AntiFa Faggots - Projekt Antifa\n3 May 2012 · Den samfundsmæssige repression har mange former, konkret står mange aktivister overfor at skulle håndtere konsekvenserne af fx politi- (og anden) vold. På længere sigt kan denne repression og (...)\nBæredygtig aktivisme og at undgå udbrændthed\n3 May 2012 · Burn out er et problem i politiske miløjer – hvert år falder aktivister fra fordi de er udbrændte og ikke orker deltage i de politiske aktiviteter mere.\nMilitant strategi, militant kultur\n13 January 2012 · I forbindelse med seminarrækken "Vi er alle militante" i 2007 skrev nogle af arrangørerne en tekst om hvad militant strategi betyder for den sociale kultur på venstrefløjen. Teksten kan absolut (...)\nSupervision - et vigtigt værktøj\n23 January 2011 · Denne artikel er part to i Projekt Antifas artikelserie om bevægelsespleje og handler om supervision med udgangspunkt i supervisionserfaringer fra to aktivister, Maria og Mathias, der var aktive i (...)\nBryd tabuet - om venstreradikale og terapi\n15 January 2011 · På store dele af venstrefløjen er brugen af terapi tabu, eller som minimum noget man ikke snakker særligt meget om. Det er problematisk, fordi det at kæmpe politisk kan have mange forskellige (...)\nMens vi venter - om varetægt og livet i fængslet 2 July 2010\nUvishedens magt 17 February 2011\nPET forsøger at hverve antifascister 12 November 2010


Tirsdag aften mødte Marcello Andrade fra Brasilien Steven Carrera fra USA.\nMarcello er fotograf og filmskaber, og har fulgt fodboldklubben Space Ordin fra Sao Paulo i Brasilien de sidste 10 gange, klubben har deltaget i Helsinki Cup, og de sidste 2-3 gange de har deltaget i Dana Cup. Han laver små film om deres rejse derover og om deres ophold. Man kan se hans fantastiske film om holdets rejse til bl.a. Gothia Cup og Dana Cup på: http://vimeo.com/94049397.\nSteven Carrera er 24 år og er fodboldtræner på IMG Academy i Florida, USA. Han er født og opvokset i Miami, men der løber argentinsk blod i hans årer, da begge hans forældre er født og opvokset i Argentina.\nNu indgår Marcello og Steven så et samarbejde, som går ud på, at Marcello skal lave en film om Steven og hans piger.\nJacky Wong Siu-Kei fra Hong Kong er med som dommer på Dana Cup for anden gang. I 2012 havde han rejst den lange tur til Danmark alene, men i år har den smilende dommer sin kone, Mary Yang Wenxiu med på sidelinjen.\n- Det er første gang, at Mary Yang Wenxiu besøger Europa, fortæller Jacky Wong Siu-Kei, der arbejder som supervisor hjemme i Hong Kong.\nJacky Wong Siu-Kei har fået en masse gode venner blandt dommerne ved Dana Cup, blandt andet er han kommet til at kende mange dommere fra England.\nAllerede søndag rejser Mary Yang Wenxiu og Jacky Wong Siu-Kei den lange vej tilbage til Hong Kong. Parret flyver fra København til Stockholm og via Beijing når de Hong Kong 16 timers flyvning senere.\n- Det er godt nok en lang flyvetur, smiler dommeren, inden han tager fat på to kampe i den bagende sol.\nNår flere end 12.000 fodboldspillere og ledere skal have mad, skal der store gryder til i køkkenet - og en lang indkøbsseddel. De flere end 500 medarbejdere, der i løbet af ugen bemander det store udendørs køkken bag Vendia Hallen, er nogle af hverdagens helte ved Dana Cup, og det er kæmpe portioner, de arbejder med hver dag, når der skal tilberedes 12.500 måltider to gange dagligt.\nI år bruges der eksempelvis 1489 rød- og hvidkål, 1865 gulerødder, 2911 kg pasta, 2952 kg ris, 758 agurker og 885 kg peberfrugt. Oksekødsbollerne er ekstremt populære hos de unge fodboldspillere. Derfor laves der i år 120.000 kødboller, der bruges 1125 kg oksekød til gullasch og 14.500 kyllingefiletter. Der bruges dagligt 6-8 rummeter træ til at madlavingen i de store, mobile komfurer.