrelsen derimod h�ndh�ve bestemmelser i haveforeningens vedt�gter om betingelser for opn�else af medlemskab, herunder bop�lskrav m.v., og bestyrelsen kan ogs� kr�ve, at haveforeningens og Kolonihaveforbundets vurderingsregler bliver overholdt. Dette g�lder ikke kun en lysthaver, der byder p� auktionen og f�r hammerslag men ogs� en panthaver, der v�lger selv at overtager pantet som h�jstbydende med henblik p� videresalg. Hvis banken overtager huset, kan bestyrelsen p�l�gge banken at s�lge inden 4 uger til en person, der lovligt kan opn� medlemskab af haveforeningen. Efterkommer banken ikke dette p�l�g giver bestyrelsen banken meddelelse om, at genudlejning og salg finder sted p� bestyrelsens foranledning. Eivind F. Kramme, Havebladet 5/2005\nEr boligen ukr�nkelig?\nJa, boligen er ukr�nkelig siger grundloven, hvis ikke en retskendelse fastsl�r, at den ikke er det alligevel.\nDette grundprincip g�lder som udgangspunkt ogs� for et kolonihavehus, men ikke den lejede havelod.\nEn helt ekstraordin�r situation kan g�re det n�dvendigt for bestyrelsen eller andre at skaffe sig adgang til et kolonihavehus for at afv�rge fare for �del�ggelse f.eks. ved brand, vandskade eller lign.\nDet samme g�lder kolonihavehuse der m� anses for at v�re forladt af ejeren hvor bestyrelsen vurderer, at sundhedsm�ssige hensyn g�r det p�kr�vet at f� fjernet f.eks. et k�leskab, der har udviklet sig til en giftbombe. Ofte er forladte kolonihavehuse rene rottereder, der ogs� g�r indgreb n�dvendig.\nRetligt er den slags indtr�ngen i kolonihavehuset lovlig n�dv�rge, hvor bestyrelsen ikke kan g�res ansvarlig. Det m� tv�rtimod antages at bestyrelsen i disse tilf�lde har en handlepligt.\nHavelodden som s�dan er ikke omfattet af grundlovens beskyttelsesbestemmelse. Lejeren er beskyttet af lejeaftalen, der i sit v�sentligste indhold giver lejeren eneret til at bruge havelodden p� de i �vrigt aftalte lejevilk�r. Bliver disse vilk�r ikke overholdt f.eks. ved at lejeren lader havelodden henligge som naturreservat eller i anden misr�gtet stand, er bestyrelsen bef�jet til at gribe ind og s�tte haven i stand for lejerens regning, hvis lejeren ikke har efterkommet p�krav om at f� bragt haven i s�mmelig stand. Bef�jelsen til den slags indgreb p� en havelod er retligt begrundet i ejerforholdet til havelodden og lejekontraktens bestemmelser om haveloddens pasning og pleje.\nEivind F. Kramme, Havebladet 4/2005\nN�r huset er nyv�rdiforsikret\nSelvom huset er nyv�rdiforsikret, er det ikke altid, man f�r fuld erstatning\nStort set alle huse er i dag nyv�rdiforsikret. Det betyder, at huset er forsikret op til v�rdien af et tilsvarende nyt hus. Alligevel kan man ikke altid regne med at f� fuld erstatning.\nN�r huset er nyv�rdiforsikret, betyder det, at en skade normalt vil blive gjort op til det bel�b, det koster at genoprette det beskadigede med samme byggem�de. Mange husejere er da ogs� af den overbevisning, at de med et nyv�rdiforsikret hus altid er sikret fuld erstatning, n�r skaden er sket. S�dan vil det normalt ogs� fungere, n�r der er tale om et nyere og vel vedligeholdt hus. Er der derimod tale om et �ldre eller et d�rligt vedligeholdt hus, har flere sikkert oplevet, at de selv m�tte betale en del af den samlede skadeudgift. Godt nok st�r der i mange forsikringsbetingelser, at f.eks. slid og �lde kan betyde mindre erstatning, men det betyder ikke n�dvendigvis, at man har l�st eller forst�r det, forsikringsselskabet har skrevet.\nTo forskellige opg�relsesm�der\nN�r erstatningen for et nyv�rdiforsikret hus skal udregnes, er der i princippet to forskellige m�der, der bliver brugt, alt efter hvor man er forsikret. Nogle forsikringsselskaber arbejder med en 30 %-v�rdiforringelsesregel, mens andre selskaber bruger de afskrivningstabeller, de har indf�rt i deres forsikringsbetingelser. Man regner f�rst ud, hvad det her og nu vil koste at genoprette det beskadigede med samme byggem�de. Det giver nyv�rdiprisen for skaden. Derefter ses p�, om der er forhold, der g�r, at der skal ske fradrag i erstatningen. Afskrivningstabeller\nHos de forsikringsselskaber, der bruger afskrivningstabeller, sker der fradrag i erstatningen, hvis noget af det beskadigede er n�vnt i afskrivningstabellerne og samtidig har en alder, s� v�rdien skal nedskrives til en procentdel af nyv�rdiprisen.\nEt 12 �r gammelt k�kken udbr�nder, og nyv�rdierstatningen er beregnet til 60.000 kr. Men i afskrivningstabellen for h�rde hvidevarer kan man l�se, at v�rdien af de 12 �r gamle hvidevarer er 47 % af nyv�rdiprisen inkl. montering. Koster hvidevarerne inkl. montering 15.000 kr., er dagsv�rdien nu 47% af 15.000 kr. eller 7.050 kr. Her mister man alts� 7.950 kr., og den samlede erstatning bliver herefter: Nyv�rdipris istands�ttelse af k�kken\n- afskrivning p� hvidevarer inkl. montering\nErstatning i alt 52.050 kr.\nHos de forsikringsselskaber, der bruger den s�kaldte 30 %-v�rdiforringelsesregel, er betingelsen for nyv�rdierstatning, at v�rdien af det beskadigede umiddelbart f�r skaden mindst skal have udgjort 70 pct. af det beskadiges nyv�rdi. Er v�rdien p� grund af slid og �lde mindre, vil den endelige erstatning svare til den v�rdi, det beskadigede havde lige umiddelbart, inden skaden skete. Det kaldes dagsv�rdien.\nF�rst regner man ud hvad nyv�rdiprisen for det skaderamte er, og bagefter beregner man dagsv�rdien. Viser det sig nu, at dagsv�rdien er mindre end 70 % af nyv�rdien, bliver skaden erstattet efter dagsv�rdi.\nEn mindre tilbygning br�nder helt ned. Regnestykket kan se s�ledes ud:\nNyv�rdi Dagsv�rdi Facadearbejde\n12.000 Varme 20.000\nFor at f� nyv�rdierstatning p� de 190.000 kr. skal dagsv�rdien af den �delagte tilbygning mindst udg�re 70% af 190.000 kr. svarende til 133.000 kr. Her er dagsv�rdien beregnet til 144.000 kr., og tilbygningen erstattes med nyv�rdien.\nBem�rk i �vrigt, at det er det samlede regnestykke for hele skaden, der afg�r, om der skal ske v�rdiforringelse. At taget har en dagsv�rdi, der er mindre end 70 % af nyv�rdien for et tilsvarende tag, er alts� uden betydning. Havde der i stedet v�ret en stormskade, der bl�ste taget af, og der kun skulle laves tagarbejde, ville erstatningen ikke blive nyv�rdiprisen p� 50.000 kr., men i stedet dagsv�rdiprisen p� 30.000 kr. For at have udl�st en nyv�rdierstatning, skulle dagsv�rdien her mindst have v�ret p� 35.000 kr. (70 % af 50.000 kr.). Levetidstabeller er vejledende\nN�r forsikringsselskaberne skal vurdere dagsv�rdien p� bygningsdele bruger de ofte vejledende levetidstabeller, der viser, hvor lang gennemsnitslevetiden er for en given bygningsdel. P� den m�de er det lettere at beregne, hvor meget prisen for en bygningsdel eventuelt skal nedskrives med i forhold til nyv�rdiprisen. Men selv om forsikringsselskaberne har levetidstabeller og bruger dem, vil det altid v�re s�dan, at det skal v�re en konkret vurdering p� skadestedet, der afg�r den endelige beregning af et eventuelt fradrag for v�rdiforringelse. Og her bliver der selvf�lgelig taget hensyn til, hvor godt eller hvor d�rligt et hus er vedligeholdt. I sin yderste konsekvens betyder det for den omhyggelige husejer, at hans �ldre hus kan v�re s� godt vedligeholdt, at det i princippet kan v�re endda yderst vanskeligt at g�re v�rdiforringelse g�ldende i tilf�lde af en st�rre skade p� hans hus.\nP� www.forsikringsoplysningen.dk kan du l�se mere om opg�relse af bygningsskader og levetidstabeller under punktet "Forsikringstyper/fritidshusforsikring".\nChristian Sk�dt, Havebladet 4/2005\nVold i haveforeningen\nDet sociale samliv i kolonihaven er af stor betydning for kolonihavefolket. I mangfoldigheden af kolonihaveejere kan der ikke undg� at dUkke tilf�lde op med uacceptable sociale tilpasningsvanskeligheder, som f.eks. personer, der ikke mener at samtalen og argumentet er tilstr�kkeligt i en udveksling af meninger.\nJeg har m�dt problemet i en sag om eksklusion af et voldeligt medlem i en haveforening.\nSp�rgsm�let kr�vet ingen juridisk udredning. Vi ved alle hvad vold er. N�r problemet opst�r, er de f�rreste i tvivl om, hvad der er foreg�et.\nHvordan b�r en bestyrelse forholde sig i den slags sager?\nI den n�vnte sag var det min anbefaling til bestyrelsen at h�ndtere det anmeldte voldstilf�lde ud fra den principielle grundholdning, at vold er vold, og ud�velse af vold f�rste gang er en gang for meget!\nEn bestyrelse b�r aldrig g� ind i en vurdering af voldens karakter og omfang. Det b�r man lade parterne klare, hvis det er det, de vil.\nN�r tilf�lde af vold anmeldes til bestyrelsen ved en bevisfast klage, b�r bestyrelsen omg�ende tage skridt til gennemf�relse af eksklusion af p�g�ldende voldelige medlem. Det retlige grundlag herfor er, at s�dan adf�rd er en grov kr�nkelse af forenin,gens form�l og orden.\nNormalt kr�ver gennemf�relse af eksklusionen generalforsamlings godkendelse af bestyrelsens beslutning.\nI den sag, hvor jeg var juridisk r�dgiver for bestyrelsen, vedtog en efterf�lgende ekstraordin�r generalforsamling ikke at godkende bestyrelsens beslutning om eksklusion.\nS�dan er spillets regler ogs�.\nNaturligvis skal p�g�ldende medlem have mulighed for at forsvare sin adf�rd for haveforeningens �verste myndighed. Generalforsamlingens underkendelse af bestyrelsens beslut ning var ikke et nederlag for bestyrelsen, men et udtryk for, at bestyrelsen med konsekvens og handlekraft havde reageret p� uacceptabel voldelig adf�rd fra et medlems side. Ogs� i samfundet udenfor kolonihaverne sker det, at voldsm�nd g�r fri for domf�ldelse.\nEn bestyrelse skal beskytte kolonihavens sociale samlivsv�rdier og i bevisfaste voldstilf�lde reagere konsekvent som i det beskrevne tilf�lde.\nEn klar afvisende holdning til voldelig adf�rd i haveforeningen er et godt signal for respektabelt samliv. Eivind F. Kramme, Havebladet 5/2000\nNoget om stemmeret\nFor det f�rste\nHvis et �gtepar ikke kan blive enige og der kun er en stemme. - Dette problem kan kun l�ses ved at �gtef�llerne bliver enige, da der jo kun kan afleveres en stemme.\nF�r en samlever efter 2 �rs samliv automatisk en stemme hvis der er to stemmer pr. have. - Nej, det kr�ver at samleveren kommer p� lejekontrakten.\nHar et myndigt barn stemmeret, s�fremt der kun er en for�lder, og der er 2 stemmer pr. havelod. - Nej, det kr�ver at barnet kommer p� lejekontrakten.\nHvis to �gtef�ller lejer hver sin have, har hver �gtef�lle s� en, respektive 2 stemmer. Udgangspunktet er, at en familie kun m� v�re lejer af en have, se bl.a. standardvedt�gtens � 3.4.\nHvis et �gtepar alligevel er lejer af 2 havelodder, er svaret, at de hver har en respektive 2 stemmer.\nKan man stemme, s�fremt det der stemmes om vedr�rer en selv eller ens havelod. Svaret er, at man godt kan stemme i disse tilf�lde, selv n�r det drejer sig om ens egen eksklusion.\nGenerelt b�r man i vedt�gten skrive s� enkelt som muligt om stemmeret, da man alligevel ikke kan tage h�jde for alle situationer, og s� overlade problemerne til dirigenten om at tage stilling i de konkrete situationer.\nMads Kofod, Havebladet 2/2000 (redigeret i forhold til opr. indl�g)\nNoget om medlemskab\nInden jeg kommer ind p� dette emne i kolonihavesammenh�ng skal det understreges, at min opfattelse ikke n�dvendigvis deles af forbundsledelsen, med hvem jeg i �vrigt har en god og konstruktiv dialog om de juridiske forhold, der regulerer kolonihaverne.\nKolonihaveforbundets regels�t indeholder i forbundsvedt�gten og den reviderede standardvedt�gt en bestemmelse der definerer et medlem som "en person, der samtidig lejer en have ved medlemskabets indg�else".\nEn person er i denne sammenh�ng en der bl�der, hvis man stikker en n�l i vedkommende, dvs. ikke en s�kaldt juridisk person som fx en b�rnehave, et fritidshjem eller en anden selvejende institution.\nMedlemskab af en haveforening der beskrives p� denne m�de er ofte suppleret med en bestemmelse i vedt�gten om, at intet medlem kan optages uden bestyrelsens godkendelse. I s� fald p�hviler det bestyrelsen at kontrollere overholdelse af fx krav om bop�lsforhold eller overholdelse af anden lovgivning fx om racediskrimination.\nEn �gtef�lle eller samlever b�r p� beg�ring kunne optages som medlem med rettigheder og forpligtelser som �vrige medlemmer, men i �vrigt s�ledes, at hver havelod kun har een stemme.\nVed optagelse af en samlever som medlem kan der passende kr�ves freml�ggelse af dokumentation for f�lles bop�lsadresse.