\nVarmen betyder, at det er ekstremt vigtigt hele tiden at fylde væskedepoterne. Derfor drikkes der mindst 18.000 liter saft.\nHver dag er der cirka 30 hjælpere i gang ved komfurerne, mens 20 laver salat. Til hvert måltid bruges 90 medarbejdere til at udlevere maden.\nForældre fra TSV Eintracht Eggebek støtter deres lokale hold\nUnder Dana Cup er der mange forældre, som har valgt at rejse med deres børn til Hjørring for at støtte dem – både på og udenfor banen. Forældrene fra landsbyen Eggebek i det nordlige Tyskland er her for at støtte deres lokale hold og de, som er forhindret i at deltage, bliver opdateret via sms.\n- Vores trænere var til VIP-aften i går, hvor det endnu engang blev understreget, at selv om man selvfølgelig vil vinde en turnering, er specielt det at være sammen, også vigtig. Der vil være hold, som måske ikke vil kunne klare sig mod visse hold, men bare er glade for at være med. Det blev også fremhævet, at de unge der er samlet her, deres træner, de frivillige og de medrejsende forældre, skal have det sjovt sammen. Som et slags lille verdensmesterskab, beretter Britta Hansen smilende. Hun rejser altid med holdet og er til Dana cup for fjerde gang.\nHer ses pigeholdet Berliner Fussballverband\nI de senere år har Fortuna Hjørring oplevet, at de har fået sværere og sværere ved at skaffe kvalificerede modstandere i Danmark. Således er der opstået et ønske om at etablere et samarbejde med kompetente klubber i udlandet. I den forbindelse er salgschef for udlandet Fleming Nielsen, der med henblik på at skabe en firkantsturnering ved at etablere kontakt med egnede 4 klubber eller forbund i henholdsvis Tyskland, Sverige, Norge og Danmark.\n"Nu, hvor vi vil forsøge at skabe et samarbejde, synes vi, at det er en god ide at få det udvalgte hold fra Berlin, Tyskland, med til turneringen i år. Således er det også planen, at Fortuna Hjørring skal en tur til Berlin næste sommer," siger Flemming Nielsen\nDet udvalgte hold fra Berlin er baseret på spillere fra 4 lokale klubber, som alle er blevet håndplukket til holdet, hvor flere spillere bl. a. har spilleerfaring fra 2. Bundesliga eller det tyske landshold.\n'Set i udviklingsøjemed er det klart, at pigerne skal matches noget hårdere og Berlin er jo ikke så langt væk. I vinterhalvåret vil vi desuden forsøge at etablere nogle træningslejre, hvor specielt norske hold kan komme ned og spille,' fortæller Flemming Nielsen, som har store forventninger til den succes og de muligheder der knytter sig til en firkantsturnering.


Bog: War in 140 Characters – How Social Media is Reshaping Conflict in the Twenty-First Century\nForlag: Basic Books (320 sider, ca. 270 kroner)\nAnmelder: Line Wolf Nielsen, Press & Communications Coordinator, International Media Support\nBogens titel er allerede overhalet indenom, eftersom Twitter nu tillader længere tweets, men konklusionerne skal nok vise sig langtidsholdbare. Forfatteren David Patrikarakos er nemlig ikke kun en dygtig London-baseret skribent for Politico, New York Times og Daily Beast – han er også en reflekteret og original iagttager. Man tilgiver hurtigt hans gentagelser af pointer, for forfatteren tager i hvert fald denne læser med til nye zoner i krigen; hvor våbenarsenal og kugler både er virtuelle og virkelige. Faktisk er det et tema, at det ikke længere giver meget mening at skelne.