\nTillidsposter og adgang til generalforsamlinger\nKun medlemmer m� kunne v�lges til bestyrelsen og adgang til generalforsamlinger har kun medlemmer, dvs. ikke medlemmers husstand, hvis ikke p�g�ldende fra samme husstand ogs� er medlem af haveforeningen.\nEivind F. Kramme, Havebladet 4/2002\nAfholdelse af generalforsamlinger er normalt fastlagt i haveforeningens vedt�gt. De haveforeninger, der anvender Kolonihaveforbundets standardvedt�gt har ogs� p� dette punkt et godt grundlag at arbejde p�.\nN�r en bestyrelse er valgt, har den forsamling, der har valgt de p�g�ldende, berettiget forventning om, at bestyrelsen b�de som enkeltpersoner og som hold kan og vil varetage haveforeningens interesser bedst muligt.\nSamarbejdsproblemer kan opst� alle steder, hvor mennesker skal l�se opgaver i f�llesskab. Det g�lder ogs� bestyrelsen i en haveforening.\nNormalt er det problemfrit, at et medlem har en anden opfattelse af en vigtig sag end de �vrige bestyrelsesmedlemmer. Dog b�r p�g�ldende altid f� optaget sin afvigende opfattelse i bestyrelsens protokol. Mere alvorligt er det, hvis der i en bestyrelse p� f.eks. 5 medlemmer opst�r en dyb uoverensstemmelse, der stort set deler bestyrelsen p� midten. Dyb uenighed er ofte for�rsaget af personlige mods�tningsforhold, der har udviklet sig i en s�dan grad, at bestyrelsen i realiteten er handlingslammet.\nEksempel p� konfliktl�sning\nFor haveforeningens medlemmer er en s�dan situation helt uacceptabel. Hvis der opst�r samarbejdsproblemer i en bestyrelse som beskrevet er det bestyrelsens pligt at indkalde til afholdelse af en ekstraordin�r generalforsamling med henblik p� valg af en ny bestyrelse.\nMed indkaldelsen b�r medf�lge en redeg�relse til medlemmerne fra formanden om de forhold, der har gjort det n�dvendigt at f� en generalforsamling til om muligt at v�lge en ny bestyrelse, der kan samarbejde om medlemmernes og haveforeningens trivsel.\nSelvom en vedt�gt ikke indeholder bestemmelse herom, har et flertal af bestyrelsens medlemmer altid ret til at indkalde til en ekstraordin�r generalforsamling med en given dagsorden, f.eks. valg af nye bestyrelsesmedlemmer.\nEivind F. Kramme, Havebladet 5/2002\nHvem m� passe hus og have?\nDet er et grundl�ggende juridisk princip at rettigheder og forpligtelser i kontraktforhold ikke uden videre kan overdrages af kontraktens parter til andre.\nEt medlemskab af en haveforening er juridisk set en kontrakt mellem haveforeningen og det enkelte medlem, hvor rettigheder og forpligtelser for begge parter bl.a. er fastlagt i haveforeningens vedt�gt.\nTil medlemskabet er der normalt ogs� knyttet en lejeaftale vedr�rende den havelod, medlemmet har f�et overladt brugsretten til.\nBrugsretten er personlig\nBrugsretten er personlig, dvs. at det ikke er tilladt at overlade brugen af havelodden til en anden. Som hovedregel har medlemmet heller ikke ret til at overdrage lejem�let til andre.\nVed overtr�delse af disse bestemmelser risikerer medlemmet at lejeaftalen og medlemskabet af haveforeningen bliver oph�vet p� grund af misligholdelse.\nHvad er overdragelse?\nNormalt er der ingen tvivl, n�r en ulovlig overdragelse har fundet sted. Det afsl�res ved at medlemmet ikke l�ngere kommer i haven. Hvis et medlem derimod p� grund af fysisk svaghed har sv�rt ved at klare den almindelige vedligeholdelse af haven og kolonihavehuset, kan medlemmet selvf�lgelig f� hj�lp hertil, uden at dette betragtes som en overtr�delse af forbudet mod at overlade brugen af havelodden til en anden.\nI de tilf�lde, der rammes af bestemmelsen, har medlemmet uden lovlig grund overdraget hele ansvaret for havens brug og vedligeholdelse til en anden, der ikke er medlem af haveforeningen, og dette er klart i strid med medlemskabets personlige karakter.\nEivind F. Kramme, Havebladet 3/2005\nPas p� sommervarmen og "\nDet er normalt ikke muligt b�de at have vinduet p� klem og boligen forsvarligt afl�st. Pr�ver man alligevel, kan det koste mange penge.\nIntet er s� ulideligt, som at komme hjem fra arbejdet til en 30-35 grader varm indelukket bolig. Uden p� nuv�rende tidspunkt at vide, hvordan det danske sommervejr vil arte sig i �r, vil der helt sikkert komme dage med sol og godt opvarmede boliger. S�danne dage vil en del mennesker tage p� arbejde med vinduerne st�ende p� klem, s� den v�rste varme undg�s. Vinduer p� klem lokker tyven til\nMange har formentlig sikrer vinduerne med de s�rlige sikringsbeslag, der findes i handelen i den tro, at disse beslag er indbrudssikre. Men vinduer p� klem er ren lokkemad for tyve, der hellere g�r fors�get der end hos naboen med de lukkede vinduer. Og hvis man tror, at man med et s�kaldt "tyverisikret" vinduesbeslag har fuld forsikringsd�kning i tilf�lde af indbrud, venter der en slem overraskelse fra forsikringsselskaberne. Retur til toppen\nForsikringsm�ssigt har man nemlig ikke haft indbrud, men derimod v�ret ude for det, som forsikringsselskaberne kalder simpelt tyveri. Det betyder, at der ingen d�kning vil v�re for penge, smykker, guld og s�lvting, ligesom "s�rlige indbogenstande" s�som radio-, TV-, edb- og fotoudstyr samt spiritus m.m. typisk bliver erstattet med et maksimum p� en n�rmere angivet procentdel af indboforsikringens d�kningssum - f.eks. 10 pct. Boligen skal v�re forsvarligt afl�st\nBaggrunden for forsikringsselskabernes restriktive holdning i disse sager er, at indbrudstyveri if�lge forsikringsbetingelserne kun kan ske fra en bolig, der er forsvarligt afl�st.\nOg en bolig, hvor vinduerne st�r p� klem kun sikret med et sikringsbeslag, vil som alt overvejende hovedregel v�re ikke forsvarligt afl�st. Kommer en tyv ind denne vej, er der alene tale om simpelt tyveri. Det fremg�r af flere anken�vnskendelser.\nDet kan alts� blive en dyr forn�jelse at s�tte sin lid til, at det "tyverisikre" vinduesbeslag p� en og samme tid kan holde vinduet p� klem, s� hjemmet er k�ligt, og samtidig s�rge for at boligen er "forsvarligt afl�st".\nChristian Sk�dt, Havebladet 3/2005\nRetssager om salg af indbo\nDet er ikke lovligt at kr�ve betaling for indbo ud over den officielle vurderingspris.\nMed st�tte fra Kolonihaveforbundet er der anlagt to retssager som en slags pr�vesager, idet der ikke ses at foreligge tidligere domstolsafg�relser om dette problem.\nI den ene sag blev et kolonihavehus sat til salg i Den Bl� Avis for en salgspris p� 415.000 kr. Vurderingsudvalgets v�rdians�ttelse af have og bebyggelse var 172.500 kr. S�lger kr�vede dermed en betaling p� 242.500 kr. for indbo, som ved salg uden medf�lgende kolonihavehus h�jst kunne have indbragt 10.000 kr.\nSagernes juridiske grundlag\nDet juridiske grundlag for disse sager er, at s�lger enten direkte har givet urigtige oplysninger om �konomiske vilk�r for overdragelse af kolonihavehuse i kolonihaver under Kolonihaveforbundet, eller hvad der typisk er tilf�ldet, har undladt at oplyse k�ber om disse vilk�r.\nForbudet mod kapitalvinding\nDet s�lger �glemmer� er, at man som medlem af Kolonihaveforbundet er forpligtet af Forbundets vedt�gt, og dermed forpligtet til at modvirke enhver form for kapitalvinding ved salg af et kolonihavehus.\nI �Hovedbestemmelser omfattende haveafst�elser i kolonihaveomr�derne� under Kolonihaveforbundet for Danmark er det udtrykkeligt fastsl�et, at �salg af bebyggelsen ikke kan betinges af forpligtelse til samtidigt k�b af indbo og/eller redskaber�.\nDet fremg�r ogs� af �Generelle retningslinier for medlemmers investeringer i og p� lejet havelod� udarbejdet af Kolonihaveforbundet, at medlemmer fra start m� g�re sig klart, at der er tale om en lejet havelod til kolonihaveform�l. Der g�lder derfor en r�kke bestemmelser, som ikke har relation til salg af fritidshuse i det almindelige �bne marked.\nVed salg af kolonihavehuse opf�rt p� lejet havelod i en haveforening under Kolonihave-forbundet kan man derfor ikke lovligt kr�ve en overpris for indbo ved siden af og udover vurderingsprisen. G�r man det og bliver det opdaget, risikerer man fremover at blive retsforfulgt.\nS�lgers retsstridige optr�den viser sig bl.a. ved, at s�lger p� eget initiativ udvirker k�bers betaling af den officielle vurderingspris p� bestyrelsens kontor i forbindelse med udarbejdelse af overdragelsesdokumenter, og bagefter afkr�ver k�ber den resterende betaling for indbo uden bestyrelsens viden og medvirken.\nI de verserende sager har k�berne kr�vet erstatning svarende til det bel�b, s�lger ulovligt har opkr�vet som betaling for indbo.\nDet bliver interessant at se, hvad retten n�r frem til i disse sager.\nEivind F. Kramme, Havebladet 1/2004\nArbejdsskadeforsikringen d�kker kolonihaveforeningen mod enhver forpligtelse vedr�rende arbejdsulykker, jfr. Lov om sikring af arbejdsskade.\nMedlemmer af en forening kan i deres egenskab af medlemmer ikke anses for at v�re i et ans�ttelsesforhold til foreningen og vil derfor normalt ikke v�re omfattet af Arbejdsskadeloven. Det skal bem�rkes, at et ans�ttelsesforhold ikke foruds�tter en formuleret aftale men meget vel kan etableres stiltiende.\nForeligger der et ans�ttelsesforhold, vil medlemmet v�re omfattet af loven om pligt til at v�re forsikret. Det g�lder ligeledes medlemmer som i enkelte tilf�lde p�tager sig specielle opgaver af en vis betydning, som ikke naturligt falder ind under, hvad foreningens medlemmer i almindelighed udf�rer i foreningens interesse, og som foreningen derfor ellers m�tte have antaget fremmed arbejdskraft for at f� udf�rt.\nMedlemmer af en forenings bestyrelse kan lige s� lidt som de menige medlemmer af foreningen principielt v�re i et tjeneste- eller ans�ttelsesforhold til foreningen og derfor ikke v�re d�kket af loven, n�r de udf�rer funktioner, der er knyttet til hvervet som bestyrelsesmedlem eller til medlemskabet i foreningen.\nHvis der derimod overdrages et bestyrelsesmedlem et arbejde, der har s�dant omfang og beskaffenhed, at det ligger udover hvad man medrimelighed kan forvente at et bestyrelsesmedlem p�tager sig, vil der foreligge et ans�ttelsesforhold i lovens forstand, og dermed har foreningen forsikringspligt for den p�g�ldende. Det er ikke afg�rende om der ydes vederlag for arbejdet eller ej. Det er s�ledes samme synspunkter der m� l�gges til grund ved afg�relsen af om et menigt medlem og et bestyrelsesmedlem er i et ans�ttelsesforhold til foreningen. Der vil efter sagens natur normalt forventes en st�rre arbejdsindsats af et bestyrelsesmedlem og endnu mere af formanden end af et menigt medlem. For medlemmer, der v�lges til andre tillidshverv end bestyrelseshverv, g�lder tilsvarende betragtninger som for bestyrelsesmedlemmer.\nDa Loven om Arbejdsskadeforsikring kan tolkes p� flere m�der, m� det anbefales at alle foreninger b�r tegne arbejdsskadeforsikring som minimum mindste �rspr�mie for foreningesarbejde, for at sikre de p�g�ldende medlemmer og bestyrelser, der involveres i et arbejde til foreningens interesse.\nDet er Arbejdsskadestyrelsen og Den Sociale Ankestyrelse som beslutter om det p�g�ldende arbejde er af s�dan karakter, at foreningen havde pligt til at tegne forsikring for medlemmerne og for bestyrelsen. Det er ligeledes Arbejdsskadestyrelsen der afg�r erstatningsudm�lingen.\nKent Dittlau, Codan Forsikring, Havebladet 1/2004\nTager forsikringen aldrig fejl?\nSom skadelidte i en forsikringssag kan man, efter at forsikringsselskabet har behandlet skaden, st� tilbage med et resultat som man ikke er tilfreds med S� er det vigtigt at vide, hvor man\nkan henvende sig med sin utilfredshed.\nSom privat forsikringstager kan man forel�gge sagen for anken�vnet for Forsikring, der behandler klager fra forsikringstagere vedr�rende deres egne forsikringer, det vil sige alle klager\nom privatforsikring og motork�ret�jsforsikring. For at klage er det en foruds�tning, at man forinden forg�ves har fors�gt at f� en tilfredsstillende ordning med forsikringsselskabet.\nN�vnets kendelser er bidende for selskaberne, med mindre de inden fire uger meddeler n�vnet, at de ikke vil v�re bundet af det. Det sker dog meget sj�ldent, og i de tilf�lde kan man som\nklager v�lge at g� til domstolene for at f� en kendelse.\nDer skal betales et gebyr p� 150 kr. for at klage til Anken�vnet for Forsikring. Bel�bet betales dog tilbage, hvis man som klager f�r helt eller delvist medhold i klagen.\nDrejer det sig om klager over erhvervsforsikringen skal de behandles af Forsikringsoplysningen, der ogs� behandler klager, hvis man som privat forsikringstager er utilfreds med den\nafg�relse, en eventuel modparts forsikringsselskab har truffet. Det er de tilf�lde, hvor man har problemer med at f� erstatning for en skade, som en anden er skyld i.\nForsikringsoplysningen afg�relser i klagesagerne er ikke bindende for selskaberne, men sagen kan altid rejses ved en domstol. Forsikringsoplysningen tager ikke noget gebyr for at behandle\nHvad med kolonihavefolket?\nFor kolonihavefolket kan der blive tale om at inddrage b�de Anken�vnet for Forsikring og Forsikringsoplysningen. Som kolonihaveejer er man privat forsikringstager og kan benytte sig af\nAnken�vnet for Forsikring, hvis man fx er utilfreds med en forsikringsm�ssig afg�relse om erstatning i forbindelse med en skade p� kolonihavehuset eller indboet. Hvis det derimod er den\nenkelte kolonihaveforening, der er utilfreds med en forsikringsm�ssig afg�relse, bliver Forsikringsoplysningen ankeinstans for kolonihaveforeningen, da foreninger generelt er et\nerhvervsforsikringsomr�de. Klagesager, der h�rer ind under Forsikringsoplysningen kan vedr�re skader p� foreningens f�lleshus og foreningens f�lles grundejeransvar som fx\nlegepladsansvar, bestyrelsesansvar m.m.\nForsikringsoplysningen er forsikringsselskabernes f�lles informationstjeneste. Forsikringsoplysningens vigtigste opgave er at vejlede forbrugerne, s� de ved, hvilke forsikringer de har\nbehov for, og hvordan forsikringerne d�kker, hvis skaden sker. Omkring 20.000 forbrugere ringer hvert �r til Forsikringsoplysingen for at f� r�d og vejledning om deres\nForsikringsoplysningen kan kontaktes p� telefon 33 43 55 00 mandag-torsdag mellem kl. 9.00 og 16.30 og fredag mellem kl. 10 og 16. Forsikringsoplysningen kan ogs� kontaktes p�\nInternettet, hvor man kan skrive sit forsikringssp�rgsm�l for efterf�lgende at blive kontaktet telefonisk af en forsikringskonsulent. Forsikringsoplysningen udgiver ogs� en r�kke\npublikationer. De fleste er gratis, og man kan bestille dem pr. telefon eller e-mail. En del af dem er ligeledes tilg�ngelige p� Internettet.\nForsikringsoplysningens hjemmesideadresse er: www.forsikringsopl�hsningen.dk\nAnken�vnet for Forsikring blev oprettet i 1975 af Forbrugerr�det og erhvervsorganisationen Forsikring & Person og godkendt af Forbrugerklagen�vnet. N�vnet best�r af en formand samt\nmedlemmer udpeget af Forbrugerr�det og Forsikring & Pension. Ved behandlingen af den enkelte klage deltager formanden samt et ligeligt antal repr�sentanter fra Forbrugerr�det og\nStort set alle forsikringsselskaber, der tegner privatforsikringer er tilsluttet Anken�vnet for Forsikring.\nMichael Espersen, Havebladet 1/2005\nPenge under havebordet\nKolonihaveforbundets indsats for at f� standset ulovlig kapitalvinding ved haveoverdragelser er stadig genstand for en betydelig medieomtale. Her redeg�res for det juridiske grundlag for sagen, der omtales i Debat p� side 17 og som resulterede i, at s�lger skulle tilbagebetale det meste af det bel�b, der blev kr�vet for indboet\nRetten lagde indledningsvis til grund, at v�rdien af indboet ikke var fastsat ud fra indboets faktiske v�rdi, men alene fastsat som forskellen mellem den officielle vurdering af selve kolonihavehuset og den kr�vede samlede k�besum for huset inkl. indbo.\nRetten bem�rkede, at haveforeningens og kolonihaveforbundets vedt�gter ikke direkte regulerer retsforholdet mellem s�lger og k�ber af et kolonihavehus. Der forekommer ikke p� dette omr�de som ved salg af andelsboliger et lovbestemt krav p� tilbagebetaling af en evt. overpris.\nFor retten var der ingen tvivl om, at s�lger kun havde opn�et den forlangte pris for indboet, fordi k�ber �nskede at k�be kolonihavehuset med tilh�rende lejem�l vedr�rende havelodden.\nRetten lagde ogs� til grund, at huset var udbudt til salg inkl. indbo samt, at der under forhandlinger om k�besummen kun blev dr�ftet en samlet pris, dvs. ikke s�rskilt pris for hhv. hus og indbo. K�ber havde derfor med rette haft den opfattelse, at kolonihavehuset kun blev solgt sammen med indboet samt, at det m� have st�et klart for s�lger, at k�ber kun accepterede den forlangte pris for at f� kolonihavehuset.\nDa der ikke var tvivl om, at den kr�vede pris for indboet l� v�sentligt over den faktiske v�rdi, fastslog retten, at det var i strid med redelig handlem�de at kr�ve denne pris. Prisen blev derfor nedsat til indboets faktiske v�rdi i medf�r af aftalelovens � 36.\nSom man kan se har retten med den angivne begrundelse �ndret aftalen mellem k�ber og s�lger.\nAftalelovens � 36 er en generalklausul, der bl.a. har til form�l at beskytte forbrugere og andre mod urimelige aftalevilk�r, som f.eks. i det foreliggende tilf�lde, hvor s�lger af et kolonihavehus kr�vede 232.500 kr. for indbo, der i realiteten var v�rdil�st.\nVerserende og kommende retssager om samme problem forventes afgjort i overensstemmelse hermed.\nEivind F. Kramme, Havebladet 1/2005\nMistillid Det er et grundl�ggende princip i foreningsretten, at den generalforsamling der v�lger en bestyrelse eller en dirigent ogs� kan afs�tte de valgte.\nValg af en haveforenings bestyrelse er normalt udtryk for forsamlingens tillid til, at den valgte bestyrelse kan klare de administrative opgaver for f�llesskabet, der p�hviler en bestyrelse.\nKommer bestyrelsen eller enkelte bestyrelsesmedlemmer i un�de i en valgperiode, kan et antal medlemmer beg�re afholdt en ekstraordin�r generalforsamling med det form�l, at f� afsat bestyrelsen eller de bestyrelsesmedlemmer, man er utilfreds med. Der er her tale om en s�kaldt mistillidsdagsorden, hvis indhold medlemmerne er gjort bekendt med i indkaldelsen og derved har haft mulighed for at forholde sig til inden generalforsamlingens afholdelse.\nDirigentens ret og pligt\nEn anden situation er den, at der f.eks. p� en ordin�r generalforsamling fremkommer kritiske udtalelser om bestyrelsen eller enkelte bestyrelsesmedlemmer. S�danne udtalelser forpligter ikke uden videre dirigenten til at formulere en mistillidsdagsorden, der skal s�ttes under afstemning. En s�dan dagsorden m� forslagsstillerne selv udforme i den pause man anmoder dirigenten om at f� til form�let, hvorefter dirigenten afg�r, om den formulerede dagsorden har en s� konkret karakter, at den kan danne grundlag for afstemning om afs�ttelse af de bestyrelsesmedlemmer angrebet er rettet mod. Afviser dirigenten forslagsstillernes mistillidsdagsorden, og �nskes forslaget fastholdt, m� forslagsstillerne selv tage initiativ til at f� afholdt en ekstraordin�r generalforsamling, hvor den kr�vede mistillidsdagsorden kan behandles.\nEivind F. Kramme, Havebladet 2/2005\nNye regler for handel med kolonihavehuse\nP� Kolonihaveforbundets kongres i K�benhavn i 2003 blev det besluttet at give hovedbestyrelsen bemyndigelse til at neds�tte et udvalg, der skulle se p� de g�ldende vurderingsregler i forbindelse med salg af kolonihavehuse og komme med forslag til nye eller reviderede regler, der s� kunne tages i brug, n�r de var endelig godkendt af hovedbestyrelsen.\nHovedbestyrelsen besluttede efterf�lgende, at forretningsudvalget skulle arbejde med problemet og fremkomme med forslag.\nDette arbejde er nu tilendebragt, og hovedbestyrelsen har netop godkendt de nye retningslinier, som tr�der i kraft den 1. juni i �r.\nDet er vort h�b, at de nye regler vil v�re et v�rn mod den tendens, der den seneste tid har vist sig med �penge under bordet� i forbindelse med handlen med kolonihavehuse. Nye nedskrivningsregler\nDer kan v�re stor forskel p� kolonihavehusenes st�rrelse, kvalitet og udseende\nDet har altid v�ret en af hj�rnestenene i vort arbejde i Kolonihaveforbundet for Danmark, at modvirke enhver form for kapitalvinding i forbindelse med kolonisternes afh�ndelse af deres haver; men det kan p� den anden side ikke v�re vor opgave, at s�tte vurderingerne s� lavt, at kolonisterne reelt s�tter penge til, n�r de s�lger deres kolonihavehuse. Retur til toppen\nVi m� s�ledes erkende, at nogle af de byggematerialer, man i dag anvender til vore kolonihavehuse, er nye og bedre end tidligere, hvortil kommer, at flere og flere kommuner kr�ver, at der skal anvendes nye materialer, n�r man bygger eller reparerer kolonihavehuset.\nP� den baggrund er den �rlige nedskrivning sat ned fra 3�% til 2�%, s� afskrivningsperioden for�ges fra 30 til 40 �r. Der bliver herudover mulighed for at give et till�g p� op til 20�% af den nedskrevne v�rdi til huse, som fremtr�der i en opf�rsel og vedligeholdelsestilstand, der er bedre, end man m�tte forvente, af et hus med det antal �r p� bagen, der er angivet.\nP� tilsvarende m�de vil man ved huse, der fremtr�der i en udf�relse og vedligeholdelse, der er ringere end j�vn og god opf�relse og vedligeholdelse, skulle foretage et fradrag i vurderingen. Her kan f.eks. v�re tale om huse, der er uden indvendig bekl�dning � ja, for den sags skyld har ulovlig indvendig bekl�dning - eller m�ske mangler isolering.\nV�rdien af indbo begr�nses\nN�r vi de senere �r har set, at der forlanges t�rnh�je priser for kolonihavehuse, skyldes det f�rst og fremmest, at huse er blevet solgt med indbo og/eller haveredskaber, hvor husets pris har v�ret vurderingsprisen, medens der er taget en helt urimelig pris for indbo m.v.\nDet s�ttes der nu en stopper for, idet\n1. Salg af hus kan � som hidtil � ikke betinges af forpligtigelse til samtidig k�b af l�s�re (d.v.s. indbo og/eller haveredskaber), og\n2. S�lger skal udarbejde en liste over de effekter, s�lger �nsker skal f�lge med handelen, og der skal v�re anf�rt en samlet pris for disse effekter.\nPrisen p� indbo m� dog ikke overstige 15�% af det bel�b, hovedhuset er\nVurderingen tilpasses de lokale forhold\nDer vil ved vurderingerne blive brugt det samme skema over hele landet; men da priserne jo ikke er ens, vil der � som det ogs� har v�ret hidtil � v�re mulighed for at nedskrive vurderingspriserne i de enkelte kredsomr�der, til det relevante prisniveau.\nEr der priser der ligger under de priser der er fastsat af hovedbestyrelsen, skal de respekteres.\nDer kan v�re tale om at udlejer, f�rst og fremmest at kommuner, i diverse lejekontrakter har lagt restriktioner p� hvad kolonihaver m� s�lges til i det p�g�ldende omr�de.\nIvan Larsen, Havebladet 2/205\nD�kker forsikringen ved gammel l�s?\nSvaret er ja, det g�r den. Som udgangspunkt kr�ver forsikringsselskabet kun, at boligen skal v�re forsvarlig afl�st, for s� skal tyven nemlig bruge vold for at komme ind. Det betyder ogs�, at der principielt blot skal v�re en brugbar l�s i d�ren, og at vinduerne skal v�re tilhaspede. S� det at l�sen er gammel, diskvalificerer den ikke n�dvendigvis rent forsikringsm�ssigt. Kan der stilles krav om speciell�se?\nMed mindre at forsikringsselskabet specifikt ved indtegning af forsikringen har kr�vet specielle l�se p� grund af det forsikredes v�rdi kan en gammel k�benhavnerl�s s�m�nd v�re god nok rent forsikringsm�ssigt. En anden situation, hvor forsikringsselskaberne kan stille krav om specielle l�se, er i forbindelse med en skade. Selskabet kan betinge det forsatte forsikringsforhold af, at den eller de gamle l�se skiftes ud til nogle nye - m�ske endda til nogle helt specifikke nye l�se. Men selv om forsikringen eventuel m�tte d�kke, er det altid en god id� at sikrer sig bedst muligt mod indbrudstyveri, da det aldrig er rart at have haft bes�g af ubudne g�ster. Retur til toppen\nDer er mange myter om indbrud, og mange t�nker, at hvis tyven vil ind, er der jo alligevel ikke noget at g�re, men det er ikke rigtigt - tv�rtimod. Jo mere besv�rligt, det er for tyven at komme ind i boligen, jo st�rre er sandsynligheden for, at tyven v�lger at g� igen. Fakta er nemlig, at over halvdelen af alle indbrud beg�s af amat�rer og typisk kun ved hj�lp af en skruetr�kker. Det betyder, at man med enkle midler kan holde tyven ude. Det er vigtigt, at man fors�ger at se sit hjem med tyvens �jne. Man b�r stille sig selv f�lgende sp�rgsm�l: Ser det ud, som om der er noget at komme efter? Hvor let er det at komme ind? Hvor sikre er d�rene? Hvor sikre er vinduerne? Ser det ud, som om huset er beboet?\nHvorn�r bryder tyven ind?\nMange tror, at indbrud beg�s om natten. Det er forkert. De fleste indbrud finder faktisk sted mellem klokken 8 og 16, hvor mange ikke er hjemme. Ved h�jlys dag er tyvens v�rste fjende tid og st�j. Hvis tyven er n�dt til at bruge l�ngere tid, og hvis indbruddet vil st�je, er der stor risiko for at blive set eller h�rt. Derfor vil en god tyverisikring ofte kunne holde tyven v�k.