\nVi starter hos teenagepigen Farah i Gaza og flytter hurtigt over til modparten hos det israelske forsvar. Her afdækkes en interessant historie om, hvordan et stort militærsystem trægt opdager, at et forsvar ikke længere kun handler om et værn mod Hamas’ raketter, men også om Twitter-aktivister og narrativer målrettet en global offentlighed. I Ukraine følger vi i hælene på blæksprutten Anna, der på eget initiativ indsamler og leverer forsyninger til blåfrosne soldater ved fronten, ladt i stikken af et korrumperet statsapparat. Derfra er det videre til en troldefabrik i Skt. Petersborg og til grundlæggeren af Bellingcat, som fra egen dagligstue afdækker nedskydningen af passagerflyet MH17.\nDer er også interview med en fransk, nu hjemvendt, ISIS-kæmper rekrutteret over Skype, og den diplomat, der har stået i spidsen for det amerikanske udenrigsministeriums kommunikationsmodsvar til jihadistisk propaganda. Alle steder er omdrejningspunktet initiativrige homo digitalis; mennesker, der for længst har efterladt Carl von Clausewitz’ forståelse af krig som en symmetrisk handling mellem to nationalstater, hvor den forståelse hører hjemme: I det forrige århundrede.\nBogen mangler måske nok refleksioner om sociale mediers eventuelle redaktionelle ansvar, men taltunge grafer er bortvist til fordel for reportage og indblik i maskinrummet – hvilket gør bogen til en god introduktion til, hvordan digitale netværk påvirker konflikter og international politik. Dertil kommer, at visse afsnit nærmest læses som en bedre krimi. Alene det afsluttende kapitel, der på fornem vis samler alle tråde, er prisen værd. Her understreger forfatteren nødvendigheden af, at det er homo digitalis-journalister, der rapporterer fra fronten. Medierne skal forstå og selv navigere i det digitale, præcis som aktørerne i det 21. århundredes konflikter nu gør.


Nu kan du snart stå på ski på Amager – året rundt - TV 2\nNu kan du snart stå på ski på Amager – året rundt\n08. feb. 2019, 06:37\nDen halv kilometer lange skibakke ned ad hovedstadens forbrændingsanlæg åbner for offentligheden.\nAt kunne stå på ski om sommeren i København var for ni år siden en skør ide. Nu er den tæt på virkelighed. Selvom den ikke er helt færdig, åbnede Københavns nye skibakke Copenhill torsdag for de første prøvekørsler inden premieren i vinterferien næste uge.\n- Det er en smule anderledes, men også overraskende godt, lyder det fra Alexander Vissing på trækbåndet på vej op ad bakken:\n- Det er en lille smule glattere end normal sne, men ellers er det, som om man står på rigtige ski. Samme teknik. Samme oplevelse.\nVerdens største kunstige skibakke\nSkibakken er anlagt som en del af tagkonstruktionen på forbrændingsanlægget Amager Ressource Center. Anlægget er designet af den verdensberømte danske arkitekt Bjarke Ingels. Når den er færdig en gang i løbet af foråret, vil den være en af verdens største kunstige skibakker med næsten en halv kilometers nedløb.\nSelvom skibakken i modsætning til de alpine pister ikke er afhængig af sne, har vejret alligevel en stor betydning for oplevelsen. Som skiløber ned ad Copenhill, mærker man elementernes rasen.\n- Vejret spiller en stor rolle herude. Både fordi vi kan løbe på sne, og fordi vi kan løbe hele året rundt. Vi løber i solskin, i regnvejr og det hele, siger direktøren for Copenhill, Christian Ingels, og slår ud med armene:\n- Nu regner det lidt, men vi har det jo stadig sjovt alligevel.\nDet bekræftes af Niels Carstens fra Skiklubben Harreskov. For ham er det den en autentisk skisportsoplevelse, der trækker.\n- At stå på et kraftvarmeanlæg er sjovt. Det er en skæg tanke, at man kan gøre det inde i København. Det primære for mig som skiløber er, at det virker superfedt. Det er virkelig ligesom at køre på ski, fortæller han.\nSkibakken er kun delvist færdigbygget, og dele af den henstår stadig som byggeplads. Derfor er det også kun den nederste del, som svarer til en blå eller grøn piste, der bliver åbnet i første omgang.