\nM�rkning og registrering\nErfaringer viser endvidere, at indbrudstyve har stort besv�r med at s�lge m�rkede genstande, og m�rkningen giver ydermere politiet gode muligheder for at opklare tyverier. Det vil derfor v�re en god id� at anskaffe sig et m�rkningsudstyr (se i telefonbogens gule sider under tyverisikring), eller l�n et hos n�rmeste politi. Det Kriminalpr�ventive R�d har udarbejdet en udf�rlig vejledning om Operation M�rkning. Vejledningen kan f�s hos n�rmeste politi og p� biblioteker.�\nI en kolonihaveforening vil det v�re oplagt at tale med sine naboer om nabohj�lp. Det er en af de bedste m�der at forebygge indbrud p�. Det drejer sig om at s�tte sm� ting i v�rk, s� tyven tror, at her er der nogen hjemme. Udf�rlig vejledning om nabohj�lp f�s hos n�rmeste politi og p� biblioteker.\nF� yderligere oplysningen p� hjemmesiden www.stopindbrud.dk\nMichael Espersen, Havebladet 2/2005\nKolonihavehuset g�r i vinterhi\nSommeren er nu g�et p� h�ld. Kolonihavehuset sendes i disse dage p� vinterferie, og folk flytter tilbage til den faste bop�l. Men inden man g�r det, b�r man lige bruge lidt tid p� at g�re kolonihavehuset klar til vinteren. T�m r�rene for vand\nN�r man lukker kolonihavehuset ned for vinteren, skal der lukkes for vandet ved hovedhanen, og alle vandhaner i huset skal st� �bne, s� anl�gget bliver t�mt for vand. Dette er meget vigtigt, for n�r der ingen vand er i r�rene, kan der ikke ske frostspr�ngninger. Man b�r ogs� s�rge for, at toiletter og cisterner bliver t�mt eller frostsikret, ligesom termostatstyrede blandingsbatterier, der konstant indeholder vand, skal afmonteres. Eventuelle opvaske- og vaskemaskiner b�r ligeledes t�mmes for vand. Undlader man at tage disse simple forholdsregler, risikerer man om for�ret at blive m�dt med det triste syn af frostspr�ngte vandr�r og store vandskader. Og netop frostspr�ngninger er den store synder, n�r der er tale om vandskader i s�vel kolonihavehuse som sommerhuse.\nForsikringen d�kker ikke\nEn ting er, at kolonihavehuset pga frostspr�ngte r�r. sejler i vand efter en h�rd vinter, men sagen bliver ikke bedre af, at husforsikringen melder pas. Og det g�r den, n�r der er tale om vandskader, som f�lge af frostspr�ngninger, der sker i rum eller bygninger, som ikke er tilstr�kkeligt opvarmede. F� varmegrader er ikke nok Hvis man af en eller anden grund ikke �nsker at t�mme vandinstallationerne, skal de i hvert fald holdes helt frostfri. Kommer der, som forrige vinter, perioder med h�rd frost, skal man sikre sig, at der er tilstr�kkelig varme i huset. Og her er det vigtigt at v�re opm�rksom p�, at jo koldere det er uden for, jo mere skal der skrues op for varmen inde i huset. Det er ikke nok, at man blot har nogle f� varmegrader p� radiatorerne.\nG�r det rigtigt, n�r du g�r det selv\nHvis man pludselig st�r med frosne vandr�r � hvad g�r man s�? Denne nemme og den bedste l�sning er, at man kontakter en VVS-mand eller en el-installat�r. De har grejet til at t� r�r op p� den rigtige m�de. Men vil man absolut selv, s� hold fingrene v�k fra �ben ild. Det er bandlyst til opt�ning. Og varmluftspistoler er farlige i ukyndiges h�nder, da de n�r op mindst 500 grader. En rigtig g�r-det-selv-mand bruger h�ndkl�der vredet op i varmt vand, eller hvis fruen tillader det, bruger han hendes h�rdt�rrer. Og sidst men ikke mindst vigtigt � han ved at opt�ning tager sin tid, det er et t�lmodighedsarbejde.\nRettidig omhu er altid godt\nI det hele taget altid er en god id� at bruge noget tid i efter�ret til at give kolonihavehuset et grundigt vintereftersyn. Og at det er selvf�lgelig specielt vigtigt, n�r huset ikke skal benyttes i vinterhalv�ret. Mange skader og dermed mange �rgrelser kan undg�s med rettidig omhu. Ud over at s�rge for opvarmning i huset, hvis vandet ikke skal t�mmes helt af, skal man ogs� huske at rense tagrender og efterse taget for huller og revner. Begge sidstn�vnte ting kan ligeledes medf�re store vandskader. Man b�r ogs� efterse eventuelle tr�er for grene der i stormvejr kan kn�kke og falde ned med skade p� huset til f�lge. Hvis havem�bler efterlades udend�rs b�rer man risikoen ved tyveri, n�r huset er ubeboet. Afslutningsvis b�r det n�vnes, at det altid er en god id� at bede nogen om at kigge efter huset, n�r det st�r tomt, hvis det er muligt � jo hurtigere en skade opdages, des st�rre er muligheden for at begr�nse tabet.\nMichael Espersen, Havebladet 5/2004\nForbundets jurakurser og juridiske r�dgivningstjeneste kan hj�lpe haveforeningernes bestyrelser med at h�ndtere misligholdelsessager, s� de ikke l�ber mere af sporet end n�dvendigt.\nDet har aldrig v�ret meningen, at bestyrelsesmedlemmer skal have best�et et juridisk grundkursus for at kunne h�ndh�ve vedt�gter og ordensregler.\nI mange tilf�lde kan de v�re sv�rt for en bestyrelse at h�ndtere misligholdelsessager, men s� sandelig ogs� sv�rt for advokaten, der efterf�lgende skal forts�tte sagen ved retten\nmed et forventet tilfredsstillende resultat.\nBlandt de misligholdelsessager jeg modtager fra haveforeningerne i �rets l�b er der sager, som bestyrelsen ikke har h�ndteret godt nok, men bestyrelsen skal ikke tabe modet af den grund.\nTypisk er der tale om manglende eller mangelfuld opf�lgning p� p�krav og oph�velse af et medlemskab. I s�danne tilf�lde m� advokaten overtage reklamationsforl�bet for at g�re sagen\nklar til retlig behandling, dvs. om igen.\nBestyrelsen b�r ikke opfatte dette som et nederlag. Det kan v�re vanskeligt for l�gmand at gennemskue fx forskellen p� de juridiske begreber opsigelse og oph�velse samt hvorledes der\nskal f�lges op p� vedt�gtsm�ssige frister og h�ndtering af sagens evt. indbringelse for generalforsamlingen, formulering af dagsorden mv.\nKolonihaveforbundets standardbreve er velegnede redskaber til form�let, men sagernes forskellighed kan g�r det vanskeligt at bruge disse breve korrekt i alle tilf�lde.\nHer kan Forbundets jura-kurser forh�bentlig medvirke til atg�re en bestyrelse mere fortrolig med anvendelse af disse breve.\nDet er min anbefaling, at haveforeningernes bestyrelser i st�rre grad bruger Forbundets juridiske r�dgivningstjeneste, som er uden udgift for haveforeningen ved telefoniske konsultationer,\nder kan afsluttes med r�dgivning. Viser det sig s�, at der er tale om en sag, som m� forts�ttes af advokaten, vil denne omkostning normalt blive d�kket i forbindelse med salg af det\nkolonihavehus, der skal afst�s ved lejem�lets og medlemskabets afvikling.\nEivind F. Kramme, Havebladet 4/2004\nMan ulykkesforsikrer da sine b�rn - eller?\nTo ud af tre b�rn er ikke ulykkesforsikrede, mens kun et ud af 1 fjernsyn ikke er forsikret. B�rnene er nemlig ikke forsikret af Familieforsikringen, der f�rst og fremmest vedr�rer\n200.000 b�rn p� skadestue �rligt\nHvert �r m� knap 200.000 b�rn mellem 0 og 14 �r en tur p� skadestuen efter en ulykke - alligevel er kun hver 3. barn ulykkesforsikret.\nDanske b�rns for�ldre er rigtig gode til at forsikre deres ejendele. 90 pct. af samtlige husstande i Danmark har tegnet en forsikring, der d�kker, hvis fjernsynet br�nder eller bliver\nstj�let, mens kun omkring 35 pct. af alle b�rn er ulykkesforsikret. Det er immerv�k tankev�kkende. Specielt n�r sandsynligheden for at et barn kommer til skade og skal p� skadestuen er\nv�sentlig st�rre end sandsynligheden for, at et hjem bliver udsat for tyveri eller at der anmeldes en brandskade. Retur til toppen\nAt vi ikke er bedre til at forsikre vore b�rn kan skyldes, at der er mange for�ldre, der er overbevis om, at b�rnene forsikringsm�ssigt er d�kket ind i institutionen, i skolen og i\nidr�tsforeningen. Men ingen af de n�vnte stedder har pligt til at forsikre b�rnene. Og skulle der v�re tegnet en kollektiv ulykkesforsikring i institutionen eller p� skolen, er\nd�kningen typisk s� lav, at den kun kan betragtes som en "plaster-p�-s�ret-erstatning". Desuden viser skadestuernes statistik, at n�sten halvdelen af ulykkerne sker i hjemmet\nog omr�det omkring hjemmet. P� andenpladsen kommer skole- og institutionsomr�det med ca. 27 pct. af ulykkerne, mens sm� 17 pct. af b�rneulykkerne sker i forbindelse med idr�t.\nFamilieforsikringen d�kker kun indbo\nEn del tror, at barnet er ulykkesforsikret p� Familieforsikringen. Men Familieforsikringen d�kker f�rst og fremmest familiens indbo, og giver derfor ikke nogen erstatning, hvis fx barnet\nbliver invalid som f�lge af en ulykke.\nDe eneste situationer, hvor vi som for�ldre kan v�rn nogenlunde sikre p� at barnet kan f� erstatning er hvis barnet bliver k�rt ned af et motork�ret�j eller er passager i en bil, der\nforulykker. Her fastsl�r F�rdselsloven nemlig at barnet skal have erstatning af motork�ret�jets lovpligtige ansvarsforsikring. Det sker heldigvis kun i 5,7 pct. af de b�rneulykker som\nsom skadestuerne h�rer om.\nVed at ulykkesforsikre barnet har for�ldrene taget et ansvar for, at barnet f�r bedre �konomiske muligheder til at kunne tilpasse sig et voksenliv som handicappet. M�ske bliver det\nn�dvendigt med en bil, eller der bliver brug for penge til k�b af en bolig tilpasset barnets handicap.\nDe fleste er enige om, at man opn�r en god d�kning, hvis en b�rneulykkesforsikring bliver tegnet med en d�kning p� 1 mio. kr. ved 100 pct. invaliditet. Det vil ogs� give en god\nd�kning ved de mindre invaliditeter. Og s� skal forsikringen selvf�lgelig have tandskaded�kning. For selv om et offentlige betaler b�rns tandpleje og udbedrer eventuelle tandskader, s�\ng�lder det kun til barnet fylder 18 �r. Og er der tale om udsl�ede t�nder, vil situationen ofte v�r den, at den endelige behandling af tandskaden f�rst kan laves n�r barnet er fuldt\nudvokset - omkring 20-�rsalderen. Og her er det ikke ualmindeligt at regningen kan bel�be sig til over 10.000 kr.\nPr�mie = et �ble om dagen\nEt �jebliks uopm�rksomhed, og ulykken er sket. Og n�r det nu oplyses at pr�mien for en b�rneulykkesforsikring ligger p� ca. 1,50 kr. pr dag, dvs. mindre end prisen p� et �ble,\nhvorfor s� ikke v�lge at give sit barn det bedste?\nMichael Espersen, Havebladet 4/2004\nNabohj�lp og erstatning\nDet er meget sandsynligt, at den ene nabo vil give den anden en h�ndsr�kning, n�r det er n�dvendigt. Men hvad nu, hvis den hj�lpsomme nabo kommer til skade i\nforbindelse med sin h�ndsr�kning?\nN�r man giver naboen eller vennen en h�ndsr�kning og kommer ud for en personskade, er man faktisk forsikret. Det fremg�r af loven om forsikring mod f�lger af arbejdsskader. If�lge loven er enhver, der her i landet udf�rer arbejde for andre, forsikret under arbejdets udf�relse. Det g�lder, uanset om man f�r penge for arbejde eller udf�rer arbejde som en\nul�nnet vennetjeneste. Det er ogs� uden betydning, om der blot er tale om et tilf�ldigt og kortvarigt arbejde. Det betyder, at beder man nogen om at hj�lpe med et stykke arbejde, bliver\nman if�lge loven betragtet som "arbejdsgiver'". Af loven fremg�r det ogs�, at den, der besk�ftiger andre, har pligt til at tegne en arbejdsskadeforsikring. Denne pligt til at\ntegne forsikring g�lder dog ikke alle. Retur til toppen\nHar man medhj�lp i sin private husholdning (fx babysitter, reng�ringshj�lp eller havemand), eller er der tale om private vennetjenester, fx at naboen hj�lper med tr�f�ldning, har man\nikke pligt til at tegne en arbejdsskadeforsikring, s�fremt den samlede hj�lp ikke overstiger 400 timers arbejde i et kalender�r. Kommer hj�lperen til skade, fx naboen, skal kravet om\nerstatning sendes til Arbejdsskadestyrelsen.\nSelvbyggere skal dog v�re opm�rksomme p�, at ved st�rre selvbyggerprojekter som fx bygning af garage og udestue eller tilbygning, kan der v�re tale om planlagt arbejde/hj�lp og ikke en\nh�ndsr�kning, og derfor kan det v�re n�dvendigt at tegne en arbejdsskadeforsikring. Kontakt i de tilf�lde dit eget forsikringsselskab, f�r arbejdet g�r i gang.\nDen erstatning, som betales fra arbejdsskadeforsikringen, er fastsat i loven om forsikring mod f�lger af arbejdsskade.\nDer betales erstatning for:\n- Sygebehandling, optr�ning og hj�lpemidler (fx �delagte briller)\n- Varigt m�n\n- Overgangsbel�b til efterladte ved d�dsfald\n- Tab af fors�rger.\nHvis den nabo, man hj�lper, ved en uagtsomhed er skyld i, at man kommer til skade - fx hvis han stiller en defekt stige til r�dighed - kan man kr�ve at f� erstatning i henhold til\nerstatningsansvarsloven. Skadevolderen, dvs. naboen, skal anmelde skaden til sin ansvarsforsikring enten under husforsikringen eller under familieforsikringen.\nHar skadevolderen handlet uagtsomt, hvilket vil sige, at han ikke har v�ret forsigtig nok, betaler hans forsikring de erstatninger, der ikke betales af Arbejdsskadestyrelsen, fx �delagt\nt�j, tabt arbejdsfortjeneste samt godtg�relse for svie og smerte. Skyldes skaden et h�ndelig uheld, hvor naboen ikke kan g�re for, at skaden sker, har man ikke krav p� mere i\nerstatning, end hvad man eventuelt f�r udbetalt fra en arbejdsskadeforsikring eller fra Arbejdsskadestyrelsen, hvis der ikke er tegnet forsikring.\nSkader p� "arbejdsgivers" ting\nEr man s� uheldig at �del�gge noget hos den, man hj�lper, fx naboen, der kn�kker spaden, har "arbejdsgiveren" ikke krav p� erstatning. Det er den risiko, som enhver\n"arbejdsgiver" l�ber. Arbejdsgiveren (den, der modtager hj�lpen) m� selv betale for s�danne skader.\nSkadelidtes egne forsikringer\nKommer man alvorligt til skade ved arbejde hos naboen eller venne,n, kan man ikke b�de f� erstatning fra en arbejdsskadeforsikring (Arbejdsskadestyrelsen) og en privat tegnet\nfritidsulykkesforsikring. En fritidsulykkesforsikring betaler nemlig som hovedregel ikke for skader, n�r man arbejder for andre.\nDenne forsikring d�kker, som navnet siger, hele tiden. Alts� alle d�gnets timer. Det betyder at f�r man eksempelvis varigt m�n efter en ulykke, der er omfattet af loven om forsikring mod f�lger af arbejdsskade, vil man f� erstatning b�de fra arbejdsgiverens\nforsikring (ved venne- og nabohj�lp dog fra Arbejdsskadestyrelsen) samt fra sin egen forsikring.\nMichael Espersen, Forsikringsoplysningen, Havebladet 2/2004\nPAS P� BEGRUNDELSEN\nIf�lge Kolonihaveforbundets standardvedt�gt kan intet medlem optages i en haveforening uden bestyrelsens godkendelse.\nDet interessante sp�rgsm�l er herefter, om der juridisk set er b�de lovlige og ulovlige begrundelser for et afslag om optagelse?\nSvaret er JA, det er der !\nDer er forekommet ulovlige begrundelser, hvor et medlem har f�et afslag p� optagelse i en haveforening p� et grundlag, der er underkendt af domstolene.\nDette var tilf�ldet i en sag, afgjort af �stre Landsret i 2003, hvor en ejer ville overdrage sit kolonihavehus. K�ber skulle if�lge haveforeningens vedt�gter godkendes af foreningens bestyrelse, der uden begrundelse n�gtede at godkende p�g�ldende som nyt medlem.\nI tilf�lde hvor en begrundelse ikke oplyses, forekommer ofte skjulte usaglige �rsager af f.eks. diskriminerende karakter.\nIf�lge g�ldende retstilstand anses et afslag om overdragelse af ejendomsretten til et kolonihavehus for at v�re et v�sentligt indgreb af �konomisk karakter � ogs� selvom det m�tte v�re muligt at overdrage til anden side. Selvom domstolene anerkender, at en haveforening p� grund af sin s�rlige indretning og karakter adskiller sig fra ejerlejligheds- og andelsboligforeninger, findes et afslag p� at overdrage et kolonihavehus i lighed med hvad der g�lder f.eks. for andelsboligforeninger, i hvert fald at kr�ve, at bestyrelsen kun kan n�gte et nyt medlem optagelse i foreningen, hvis der samtidig meddeles en saglig begrundelse herfor.\nDomstolene har givet en advarsel til haveforeningernes bestyrelser om at passe p� begrundelsen, n�r/hvis man finder anledning til at n�gte et nyt medlem optagelse i haveforeningen.\nEivind F. Kramme, Havebladet 2/2004\nKriminalitet i haveforeningen\nDen idyl og tilh�rende livskvalitet, der er et af haveforeningens kendetegn er alvorlig truet visse steder.\nKriminel adf�rd i haveforeningen udspringer som regel fra en eller flere grupper, der bruger kolonihavehuset som base for kriminelle aktiviteter, fx bordel, smugkro, handel med h�lervarer, narkotika mv. Typisk for disse medlemmer er, at der udover deres kriminelle aktivitet, ogs� er tale om en r�kke andre ulovligheder vedr�rende fx bebyggelse mv. eller andre grovere overtr�delser af haveforeningens vedt�gter.\nRisici for bestyrelser\nDen bestyrelse, der arbejder �bent og m�lrettet for at komme s�danne nedbrydende kr�fter i haveforeningen til livs, lever livet farligt. Seneste for mig oplyste alvorlige eksempel er nedbr�nding af bestyrelsesformandens kolonihavehus i en haveforening, hvor bestyrelsen igennem flere �r med generalforsamlingens opbakning ih�rdigt har arbejdet for at komme kriminelle og andre ulovlige forhold i haveforeningen til livs.\nEt rystende og ulykkeligt eksempel p� en udvikling, som Forbundets medlemmer m� opfordres til at st� sammen om at f� l�st.\nKontakt Kolonihaveforbundet for Danmark\nLige s� rystende er det, at politiets opklaringsarbejde vanskeligg�res af naboers frygt for ubehageligheder ved at st� frem og afgive forklaring om deres viden om forholdene. Jeg opfordrer til at evt. vidner under alle omst�ndigheder kontakter Forbundet med sin viden, s� Forbundet med respekt for �nske om anonymitet kan beslutte i hvilket omfang, de meddelte oplysninger kan indg� i det n�dvendige opklaringsarbejde.\nEivind F. Kramme, Havebladet 3/2004\nPas p� grillen\nUt�lmodighed og nysgerrighed bringer ofte b�rnene faretruende n�r grillen. Hvis ulykken skulle ske, er b�rnene s� forsikret?\nSommeren er over os. Solen skinner, og b�fferne til de voksne og p�lserne til b�rnene bliver ivrigt vendt p� grillen. S� snart vejret giver os mulighed for en grillaften, tr�der "farmand" i karakter som grillmesteren, med s�vel opt�ndingsf�rdigheder som f�rdigheder ud i grillstegningens �dle kunst. S�dan vil det v�re hos tusinder af danske kolonihavefamilier. Alt er linet op til en hyggelig grillaften. Men et eller andet g�r helt galt. Skidtet vil ikke t�nde\nSelv om vi har gjort, som vi plejer under opt�ndingsproceduren, vil "skidtet" ikke br�nde. Og p� trods af alle advarsler, bliver flasken med rensebenzin eller sprit nu hentet frem og p�set p� kullene, alt imens de omkringst�ende bliver beroliget med, at der jo ikke sker noget, for ilden �r jo g�et ud. Men det er den bare ikke altid. Blot en mindre gl�d og ulykken sker. En stikflamme st�r ud fra grillen og rammer et af b�rnene, der bliver s� alvorligt forbr�ndt, at det f�r varige m�n efter ulykken.\nMange har fejlagtigt den opfattelse, at barnet kun kan f� erstatning, hvis for�ldrene har tegnet en b�rneulykkesforsikring. Men faktisk kan barnet ogs� f� erstatning fra den ansvarsforsikring, som er en del af den almindelige familie- eller indboforsikring, hvis for�ldrene eller en af dem er skyld i ulykken. I det aktuelle tilf�lde b�r der ikke v�re tvivl. Faderen har ikke t�nkt sig godt nok om, og er ved sin uagtsomhed skyld i ulykken. Han b�r alts� anmelde skaden b�de til b�rneulykkesforsikringen og til ansvarsforsikringen. Begge forsikringer d�kker, og der vil blive betalt erstatning fra dem begge. Det br�ndte t�j vil blive erstattet over indboforsikringens brandd�kning. Var dette uheld g�et ud over en g�st, ville den uagtsomme fars ansvarsforsikring ogs� have d�kket. Dette uheld er i �vrigt ikke enest�ende. I grills�sonen kommer der dagligt en person p� skadestue med en forbr�nding sket under grilning, og statistisk er det hver tredje dag et barn under 10 �r, der m� p� skadestuen. Hertil kommer s� alle de tilf�lde, som bliver klaret af de praktiserende l�ger, eller hvor ulykken ikke blev st�rre, end at familien selv kunne h�ndtere den p� forsvarlig m�de.\nDer kan ikke advares nok, og det kan ikke siges for ofte � ogs� selv om vi alle ved det. S� derfor disse gode r�d omkring grilning:\n* Brug en "grillopt�nder"\n* Brug opt�ndingsblokke eller speciel opt�ndingsv�ske og f�lg brugsanvisningen.\n* Brug aldrig benzin, sprit eller lignende letant�ndelige v�sker\n* Hold �je med, hvor b�rnene er under opt�ndingen, under selve grilningen og ikke mindst bagefter. (Mange forbr�ndinger skyldes, at b�rn r�rer en grill,\nde tror ikke er varm.)\n* Sluk med vand efter grilningen\nOg hvis uheldet s� alligevel er ude. Ja s� er svaret vand, vand og atter vand. Nedk�l det forbr�ndte, gerne med rindende vand, der dog helst skal holdes p� 18-19 grader. Ved transport til l�ge/skadestue - nedk�l med vand eller v�de rene h�ndkl�der � Brug aldrig brandsalve\nEr du det mindste i tvivl om alvorligheden - s� s�g l�ge/skadestue.\nMichael Espersen, Havebladet 3/2004\nBestyrelsesmedlemmer kan v�re bekymrede over det ansvar en bestyrelse kan ifalde for undladelse af at forf�lge konstaterede overtr�delser af forbudet mod natophold i kolonihaver i vinterhalv�ret.\nProblemet med ulovlige natophold er udbredt og vanskeligt at l�se. Ofte ser vi, at den stedlige kommune oven i k�bet finder det bekvemt, at en kolonihave indirekte hj�lper med at l�se kommunens boligproblemer.\nDer er ogs� tilf�lde, hvor en bestyrelse ser tilstedev�relsen af hel�rsbeboere som noget positivt til opfyldelse af opsynsform�l.\nMed denne opf�lgning p� temaet om ulovlige natophold vil jeg gerne berolige haveforeningernes bestyrelser ved at fremh�ve, at dette ansvar alene kr�ver, at bestyrelsen foretager aktive skridt til at s�ge problemet l�st, og ikke passivt forlader sig p� tingenes tilstand ud fra en antagelse af uoverkommelighed.\nHvad b�r bestyrelsen g�re ?\nDet er min anbefaling, at bestyrelsen udv�lger et eller flere tilf�lde af klare ulovlige natophold og k�rer s�dvanlig sag om misligholdelse for derved at statuere eksempler ud fra forventning om, at dette i hvert fald kan medvirke til at l�se problemet.\nEivind F. Kramme, Havebladet 1/2002\nHvordan har haveforeningens vedt�gter det ?\nHaven skal passes og plejes, og det skal haveforeningens vedt�gter ogs�.\nI samarbejde med Forbundskontoret og IV-udvalget er foresl�et forskellige �ndringer og tilf�jelser for at give de enkelte haveforeninger det bedst mulige vedt�gtsm�ssige grundlag at arbejde p�.\nEfter indh�stede erfaringer fra en r�kke konkrete retssager har jeg f.eks. fundet det n�dvendigt at f� pr�ciseret direkte i vedt�gten, at et medlems v�sentlige misligholdelse af forpligtelser i lejeforholdet medf�rer, at medlemmet uden yderligere varsel kan uds�ttes af den lejede havelod ved en umiddelbar fogedforretning.\nJeg har ogs� fundet det n�dvendigt at indf�je en bestemmelse om, at overtr�delse af forbudet om benyttelse af kolonihavehuset til natophold i vinterhalv�ret berettiger bestyrelsen til at oph�ve den indg�ede lejeaftale.\nDer skal v�re plads til individuelle bestemmelser i vedt�gten efter konkrete behov, men den vedt�gtsm�ssige grundstamme b�r fortsat v�re Kolonihaveforbundets standardvedt�gt med de revisioner, ogs� denne vedt�gt l�bende m� underkastes i lyset af retsudviklingen.\nHaveforeningernes bestyrelser opfordres til at foretage en kritisk gennemgang af foreningens vedt�gter. Til brug herfor er den reviderede standardvedt�gt til r�dighed.\nEivind F. Kramme, Havebladet 2/2002\nDen 1. oktober er skiftedag i kolonihaverne. S�sonen for lovligt natophold i kolonihavehuse slutter som bekendt hvert �r ved udgangen af september og begynder f�rst igen den f�lgende 1. april. LOV OM KOLONIHAVER\nDenne grundl�ggende regel for benyttelse af kolonihaver har nu ogs� fundet klart udtryk i den nye lov om kolonihaver, der i sin definition af et kolonihaveomr�de bl.a. fastsl�r, at bebyggelsen i omr�det ikke m� anvendes til hel�rsbeboelse. Et kolonihavehus er med andre ord ikke lovlig bop�l for nogen i vinterhalv�ret. Dette g�lder uanset hvilken akut bolign�d en kolonist m�tte komme ud i. Forbundsformand Ivan Larsen har i sin leder i Havebladet 4/2001 i bredere sammenh�ng beskrevet problemet med eksempler p� omst�ndigheder, der ofte medf�rer ulovlige vinterophold.\nForbundsformandens udtalelse, at alle kolonister har et ansvar for at disse ulovligheder bringes til oph�r, kan fuldt ud tiltr�des.\nI retlig henseende er overtr�delser af denne art en s� v�sentlig misligholdelse af forpligtelser if�lge medlemsskabet og lejeforholdet, at bestyrelsen kan og b�r bringe medlemsskabet/lejeforholdet til �jeblikkeligt oph�r, hvis p�krav om oph�r af natophold ikke efterkommes.\nUndlader en bestyrelse at forf�lge konstaterede overtr�delser, kan p�g�ldende bestyrelse ifalde ansvar for ikke pligtm�ssigt at p�se og forf�lge den ulovlige benyttelse.\nBestyrelsen har et overordnet ansvar for at g�ldende love, deklarationer og vedt�gter m.v. overholdes. Hvis en bestyrelse ser grunde til ikke at forf�lge disse sager, er det min anbefaling, at man i hvert enkelt tilf�lde indberetter forholdet til de p�taleberettigede myndigheder if�lge deklarationen, der typisk vil v�re den stedlige kommunalbestyrelse og kolonihaveforbundet for Danmark. Ved en s�dan indberetning b�r det oplyses, hvad det er for grunde, der har f�et bestyrelsen til at opgive retsskridt til lovligg�relse af forholdene.\nBestyrelsen skal ogs� v�re opm�rksom p�, at den omst�ndighed, at en kolonist har anmeldt og f�et folkeregisteradresse p� havelodden, absolut ikke er en lovligg�relse af bop�len, der kan fritage p�g�ldende for retsforf�lgning.