Kommunikationsforum | Teamleder til DR Kommunikation\nTeamleder til DR Kommunikation\nKan du tænke strategisk og udvikle DR’s koncernkommunikation digitalt? Er du samtidig en dygtig leder og kan give sparring på den løbende produktion af alt fra interne nyheder, infografikker til sociale medier og eksternt rettede nyhedsbreve? Så er du et rigtig godt bud på en fremtidig teamleder af redaktionsteamet i DR’s kommunikationsafdeling.\nTeamet består af fem fuldtidsansatte samt praktikanter og studentermedhjælpere. Samlet varetager teamet indholdet til DR’s koncernkommunikationskanaler, det vil sige blandt andet intranet, koncerndelen af dr.dk, koncernaktiviteter på sociale medier samt foto, video og grafik.\nSom teamleder bliver det dit ansvar at sikre overblik på tværs i det daglige arbejde, samt at vores historier ikke bare er hakkelse i døgnets rejsestald, men peger fremad og fortæller det, der er strategisk vigtigt for DR. Udover den indholdsmæssige interesse skal du finde ledelse interessant.\nDu får ansvar for medarbejderudviklingssamtaler, løbende 1:1’s og den øvrige personaleledelse af teamet.\nOver de seneste par år har DR’s koncernkanaler undergået en markant digital udvikling, og det skal fortsætte. Den rette teamleder forstår den digitale udvikling og er i stand til at inspirere teamet til at tage fat på næste del af den digitale rejse: Hvordan bliver vi endnu bedre til at nå ud digitalt til de rette med historier om DR.\nflere års erfaring i frontlinjen med kommunikation fra en større virksomhed eller organisation\nbåde erfaring og resultater ift. redaktionel ledelse og udvikling\nviden, ideer og kompetencer til at udvikle formidling på nye digitale platforme\nden rette balance mellem strategisk tænkning og kreativ ideudvikling\nerfaring med at være leder for selvstændige, dygtige kommunikationsfolk\nRedaktionsteamet er det ene af to teams i DR Kommunikation. Det andet hedder partnerteamet og varetager kommunikationsrådgivningen af de forskellige direktørområder. Sammen er vi en afdeling, der lægger vægt på både godt humør, løbende sparring og et højt fagligt niveau.\nOrganisatorisk er vi en del af generaldirektørens stab, og du kommer til at referere til kommunikationschefen. Løn og ansættelsesvilkår i henhold til DR’s overenskomster, som du kan finde her.\nDR er Danmarks mest omtalte virksomhed og et overflødighedshorn af fortællinger og historier, som det er et stort privilegium at kommunikere om. Nogle gange hårdt, ofte sjovt, men i hvert fald aldrig kedeligt.\nHvis du har spørgsmål til stillingen, kan du kontakte DR’s kommunikationschef Lasse Bastkjær Jensen på tlf.: 27351240 eller lajn@dr.dk.\nEmil Holms Kanal 20, opg.3-4


Spejdere rensede straks Odder for valgplakater: - Vores drøm om en ny klatrevæg kan blive til virkelighed | Østjylland | hsfo.dk\nSpejdere rensede straks Odder for valgplakater: - Vores drøm om en ny klatrevæg kan blive til virkelighed\nPubliceret 06. juni 2019 kl. 00:39\nBåde de ældste spejdere og forældre gav en hånd til med at få taget valgplakater ned i løbet af valgaftenen. Privatfoto\nAlle valgplakater i Odder Kommune blev taget ned i løbet af valgaftenen. Lokal spejderklub står bag for at samle penge ind til en ny klatrevæg.\nAARHUS: Få minutter efter at valgstederne lukkede i aftes, blev de første strips klippet over, og de første plakater taget ned i Odder Kommune.\nDet var Stærkodder Spejderne og medlemmernes forældre, som stod for nedtagningen af valgplakaterne rundt omkring i byen.\n- Vi er rigtig glade for, at vi igen i år må tage valgplakater ned. Det er en aktivitet der samler alle grenene (aldersgrupper red.) og det matcher spejderarbejdet så godt, fordi vi med dette samarbejde bidrager til samfundet, når byen hurtigt er ryddet for valgplakater, siger spejderleder Nuka Buck-Hansen.\n- Når dertil kommer, at vi også tjener penge på at tage valgplakater ned, så vores drøm om en ny klatrevæg kan blive til virkelighed - samtidig med at vi holder kontingentet nede, så vi ikke udelukker nogen fra at kunne være spejder eller komme med på tur, så kan vi næsten ikke få armene ned igen.\nDet var de ældste spejdere, som var rundt i byen og tog plakaterne ned, og med en bred forældreopbakning blev hele byen ryddet på valgaftenen. De yngre spejdere kan herefter være med til at sortere plakaterne, så kandidaterne og partierne kan få dem retur.\nUdover Odder blev Falling, Amstrup, Gylling, Saksild ryddet i aftes. Hou i løbet af i dag.