\nEivind F. kramme/ Havebladet 5/2001\nTVANGSAUKTION OVER BYGNING P� LEJET GRUND\nEn tvangsauktion er f�rst og fremmest karakteriseret ved, at den er led i en kreditor-forf�lgning, hvor initiativet og tvangen udg�r fra ejerens kreditorer, idet ejeren ikke selv kan forlange tvangsauktion afholdt.\nVed tvangsauktion foretages bortsalg af den bygning i hvilken der forinden er gjort udl�g, f.eks. af en kreditor, der s�ger at inddrive et pengekrav. Et s�rligt kendetegn ved tvangsauktion er, at h�ftelser, der ikke d�kkes af auktionsbudet, bortfalder.\nRegler p� omr�det\nVilk�r for gennemf�relse af tvangsauktion er fastlagt i lovgivningen, og det g�lder ogs� tvangsauktion over f.eks. et kolonihavehus p� lejet grund.\nForm�let med auktionsreglerne er at give en s�rlig sikkerhed for, at budsummen kommer alle rettighedshavere til gode, samt at tvangsauktionen gennemf�res p� en s�dan m�de, at der opst�r mindst muligt tab for bygningens ejer.\nKun fogedretten kan afholde tvangsauktion over en fast ejendom. Auktionen afholdes i den retskreds, hvor ejendommen er beliggende, og praktisk talt altid p� det stedlige fogedkontor.\nSelve auktionen er offentlig og bekendtg�res p� forh�nd. Auktionen gennemf�res ved at fogden opfordrer de m�dte til at fremkomme med bud og overbud, der endeligt accepteres ved fogdens s�kaldte hammerslag.\nDet er sj�ldent, at alle rettighedshavere opn�r d�kning p� en tvangsauktion. De d�rligst prioriterede rettighedshavere bliver slettet som ud�kkede, hvorefter ejendommen principielt er renset for h�ftelser.\nFremgangsm�den ved opn�else af udl�g, der f�lges op med en beg�ring til fogedretten om afholdelse af tvangsauktion, kr�ver normalt advokatbistand p� grund af det komplicerede regels�t, der regulerer tvangsauktioner. Derimod er der normalt ikke behov for sagkyndig bistand ved fremm�de i fogedretten, som budgiver og mulig auktionsk�ber, da n�dvendig vejledning i forbindelse hermed gives af fogden.\nEivind F. Kramme, Havebladet 4/2001\nHVAD ER EN FORENING ?\nEn haveforening er en forening af haver. Det v�d vi alle, men hvad er egentlig den juridiske baggrund for en forenings evne til f.eks. at kunne optr�de udadtil p� medlemmernes vegne i retlig sammenh�ng ?\nDanmark er kendt som foreningernes land. Uanset dette har vi ikke lovgivning, der direkte regulerer en forenings retsforhold, som f.eks. for selskabers vedkommende.\nDenne retstradition efterlader imidlertid ikke foreningen som en retsl�s juridisk enhed. Den retlige regulering af foreningers retsforhold er i mangel af generel lovgivning reguleret af retspraksis, der bl.a. har fastlagt generelle retningslinier for, hvad der er lovligt og ikke er lovligt i foreningsforhold.\nFundamentet for foreningens retlige eksistens og virke er foreningsvedt�gten. Kan denne ikke l�se en opst�et retskonflikt, kommer almindelige foreningsretlige grundprincipper ind i billedet som grundlag for udfyldning af vedt�gten. Et s�rligt kendetegn ved den form for forening, kolonihaver er organiseret under, er form�let, der ikke er at opn� �konomisk fortjeneste til medlemmerne, men alene at skabe og fastholde de ideelle v�rdier, der er knyttet til det at v�re kolonist.\nFor at give de enkelte haveforeninger det bedst mulige redskab til styring af foreningernes retlige forhold, har Kolonihaveforbundet for DK udarbejdet en standardvedt�gt. Denne vedt�gt, der bl.a. er et resultat af �relange erfaringer fra retslivet i kolonihaverne, fremst�r i dag som et velegnet grundlag for en kolonihaves retlige virke. Hvis der ved anvendelsen af Kolonihaveforbundets standardvedt�gt skulle opst� en tvist ved anvendelse af denne vedt�gt, d�kker Forbundet for DK udgiften hertil.\nEivind F. Kramme, Havebladet 3/2001\nOM EJERSKAB OG BRUGSRET Ejeren af et kolonihavehus kom i den ulykkelige situation, at hendes kolonihavehus blev overtaget af en k�ber p� tvangsauktion, hvorefter haveforeningen n�gtede at optage k�beren som medlem af haveforeningen og dermed som lejer af den havelod hvor huset er opf�rt.\nHvad sagde retten ?\nByretten er nu kommet til det resultat, at k�beren p� tvangsauktion samtidig fik krav p� at blive medlem af haveforeningen og dermed ogs� ret til at overtage lejem�let. Da haveforeningen efter rettens opfattelse ikke kunne n�gte auktionsk�beren medlemskab af haveforeningen, blev haveforeningen p�lagt at betale auktionsk�beren erstatning for de udgifter, k�beren havde afholdt i forbindelse med erhvervelsen.\nEn uacceptabel afg�relse\nDa det fortsat er Kolonihaveforbundets opfattelse, at en k�ber af et kolonihavehus p� tvangsauktion ikke samtidig erhverver et krav p� at blive optaget som medlem af p�g�ldende haveforening, er sagen anket til �stre Landsret, som herefter endeligt skal afg�re, om en haveforening er forpligtet til at optage medlemmer i andre tilf�lde, end hvor salg af et kolonihavehus med tilh�rende brugsret til havelod opfylder de almindelige betingelser if�lge haveforeningens vedt�gter.\nI det foreliggende tilf�lde, hvor haveforeningen ufrivilligt blev ejer af et kolonihavehus, m� det p�f�rte tab s�ges d�kket ved videresalg, men selv herefter kan haveforeningen n�ppe undg� at sidde tilbage med et tab.\nDet bliver interessant at se, om Landsretten ogs� kommer til det resultat, at en haveforening der overholder g�ldende vedt�gter og respekterer forpligtelser over for en lejer, dermed kan komme til at b�de for lejerens manglende betaling af g�ld, der er haveforeningen uvedkommende.\nJeg forventer tidligst at kunne orientere om Landsrettens afg�relse til efter�ret.\nEivind F. Kramme, Havebladet 1/2001\nRevision af Kolonihaveforbundets standardvedt�gt for en haveforening med tilh�rende standardbreve og lejeaftale er f�rdig for denne gang.\nJeg skal anbefale, at haveforeningerne allerede nu forbereder overgang til den\nnye standardvedt�gt, s� denne kan blive vedtaget p� f�rstkommende ordin�re\nBehov for ny vedt�gt\nN�r jeg bist�r haveforeninger i f.eks. sager om oph�velse af lejem�l, ser jeg ofte vedt�gter, som tr�nger gevaldigt til at blive moderniseret, s� de kan fremst� som et effektivt juridisk redskab, n�r der skal l�ses problemer.\nFor et mindre honorar kan haveforeningerne f� juridisk bistand med opfyldelse af evt. behov for individuelle �ndringer eller tilf�jelser.\nForm�let med den nye vedt�gt\nRevisionen af vedt�gten har ikke betydet indholdsm�ssige �ndringer p� en s�dan m�de, at medlemmernes retsstilling er blevet forringet. Form�let har f�rst og fremmest v�ret at gennemf�re formuleringsm�ssige pr�ciseringer og redaktionel tilpasning af bestemmelser i standardvedt�gten, s� disse korresponderer med tilsvarende bestemmelser i lejeaftalen.\nDet har ogs� v�ret vigtigt at f� indf�jet en mulig retlig konsekvens af misligholdelse, f.eks. uds�ttelse af den lejede havelod ved en umiddelbar fogedforretning. Specielt p� dette punkt skal bestyrelsen fortsat v�re klar over, at indholdet af en haveforenings vedt�gt ikke i sig selv udg�r er en garanti for, at et retsskridt som f.eks. en fogedforretning kan gennemf�res. Her er det beviser for misligholdelsen, der er afg�rende.\nEivind F. Kramme, Havebladet 5/2003\nHar du r�d til at l�ne din nabos\nKolonihavefolket er kendt for at v�re et meget socialt og meget hj�lpsomt folkef�rd, hvilket i sig selv er en god ting, men det kan blive en dyr historie at l�ne naboens trailer en formiddag for at k�re til byggemarkedet og hente materialer til ombygningen eller for at hente nye planter til haven.\nIf�lge den danske lovgivning, n�rmere bestemt Christian den 5.s Danske Lov fra 1683, skal l�nte ting leveres �lydefrit� tilbage. Det betyder, at den l�nte trailer skal afleveres i samme stand, som man overtog den i.\nSkader p� l�nte trailere Er traileren ikke kaskoforsikret, m� l�neren selv betale af egen lomme for en eventuel sket skade i l�neperioden. Mange tror fejlagtigt at deres private ansvarsforsikring under familieforsikringen d�kker en eventuel skade p� en l�nt trailer, men det g�r den alts� ikke. Ansvarsforsikringen d�kker ganske rigtigt ansvaret for l�nte indbogenstande og dermed ogs� skade p� l�nte indbogenstande, men en trailer er ikke en indbogenstand og derfor ikke d�kket. Det er derfor vigtigt at forh�re sig, om den trailer, som man har t�nkt sig l�ne af en anden, er kaskoforsikret eller ej. Er den ikke det, skal man v�re opm�rksom p�, at udl�neren med lovgivningen i h�nden kan kr�ve, at man erstatter den skete skade. S� hvis uheldet er ude, kan b�de den �konomiske omkostning blive meget stor, og det gode naboskab kan ryge sig en tur. Ejeren af traileren er den eneste, der kan tegne en kaskoforsikring p� traileren, og det er ikke muligt at tegne en korttidskaskoforsikring f.eks. for en weekend eller en uge. Som oftest er folks trailere desv�rre ikke kaskoforsikret, selv om det ikke koster alverden.\nSkader p� andre og andres ting\nDen skade, som man forvolder p� andre eller andres ting med den l�nte trailer, vil altid v�re d�kket af den tr�kkende bils lovpligtige ansvarsforsikring, som alle biler skal have i henhold til F�rdselsloven.\nDen n�vnte problematik g�lder ogs�, hvis man tager imod tilbuddet om at l�ne en trailer i byggemarkedet til at k�re sine materialer eller planter hjem i. Det lyder umiddelbart b�de tillokkende og nemt, men det kan som sagt f� store �konomiske f�lger.\nMichael Espersen, Havebladet 1/2003\nI mange haveforeninger bliver der fortsat gjort ih�rdige fors�g p� at komme problemet med benyttelse af kolonihavehuse som hel�rsbeboelse til livs. Bestyrelsesansvaret\nJeg har I et tidligere indl�g v�ret inde p� bestyrelsesansvaret for opf�lgning p� konstaterede ulovligheder og har samtidig beroliget haveforeningernes bestyrelser ved at fremh�ve, at opfyldelse af dette ansvar kun kr�ver, at bestyrelsen foretager aktive skridt til at s�ge problemet l�st, og ikke blot passivt forlader sig p� tingenes tilstand ud fra en f�lelse af uoverkommelighed.\nHvad skal bestyrelsen g�re\n�Den fremgangsm�de, jeg anbefaler i disse sager, er fortsat, at man udv�lger et eller flere tilf�lde af klare overtr�delser. Derefter b�r formanden og f.eks. kassereren personligt overbringe den skrivelse, hvori haveforeningen frems�tter p�krav om, at det ulovlige forhold bringes til oph�r, da lejeaftalen i modsat fald bliver oph�vet. Kolonihaveforbundet har udarbejdet nye reviderede standardskrivelser, som kan rekvireres p� forbundskontoret.\nHvor bliver sagerne behandlet\n�Sager om ulovlig hel�rsbeboelse indbringes for civilretten, hvor der er mulighed for at f�re de n�dvendige beviser for det ulovlige forhold.\nJeg er klar over, at overtr�dere af forbudet mod anvendelse af kolonihavehuset til hel�rsbeboelse ofte er h�rdnakkede bestridere af det ulovlige forhold og f.eks. henviser til en folkeregisteradresse uden for kolonihaven. Vi har imidlertid ved domstolene en s�kaldt fri bevisbed�mmelse, der betyder, at beviset for den ulovlige hel�rsbeboelse kan f�res p� enhver m�de, herunder ved f.eks. afh�ring af vidner og optagelse af fotos, der klart indikerer den ulovlige anvendelse af kolonihavehuset.\nEivind F. Kramme, Havebladet 3/2003\nB�r kolonihaveforeningen tegne en arbejdsskadeforsikring?\nDer er forsikringspligt for kolonihaveforeningen, hvis den f.eks. har personer ansat til at passe de gr�nne omr�der. Det samme g�r sig g�ldende, hvis en forening har antaget fremmed ul�nnet hj�lp til at udf�re arbejde � det kunne f.eks. v�re en pensionist, der passer de gr�nne omr�der. Fremg�r det af en forenings vedt�gter, at medlemmerne har pligt til at deltage i f�llesarbejde eller p� skift skal sl� gr�s p� f�llesarealerne, klippe h�k og besk�re tr�er, skal foreningen ikke tegne en arbejdsskadeforsikring for dette arbejde, idet der er tale om mindre og s�dvanlige arbejdsopgaver, som ikke n�dvendigvis kr�ver fagfolk og arbejdskraft udefra.\nTr�f�ldning kr�ver en arbejdsskadeforsikring Typisk kan det v�re vanskeligt at afg�re, om der er forsikringspligt for kolonihaveforeningen i forbindelse med foreningens f�lles arbejdsdage. Men indkalder foreningen f.eks. til et f�llesarbejde, hvor der skal f�ldes tr�er, bygges redskabskur eller laves legeplads, er der tale om arbejde, der falder uden for, hvad der er normalt for et foreningsmedlem. Og i s�danne tilf�lde skal foreningen have en arbejdsskadeforsikring i tilf�lde af, at et af medlemmerne kommer til skade. I praksis vil det altid v�re den aktuelle sag, der er afg�rende for, om det udf�rte arbejde foreg�r i et ans�ttelseslignende forhold og dermed ligger inden for eller uden for arbejdsskadelovens rammer.\nMedlemmer af kolonihaveforeningens bestyrelse indg�r ikke automatisk i et ans�ttelsesforhold med deraf f�lgende forsikringspligt for foreningen. Tv�rtimod vil man typisk forvente at medlemspligten for et bestyrelsesmedlem er mindst lige s� omfattende som hos et menigt medlem af foreningen.\nKolonihaveforeningens medlemmer h�fter solidarisk Hvis det viser sig, at en skade ligger inden for arbejdsskadelovens rammer og dermed ville have v�ret d�kket af en arbejdskadeforsikring, og foreningen af en eller anden grund ikke har tegnet en arbejdsskadeforsikring, s� vil den tilskadekomne i f�rste omgang f� sin erstatning fra Arbejdsskadestyrelsen. Men Arbejdsskadestyrelsen vil efterf�lgende g�re regres over for foreningen, hvilket vil sige, opkr�ve kolonihaveforeningens �vrige medlemmer solidarisk for den udbetalte erstatningen til det tilskadekomne medlem. Som forening h�fter man solidarisk, og hele erstatningen kan principielt opkr�ves hos et hvilket som helst medlem, som s� efterf�lgende m� s�ge sit tilgodehavende inddrevet hos de �vrige. Endvidere vil foreningen skulle betale en b�de, fordi den ikke har tegnet en arbejdsskadeforsikring.\nKonklusionen er, at det kan blive rigtigt dyrt at undlade at tegne en arbejdsskadeforsikring, hvis man fungerer som arbejdsgiver.\nEksempel 1 Et medlem af en forening anmeldte en rygskade, som var opst�et under en arbejdsweekend, hvor den p�g�ldende var besk�ftiget med h�rdt gravearbejde i forbindelse med plantning af nye tr�er p� foreningens omr�de. Den Sociale Ankestyrelse fandt,at det p�g�ldende arbejde ikke l� ud over, hvad der m� anses som almindelig deltagelse i foreningens arbejde.\nDerfor var medlemmet ikke berettiget til erstatning fra en arbejdsskadeforsikring. Kolonihaveforeningen havde ikke forsikringspligt.\nEksempel 2 Et medlem af en forening var udl�rt murer og reparerede sammen med to andre medlemmer foreningens f�lles ejendom udvendigt. Ved arbejdet faldt han ned fra et stillads og afgik ved d�den. Den Sociale Ankestyrelse fandt, at afd�de ved det p�g�ldende arbejde udf�rte en arbejdsopgave, som l� ud over, hvad man med rimelighed kan forvente, at et medlem af en forening p�tager sig. Den Sociale Ankestyrelse fandt derfor, at afd�de m�tte betragtes som v�rende i et ans�ttelsesforhold efter loven, og derfor var hans efterladte berettiget til erstatning fra en arbejdsskadeforsikring. Det bel�b, som kolonihaveforeningens medlemmer tilsammen skal erstatte, hvis der ikke er tegnet arbejdsskadeforsikring, kan l�be helt op i 1.555.000 kr.\nMichael Espersen, Havebladet 3/2003\n- d�kker forsikringen?\nOfte bliver den idylliske summen i kolonihaverne lidt mere snerrende, nemlig n�r kolonihavefolket g�r i gang med at\n�g�re-det-selv�, for det n�sten er en del af den kultur, der h�rer med til det at have en kolonihave. Hvad d�kker forsikringen egentlig hvis g�r-det-selv-arbejdet g�r galt?\nTit og ofte kan g�r-det-selv-arbejdet v�re udf�rt med et resultat, som ligger fuldt p� h�jde med det arbejde, som fagfolk udf�rer, og s� er der ingen problemer rent forsikringsm�ssigt. N�r det er sagt, skal det ogs� n�vnes, at der desv�rre ogs� er meget af det udf�rte g�r-det-selv-arbejde, der ikke er s�rlig godt, og her kan det f� nogle meget ubehagelige konsekvenser for, hvordan forsikringen d�kker. Det som desv�rre sker ind i mellem er, at g�r-det-selv-manden benytter sig af lidt billigere og dermed d�rlige materialer, eller han v�lger en forkert eller for svag konstruktion i forbindelse med ombygningen af f.eks. en tagkonstruktion.\nG�r som Praktiske Gris\nHvis det i forbindelse med en kraftig storm � eller som i 1999 en orkan � viser sig, at f.eks. tagkonstruktionen er fejldimensioneret f.eks. med for smalle l�gter, og det har medf�rt at taget er bl�st af huset, s� vil forsikringsselskabet ikke have problemer med at afvise at d�kke skaden p� grund af fejlkonstruktionen. I den forbindelse er moralen fra den kendte historie om de tre sm� grise simpel men sand: Man skal bygge solidt. Ellers kan det blive en dyr historie for g�r-det-selv-manden. Det samme vil g�re sig g�ldende, hvis man selv v�lger at montere den nye vaskemaskine, og man i den forbindelse undlader at bruge en godkendt slangepatron med slangebinder, men blot bruger et gammeldags sp�ndeb�nd. Det kan medf�re en st�rre vandskade, og i den situation vil forsikringsselskabet kunne p�ber�be sig, at der er udvist grov uagtsomhed. Resultatet kan blive, at der bliver gjort fradrag i erstatningen, og hvis tilf�ldet er groft nok, vil erstatningen helt bortfalde.\nG�r-det-selv-manden kommer ogs� til skade\nFlere og flere kommer til skade i forbindelse med g�r-det-selv-arbejde. Det skyldes for det f�rste det stigende antal af g�r-det-selv-h�ndv�rkere, men ogs� den mere intensive brug af motoriserede maskiner � som g�r-det-selv-manden efterh�nden ikke kan undv�re � spiller en rolle p� skadestatistikkerne. Der er efterh�nden ingen gr�nser for, hvad man kan f� af el-v�rkt�j, og mange af maskinerne er ikke helt ufarlige. Vinkelslibere, stiksave, el-h�vle og andre uundv�rligheder er i dag hver mands eje. Hvis uheldet er ude, og der ryger en finger eller to med i k�bet, skal man vide, at det kun er ens egen ulykkesforsikring, som vil d�kke den invaliditet, som ulykkestilf�ldet kan medf�re. Og selv om godt 70 pct. af alle voksne danskere er d�kket af en ulykkesforsikring, enten privattegnet eller via fagforening eller arbejdsgiver, opn�r de ikke altid fuld erstatning for det tab, de lider, hvis de efter en ulykke m� sige deres job op pga. invaliditet. Erstatningen fra en ulykkesforsikring fasts�ttes nemlig alene i forhold til den legemsdel, som er beskadiget og tager ikke hensyn til f.eks. tab af erhvervsevne.\nSkomager bliv ved din l�st\nDet er ikke forbudt at g�re tingene selv, som nogle h�ndv�rkere desv�rre fejlagtigt h�vder. Der er dog visse typer af bl.a. el-arbejde og vvs-arbejde, som man ikke selv m� udf�re. Det vigtigste er, at man som g�r-det-selv-mand ved, hvad man laver, og ikke mindst skal man vide, hvorn�r ens f�rdigheder som g�r-det-selv-mand ikke r�kker. Det kan hurtigt g� galt, og de �konomiske konsekvenser kan blive meget store. Alts�: Hvis du g�r-det-selv, s� g�r det rigtigt. Ellers m� du kontakte en professionel fagmand, og betale hvad det koster.\nMichael Espersen, Havebladet 4/2003\nI juridisk henseende er goodwill et aktiv, som en igangv�rende forretning repr�senterer i form af den kundekreds forretningen kan regne med.\nGoodwill i Kolonihaven\nJeg har i kolonihavesammenh�ng m�dt begrebet goodwill i sager, hvor en haveforenings bestyrelse har anmodet om min bistand med overdragelse af haveforeningens n�rbutik.\nVed disse overdragelser erfarer bestyrelsen ofte, at der uofficielt afkr�ves den nye forpagter en ganske betydelig betaling udover vurderingsprisen for varelager, indretning, driftsinventar- og materiel.\nDet er et grundl�ggende princip for kolonihavebev�gelsen, at kolonihaven med hertil h�rende funktioner er en social foreteelse, som skal behandles derefter i overensstemmelse med form�lsbestemmelsen i Kolonihaveforbundets vedt�gt. Denne indeholder bl.a. bestemmelse om at modvirke enhver form for kapitalvinding ved afh�ndelse af haver og kolonihavehuse. Bestyrelsen b�r vide, at det samme g�lder ved overdragelse af forpagtning af en kolonihaves n�rbutik. Ved disse overdragelser er det ikke lovligt ogs� at kr�ve betaling for goodwill.�\nPas p� !\nJeg skal opfordre bestyrelsen til at v�re opm�rksomme p� overdragelsesvilk�r om f.eks. betaling for goodwill. Bestyrelsen b�r gribe ind over for s�danne ulovlige vilk�r ved selv at udpege en ny forpagter og fasts�tte vilk�r for forpagtningens overdragelse efter g�ldende vurderingsregler.\nEivind F. Kramme, Havebladet 4/2003\nDet kan blive dyrt at sige ja tak til en\nbestyrelsespost! N�r man v�lges ind i en bestyrelse i en kolonihaveforening g�r man det typisk helt frivilligt og man f�r typisk heller ikke noget for det. Man g�r det, fordi man har interesse for bestyrelsesarbejdet, og fordi man �nsker at v�re med til at g�re noget for den forening, man nu en gang er medlem af. Men selv om bestyrelsesarbejde er en frivillig sag, kan man ikke friholde sig for det ansvar, der kan v�re forbundet med arbejdet i bestyrelsen. Det forpligter! - og opfylder man ikke disse forpligtelser, kan man erstatningsretligt blive draget til ansvar. Det er et faktum, de f�rreste t�nker p� under "valgkampen". Retur til toppen\nBestyrelsen h�fter solidarisk\nSom bestyrelsesmedlem har man pligt til at f�re relevant tilsyn med foreningen og dens drift, herunder ogs� de �konomiske forpligtelser foreningen p�tager sig. Samtlige bestyrelsesmedlemmer inkl. suppleanter h�fter solidarisk for de fejl og fors�mmelser, som bestyrelsen beg�r. At h�fte solidarisk vil sige, at den, som har lidt et tab, rent juridisk kan g� til et hvilket som helst medlem af bestyrelsen og kr�ve erstatning. Det "uheldige bestyrelsesmedlem" m� s� efterf�lgende g� "tiggergang" hos de andre bestyrelsesmedlemmer for at indkr�ve deres andel af erstatningskravet. Risikoen for at en eller flere af de andre medlemmer ikke kan betale bliver dermed det "uheldige" medlems. Det er dog en betingelse for at kunne kr�ve erstatning, at der er lidt et �konomisk tab. Som bestyrelsesmedlem, hvad enten der er tale om en stor virksomhed eller en lille kolonihaveforening, er man oppe imod den "iskolde jura", hvis uheldet er ude.\nBestyrelsen kan tegne en ansvarsforsikring\nMen fortvivl ikke. Bestyrelsen kan d�kke sig ind mod eventuelle erstatningskrav, idet haveforeningen kan og b�r tegne en bestyrelsesansvarsforsikring for den siddende bestyrelse. Alt anden vil v�re urimeligt, da der som tidligere n�vnt er tale om b�de frivilligt og ul�nnet arbejde. Hvis dette s� oven i k�bet skulle kunne medf�re, at man som bestyrelsesmedlem m�des med et �konomisk byrdefuldt erstatningskrav, vil de fleste nok sige nej tak for tilliden p� generalforsamlingen og lade bestyrelsesposten g� til en anden.\nHvis kolonihaveforeningen har tegnet en bestyrelsesansvarsforsikring kan den anmelde det krav, der er rejst og dermed "videresende" det eventuelle erstatningskrav til forsikringsselskabet. Selskabet indtr�der og bist�r foreningen og tager herunder stilling til kravet og yder om n�dvendigt tillige advokatbistand. Hvis der er tale om et retm�ssigt krav, vil forsikringsselskabet udbetale erstatning til skadelidte, evt. med fradrag af selvrisiko. Er der ikke tale om et retm�ssigt krav vil forsikringsselskabet afvise kravet og igen, om n�dvendigt, bist� foreningen under en eventuel retssag. Der er alts� b�de tale om en sikring af bestyrelsen og en administrativ afhj�lpning af bestyrelsen og foreningen i forbindelse med et eventuelt erstatningskrav.\nDet er meget vigtigt at sl� fast, at det erstatningskrav, man kan blive p�kr�vet i forbindelse med bestyrelsesarbejde, ikke er d�kket af den private ansvarsforsikring, som er en del af Familieforsikringen - eller indboforsikringen, som nogle kalder den. Retur til toppen\nEksempler p� sager med bestyrelsesansvar til kolonihaver:\nBestyrelsen for en haveforening etablerer en b�rnelegeplads, som man p� generalforsamlingen har besluttet at opf�re. Bestyrelsens opgave best�r i, dels at finde ud af hvor legepladsen skal placeres, dels at indk�be legeredskaber, dels at rekvirere h�ndv�rkere til at etablere legepladsen. Da den st�r f�rdig har den kostet i alt kr. 40.000. Kort tid herefter p�byder kommunen legepladsen flyttet/nedlagt, fordi der foreligger en bestemmelse om, at intet m� opf�res det p�g�ldende sted, en bestemmelse som bestyrelsen har overset i forbindelse med planl�gningen af legepladsen. Flytningen af legepladsen koster ca. kr. 25.000, et bel�b som bestyrelsen vil v�re ansvarlig for, da der er tale om en merudgift for haveforeningen grundet en fejl beg�et af bestyrelsen. Hvis der er tegnet en bestyrelsesansvarsforsikring vil denne yde erstatning. Hvis dette ikke er tilf�ldet, kan de �vrige haveforeningsmedlemmer kr�ve, at bestyrelsen betaler merudgiften.