DanID forsøgte at sminke NemID's nedetider | Version2\nMorten K. Thomsen@journamorten Mandag, 3. januar 2011 - 11:12 21\nNår brugere af netbankløsninger og offentlige tjenester ikke kan logge på med NemID, tæller det ikke nødvendigvis med i nedetidsstatistikken.\nI hvert fald ikke, hvis DanID havde fået ret i den fortolkning af en hændelse 1. oktober, som firmaet lagde op til i en såkaldt produktionsrapport, der blev sendt til IT- og Telestyrelsen.\nVersion2 er i besiddelse af to forskellige udgaver af produktionsrapporten for oktober.\nBegge versioner omtaler de samme fire hændelser, der har været i løbet af måneden, men den første udgave medregner ikke 105 minutter den 1. oktober, hvor NemID afviste 40-60 procent af alle login-forsøg, som nedetid.\nOg hvis ikke de 105 minutter regnes med, sniger NemID sig lige akkurat op på et samlet driftindeks, der er inden for de rammer, selskabet har aftalt med IT- og Telestyrelsen. Og dermed ville DanID være sluppet for at betale bod for oktober.\nMen i den anden udgave af produktionsrapporten, dateret 8. december, er de 105 minutter nu inkluderet i opgørelsen af nedetid, og dermed havner den samlede NemID-nedetid i oktober på 5 timer og 49 minutter - eller 0,78 procent.\nTil sammenligning indeholder kontrakten rum for 45 minutters uplanlagt nedetid, hvilket svarer til 0,1 procent.\nIT- og Telestyrelsen ønsker ikke at kommentere de to udgaver af produktionsrapporten, men henviser blot til, at det ikke er udsædvanligt, at to parter i en sag har to forskellige udlægninger af virkeligheden.\nVersion2 har spurgt DanID, hvordan kan det være, at der først i versionen af 8. december er indregnet nedetid for hændelsen 1. oktober.\n»DanID og IT- og Telestyrelsen har haft nogle interne drøftelser om nogle af hændelserne, hvilket har resulteret i nogle justeringer af opgørelsen,« lyder det kortfattede svar over e-mail fra Søren Winge, der er pressechef i DanID's moderselskab, Nets.\nOgså den konservative videnskabsminister Charlotte Sahl-Madsen har i et svar til socialdemokraternes it-ordfører Yildiz Akdogan medgivet, at driftstatistikken for NemID ikke er tilfredsstillende.\nSune Højfeldt Mandag, 3. januar 2011 - 12:09\nMogens Nørgaard Mandag, 3. januar 2011 - 12:14\nProvokation: Det er præcist detfor man ikke skal have alle d ...\nNår man sætter måltal op for dit eller dat, så vil folk selvfølgelig prøve at nå dem. Og de når dem næsten altid, men man kan ALDRIG forudsige, HVORDAN de prøver at nå dem.\nDet er meget synligt, når det gælder topchefers måltal - de når dem gerne, også selvom det koster virksomheden livet. Ikke fordi de er onde, kyniske og pengegriske, men fordi DERES overordnede (bestyrelsesformanden, den europæiske chef, whatever) hele tiden spørger ham, hvordan det mon går med at nå sine tal.\nMen den pervasion, som måltal medfører, findes også på alle andre niveauer, hvor man indfører dem. Og det er aldrig til kundernes bedste, iøvrigt. Pludselig kommer det til at handle om mig-mig-mig i stedet for forretningen og kunderne.\nDen anden møgting ved at have sådanne mål og aftaler og kontrakter (udover alle de underlige mennesker, der pludselig skal involveres i fedtlaget på begge sider) er, at de kun bruges til én ting: At slå hinanden i hovedet med, når noget er gået galt. I stedt for at være konstruktive og få løst problemer sammen.\nThomas Ehler Mandag, 3. januar 2011 - 12:42\nHar du OGSÅ været ansat hos IBM? ;-)\nMogens Nørgaard Mandag, 3. januar 2011 - 13:19\n@Thomas: LOL.... Nej, men jeg var 10 år i Oracle. Først var det som supporter, så som teamleader og i de sidste tre år som manager.