\nRetur til toppen Eksempel nr.2\nP� vegne af en haveforening ans�ger bestyrelsen om 100.000 kr. til at renovere kloaksystemet i haveforeningen. Et af vilk�rene for at opn� st�ttebel�bet er, at bestyrelsen senest 2 mdr. efter at renoveringen er tilendebragt, meddeler kommunen dette i et s�rligt skema over de samlede renoveringsudgifter. Ved en fejl overskrider bestyrelsen denne frist og st�ttebel�bet p� de kr. 100.000 bortfalder automatisk. Bestyrelsen er erstatningsansvarlig, da den har undladt at indsende skemaet, hvilket betyder at haveforeningens medlemmer bliver p�lagt en merudgift p� de manglende 100.000 kr.\nIgen g�lder, at hvis der er tegnet en bestyrelsesansvarsforsikring vil denne yde erstatning. Hvis det ikke er tilf�ldet, kan de �vrige haveforeningsmedlemmer kr�ve, at bestyrelsen betaler merudgiften.\nMichael Espersen, Havebladet 2/2003\nHVAD KAN FOGDEN?\nFogedretten viser sig ofte at v�re en kostbar omvej i uds�ttelsessager.\nI en r�kke tilf�lde har haveforeninger fors�gt at f� l�st medlemmers adf�rdsproblemer ved oph�velse af medlemskabet med efterf�lgende beg�ring til fogedretten om uds�ttelse af p�g�ldende fra den lejede\nManglende betaling af haveleje\nDen direkte vej til offentlig magtanvendelse - ogs� kaldet umiddelbar fogedforretning - har imidlertid vist sig at v�re problematisk i de tilf�lde, hvor grundlaget for oph�velsen er andet end misligholdelse med betaling af haveleje, hvor der normalt ikke er problemer med at gennemf�re uds�ttelse ved fogdens hj�lp forudsat, at den af Kolonihaveforbundet anviste fremgangsm�de ved anvendelse af p�kravsskrivelse er fulgt.\nAnden misligholdelse Hvis misligholdelsen derimod f.eks. skyldes ulovlig vinterbeboelse, grov tilsides�ttelse af havens pasning eller anden overtr�delse af haveforeningens vedt�gt, har situationen ved fogedretten vist sig at v�re en ganske anden, idet fogedretten i disse tilf�lde n�gter at uds�tte p�g�ldende fra lejem�let uanset, at der fra haveforeningens side er fremlagt klare beviser for misligholdelsen.\nBevisf�relse Fogedretten p� Frederiksberg er i en for nylig afgjort sag fremkommet med det i kolonihavesammenh�ng opsigtsv�kkende synspunkt, at en erkl�ring om manglende havevedligeholdelse afgivet af Kolonihaveforbundets havekonsulent, ikke har nogen egentlig bevisv�rdi, da der er tale om en ensidigt indhentet erkl�ring. Vi har her et klart eksempel p�, at fogedretterne i uds�ttelsessager kun tillader bevisf�relse i meget begr�nset omfang. Almindeligt civilt s�gsm�l Mine erfaringer fra fogedsager af denne art har medf�rt, at jeg nu anbefaler haveforeningerne, at der ved anden misligholdelse end betalingsmisligholdelse konsekvent anl�gges et almindeligt civilt s�gsm�l for at opn� rettens anerkendelse af oph�velsens lovlighed. Opn�s dette er vejen banet for uds�ttelse ved en umiddelbar fogedforretning.\nEivind F. Kramme, Havebladet 2/2003\nDer arbejdes fra Forbundets side p� en pr�cisering af hovedbestemmelser om\nhaveafst�elser ud fra det hovedprincip, at overdragelse af et kolonihavehus\nikke kan betinges af samtidig forpligtelse til k�b af indbo og redskaber m.v.\nEt andet hovedprincip er, at der ved investeringer p� en lejet havelod til\nkolonihaveform�l, ikke m� finde nogen form for kapitalvinding sted ved salg.\nPris for indbo\nHvis der i forbindelse med salg samtidig �nskes overdraget noget indbo,\nskal prisen for dette indbo v�re rimelig ud fra en almindelig vurdering af,\nhvad dette indbo m� antages at kunne indbringe ved salg til anden side uden\nsammenh�ng med overdragelse af et kolonihavehus.\nEnkle og klare regler om salg af indbo og redskaber, som skal g�re det\nlettere for en bestyrelse at administrere overdragelser, kr�ver at s�lger\nafleverer en inventarliste til vurderingsudvalget med angivelse af, hvilket\nindbo m.v. der �nskes overdraget og til hvilken pris.\nVurderingsudvalget afgiver sin indstilling til bestyrelsen, der endeligt enten\ngodkender indstillingen eller �ndrer denne, hvorefter s�lger og k�ber kender\nde samlede �konomiske vilk�r for overdragelsen.\nTrov�rdig respekt for de ufravigelige hovedprincipper for overdragelser kan\nopn�s ved en s�dan fremgangsm�de.\nEivind F. Kramme, Havebladet 2/2001\nfrivilligt arbejde skattepligtigt ?\nDer forekommer sikkert haveforeninger, hvor det kan v�re vanskeligt at finde\nmedlemmer til en st�rre frivillig indsats for f�llesskabet uden at der i hvert\nfald ydes delvis �konomisk kompensation under en eller anden form.\nHvis en haveforening betaler f.eks. bestyrelsesmedlemmer for arbejde udf�rt for\nhaveforeningen, kan foreningen risikere skattem�ssigt at blive ligestillet med\nvirksomheder, hvor der skal tr�kkes skat , AM-bidrag m.v. Det er uden betydning\nom man er valgt p� en generalforsamling eller blot har meldt sig frivilligt.\nFor ikke at p�l�gge foreninger mere administrativt arbejde end h�jest n�dvendigt,\ng�lder en mindstegr�nse i de\nforeninger, der som led i deres skattefri virksomhed udbetaler\nbestyrelseshonorar. Hvis honoraret til det enkelte bestyrelsesmedlem eller andre\ner p� 1.500 kr. eller derunder, skal foreningen ikke tr�kke skat eller bidrag\naf honoraret, og foreningen er tilsvarende fri for at indsende oplysningsseddel\ntil skattemyndighederne ved �rets udgang.\nI �vrigt skal den slags\nydelser selvangives, og hvis det modtagne bel�b er p� mindre end 1.500 kr.\nskal modtageren selv anf�re bel�bet p� selvangivelsen. Skat og bidrag vil\nherefter blive trukket i forbindelse med udskrivelse af �rsopg�relsen.\nEivind F. Kramme, Havebladet 3/2002\nb�rer ansvaret for farlige legepladser\nDet er helt almindeligt, at en kolonihaveforening - stor eller lille - har\nsin egen legeplads til foreningens b�rn. Desv�rre sker der hvert �r mange\nulykker med skader til f�lge, n�r b�rn leger p� legepladser, uanset om der\ner tale om offentlige eller private legepladser.\nMange af skaderne sker, fordi legepladsen enten ikke er forsvarlig indrettet,\neller fordi legeredskaberne ikke er ordentlig vedligeholdt. Dette foruds�tter\ndog, at den uforsvarlige indretning eller manglende vedligeholdelse er �rsag\ntil skaden. I en haveforening er lejeren lig med foreningens medlemmer. Disse h�fter\nen for alle og alle for en, hvilket vil sige, at de er solidarisk ansvarlige.\nDet indeb�rer, at skadelidte kan g� til et hvilket som helst medlem af\nforeningen med sit erstatningskrav. Mange vil dog v�lge at g� til foreningens\nformand med erstatningskravet, da han eller hun tegner foreningen. Formanden m�\nherefter, hvis kravet fastholdes overfor denne alene, s�ge at hente den\neventuelle erstatning der skal betales hos de enkelte medlemmer.\nEn haveforening har indrettet en legeplads p� et f�llesareal for 2 �r\nsiden. Foreningens medlemmer har selv st�et for planl�gning og bygning af\nlegepladsen. For ikke at �del�gge gr�sset under gyngestativet lagde man nogle\nfliser. En dag falder den 8-�rig Rikke af gyngen ved et uheld. Rikke falder s�\nuheldigt, at hun rammer fliseunderlaget og br�kker ryggen, hvilket betyder, at\nhun bliver lam fra brystet og ned. Hvis\nforeningen havde etableret er korrekt st�dabsorberende faldunderlag, ville\nRikke ikke have br�kket ryggen. Foreningen har derfor beg�et en fejl ved ikke\nat have lavet et bl�dt st�dabsorberende underlag under gyngen, og denne fejl\nhar f�rt til skaden. Fejlen er ikke �rsag til, at Rikke falder af gyngen. Det\ner imidlertid heller ikke det afg�rende. Det afg�rende er, at Rikke da hun\nrammer underlaget ikke er beskyttet, som man kunne forvente. Det betyder, at\nforeningen kan blive gjort ansvarlig for Rikkes personskade, og at foreningens\nmedlemmer kan blive m�dt med kravet om, at der skal betales erstatning til\nRikke i henhold til Erstatningsansvarsloven. Det kan ved meget alvorlige skader bel�be sig til mellem 1,5 og 2 mio. kroner. Hvis foreningen har tegnet\nrelevant ansvarsforsikring d�kker denne som udgangspunkt kravet. Har foreningen\nimidlertid ikke tegnet relevant ansvarsforsikring, kan Rikke eller hendes for�ldre\ng� til et hvilket som helst medlem af foreningen med erstatningskravet, da alle\nmedlemmerne h�fter solidarisk. Det medlem, der bliv m�dt med kravet, kan ikke\nundg� at betale, hvis der er ansvar for skaden, og det bliver dette medlems\nopgave efterf�lgende at fors�ge at f� de andre medlemmer af foreningen til at\nbetale deres andel. Det betyder, at Tage Olsen, som k�bte en kolonihave i foreningen for et\n�r side, og som i weekenden har v�ret s� heldig at vinde 1 mio. kroner i\nLotto, er i risiko for at m�tte aflevere hele gevinsten til Rikke, hvis hun\nretter kravet mod ham. Han kan derefter kun h�be p�, at han efterf�lgende kan\nhente pengene hos de andre medlemmer. Og det har ikke nogen betydning, at Tage\nOlsen ikke selv boede i foreningen, da gyngen blev sat op. Han er medlem af en\nforening og h�fter derfor som udgangspunkt solidarisk med de andre medlemmer\nfor foreningens forpligtelser. Ogs� for dem, der er udl�st af fortidens\nsynder. Selv om Tage Olsen har gjort foreningens bestyrelse opm�rksom p� det\nuheldige forhold med gyngestativets underlaget, vil dette ikke �ndre p� hans\nsituationen. Netop det at han er opm�rksom p�, at der er noget galt, kr�ver\nat han aktivt g�r opm�rksom p� dette ved foruden at meddele bestyrelsen det\nogs� g�r opm�rksom p� det i forhold til eventuelle kommende skadelidte. Det\nvil sige, at han ved gyngestativet skal g�re opm�rksom p�, at det kan v�re\nforbundet med fare at benytte gyngestativet pga. af det forkerte underlag.\nHerefter vil han formentlig kunne g� fri for ansvar.\nHverken Tage Olsens eller nogle af de andre kolonisters private\nansvarsforsikring d�kker betalingen af erstatning til Rikke, da det egentlige\nforeningsansvar ligger uden for den private ansvarsforsikrings d�kningsomr�de.\nDet er derfor af afg�rende betydning, at foreningen s�rger for at have en\nansvarsforsikring, hvilket typisk er en d�kning under ejendomsforsikringen.\nHvis det viser sig, at bestyrelsen f.eks. har f�et p�talt fejlen ved\nunderlaget, men intet har foretaget sig, er situationen en anden. I s� fald vil\nkravet kunne rettes imod bestyrelsen som enhed. Medlemmerne af bestyrelsen h�fter\nligeledes solidarisk. For at undg� personlige krav mod bestyrelsesmedlemmerne\ner det derfor ogs� af afg�rende betydning, at foreningen tegner en\nHvis der er tegnet en ulykkesforsikring p� barnet vil den ogs� d�kke i\nden beskrevne situation, men her er det dog v�rd at bem�rke, at kun hvert 3.\nbarn under 18 �r er d�kket af en privattegnet ulykkesforsikring. Og selv om\nbarnet har sin egen ulykkesforsikring, vil for�ldrene stadig retm�ssigt kunne\nkr�ve erstatning fra de ansvarlige i henhold til erstatningsansvarsloven.\nSelv om der er tale om en privat legeplads i en haveforening, skal man v�re opm�rksom\np�, at hvis b�rn uden for foreningen, der har adgang til legepladsen, f.eks.\nfordi den er alment tilg�ngelig, kommer til skade pga. fejl eller mangler ved\nlegepladsen, vil foreningen ligeledes kunne drages til ansvar for dette - ogs�\nselv om de "uvedkommende" ikke har noget at g�re p� omr�det.\nHvad er �rsag til skaderne? Skademuligheder er mange, og i princippet er det kun fantasien, som s�tter\ngr�nser. Foruden det n�vnte problem med faldunderlaget under gyngen, skal man\nogs� v�re opm�rksom p�, om gyngen sidder ordentlig fast i stativet, dvs. om\nder er skruer eller bolte, der er ved at l�sne sig. Hvis gyngen best�r af et\ngummid�k, skal der v�re huller i d�kket, s�ledes at regnvand kan l�be ud,\nellers vil d�kket r�dne med tiden. Og hvis gummid�kket er oph�ngt i k�der,\nskal man s�rge for, at leddene er pr�cis s� store eller sm�, at et barn ikke\nkan f� fingrene i klemme. Man kan eventuelt bekl�de k�derne med plastik. Man\nskal s�rge for, at afstanden fra gyngen til underlaget er mindst 40 cm. for at\nundg�, at barnet f�r gyngen i hoved efter et eventuelt fald, og endelig skal\nman tilse, at selve gyngestativet er intakt og b�redygtigt.\nN�r der er tale om vipper, er det vigtigt, at der er noget, som kan tage af for\nst�det, f.eks. et gummid�k, hvilket ogs� vil kunne begr�nse omfanget af en\nskade, hvis barnet f�r foden i klemme. Endvidere skal vippens fundament v�re\ngravet godt ned i jorden, s� barnet ikke ved fald kan komme til skade p� det.\nMed hensyn til klatrestativer og rutschebaner er det vigtigt, at der ikke er spr�kker,\nhvor barnet kan f� fingrene i klemme, eller hvor l�se snore, t�rkl�der og\nlignende kan s�tte sig fast og for�rsage kv�lning.\nDet er vigtigt at f� sl�et fast, at n�r der er tale om private\nhaveforeninger, andels- eller ejerforeninger, b�rer foreningens medlemmer\nansvaret i f�llesskab, men at dette ansvar kan forsikres.\nKaren Sveistrup, konsulent i Forsikringsoplysningen, Havebladet