\nSom supportere var 10-15% af lønnen variabel og afhængig af diverse måltal. Det perverterede jo så vores adfærd. Det år, hvor man fokuserede på, at sager blev lukket med det samme (real-time closure, tror jeg vi kaldte det) blev vi supergode til at lukke sager, og så kunne vi jo bare åbne en ny, hvis kunden ikke syntes at sagen var afsluttet. Helt genialt.\nSom teamleader og manager blev det sjovere, for nu skulle vi fuske med sådan noget som Customer Satisfaction (CustSat) og Employee Satisfaction (EmpSat) på skift de forskellige år, og sjovt nok nåede vi ALTID vores mål således at vi kunne få vores 30-40% variable lønandel udbetalt. Det indebar godt nok noget fusk (vi smed besvarelser fra kunder respektive ansatte væk indtil gennemsnittet passede, så stort på mindstekrav om antal besvarelser, osv.).\nDet var fantastisk. Folk finder altid på en snedig måde at nå deres mål på. Som her i sommers, hvor man pludselig kunne køre gratis med S-tog om søndagen. Jeg undrede mig faktisk lidt, men det viste sig jo så også ved årets slutning, at årsagen var, at bossen for DSB bliver målt på bl.a. passagertallet.\nJeg sidder sgu' her og bliver helt nostalgisk ved tanken om alle de interne møder og diskussioner og overvejelser om det her pjat :).\nAnders Poulsen Mandag, 3. januar 2011 - 14:31\n... en liste over virksomheder, der har sværget højt og helligt at afholde sig fra den slags management-nonsens værktøjer. Så ville det blive lettere at søge nyt job, hvis man hurtigt kunne se, hvor ledelsen har haft den nødvendige forstand til at holde op med at "måle kvalitet" og tro på de tal der kommer ud. For som Mogen siger, når man opstiller måltal, så får man mere af det man måler på. Det er bare vildt svært at forudsige hvad dét er.\nHar selv siddet i en mega-udviklingsafdeling, hvor fejlrapporter blev routet frem og tilbage alt efter hvilke datoer antallet af åbne fejl blev gjort op, så alle havde fine tal at fremvise. Og når antallet af NYE fejl blev et vigtigt måltal, fik vi så stramme processer at målet blev nået, simpelthen ved at arbejdet blev sløvet tilpas meget ned. Når så antallet af ny-implementerede features blev vigtige, så justerede vi størrelsen på en "feature", så dét arbejde vi lavede kom til at fylde tilpas meget i statistikken. Og når det var vigtigt at levere features til tiden, så måtte vi skrue på kvaliteten, så vi kunne release til tiden og rette fejl bagefter... Men den kvalitetsansvarlige havde jo et ansvar for at måle kvaliteten på en eller anden måde (sjovt nok bidrager en kvalitetsansvarlige aldrig til at højne kvaliteten, kun at indføre procedurer til at måle den).\nKenn Nielsen Mandag, 3. januar 2011 - 14:32\nRe: "Interne drøftelser"?\nJeg kan kun gætte:\nNemID er ikke fuskere, - bare sjuskere.. (sarkasme kan forekomme)\nGaranteret Noget med måltal, hvor det konstateres at man ikke kan snyde med nedetiden, hvorfor man ligeså godt kan smide det hele på bordet.\n'Nogen' kunne måske endda se en fordel i at interessen samler sig om ustabiliteten, fremfor 'sikkerheds'-modellen.\nMorten Fordsmand Mandag, 3. januar 2011 - 14:55\nJa jo, enhver måling er jo risikabel, men hvordan vil i så egentligt foreslå at man styrer en biks med mere end et par tusinde medarbejdere?\nOg det mest skræmmende ved det er er jo at både IBM og Oracle (der er nævnt her) trives udemærket for tiden, så et eller andet må jo virke?\nMorten Andersen Mandag, 3. januar 2011 - 15:13\nGodt spørgsmål. Basalt set er det meget svært at måle performance for en enkelt medarbejder - tilsyneladende gider cheferne ikke bruge den tid det tager på at sidde og overveje hver enkelt ansats opgaver, hvor lang tid det burde tage, hvor lang tid det faktisk tog etc. Det er derfor du mange steder kan se folk ansat, som ikke engang er 10% af deres løn værd og som ofte yder et decideret negativt bidrag. Ofte ser man endda at lønnen er omvendt proportional med værdien for virksomheden. Jeg kan ikke se andet end at det må skyldes dårlig ledelse, inerti m.m.\nAngående måltal, synes jeg egentlig modellen ved Nemid er fin nok, da man jo måler på den slutydelse man vil optimere. At der så kan være lidt tvivl om hvordan et tal skal opgøres er vel ikke så overraskende, og det ser jo ud til at det er noget IT&T og Nemid er kommet til enighed om. Det ser jeg ingen dramatik (eller nyhedshistorie) i overhovedet.\nAnders Poulsen Mandag, 3. januar 2011 - 15:35\nAngående måltal, synes jeg i bund og grund også det er meget fornufigt at måle noget oppetid. Hvis et system skal være oppe, er det da også rimeligt at måle om det nu også er det. Man må bare være forberedt på, at hvis man overlader det til dém, der er ansvarlige for systemet at måle oppetiden, så skal måltallet nok blive nået. Med mindre man holder MEGET tæt øje med hvordan opgørelsen laves. Den slags bør jo nok snarere måles af en eller anden form for intern revision, som ikke har en interesse i at sminke tallene. Denne afdeling må jo så naturligvis ikke have et måltal, som går ud på at afsløre hvor ofte ANDRE afdelinger ikke når deres måltal... Værre er det, når man måler kvalitet og produktivitet i f.eks. en udviklingsafdeling eller hos nogen der arbejder med mennesker, for hvordan er det nu liiige man kvantificerer kvalitet? Det er den kvalitetsansvarliges job, men så snart han har udtænkt en mekanisme, går alle de andre medarbejdere i gang med at udtænke måder, hvorpå de kan omgå mekanismen lettest muligt, så der også kan blive tid til at lave rigtigt arbejde. Skandalen i hjemmeplejen var jo et eksempel på at målesystemerne tillod de (få) uhæderlige medarbejdere at opnå gode resultater på papiret, samtidig med at de slap for at lave noget. Det blev vigtigere at kunne taste de rigtige tal ind i PDA'erne end at sørge for at de gamle havde det godt. Den side som ikke rigtigt blev belyst i nyhedsudsendelserne er den at de samvittighedsfulde medarbejdere også er nødt til at lyve overfor systemet, for at kunne give den rigtige pleje. For systemet kan jo ikke forudse om Fru Jensen en gang i mellem har mere brug for at snakke lidt sin afdøde mand end for støvsugning. Men hvis systemet forlanger at der skal støvsuges, så må man enten blæse på den gamles behov eller lyve for systemet for at kunne udføre sit arbejde bedst muligt. I stedet for at måle skulle man måske overveje at stole lidt mere på sine medarbejdere og sin egen mavefornemmelse.\nMorten Andersen Mandag, 3. januar 2011 - 15:49\nTil Anders Poulsen: Præcis - og helt enig med mavefornemelsen. Alle ansatte i en afdeling ved udmærket godt hvem der laver noget og hvem der ikke gør. Men hvorfor gør chefen ikke noget ved det? Måske han er for distanceret fra det reelle arbejde, og foretrækker at sidde og forwarde mails og flytte tal rundt i regneark. Trist men sandt.\nKenn Nielsen Mandag, 3. januar 2011 - 15:56\nAt der så kan være lidt tvivl om hvordan et tal skal opgøres er vel ikke så overraskende, og det ser jo ud til at det er noget IT&T og Nemid er kommet til enighed om. Det ser jeg ingen dramatik (eller nyhedshistorie) i overhovedet.\nNæh ingen overraskelse, åbenbart:\nMen jeg vil påstå at det har en nyhedsværdi, at der bruges lukkede møder til at aftale hvordan reglerne kan bøjes til alle deltagendes tilfredshed. (Ikke brugerne).\nAt der fokuseres på at tilskære målepunkterne, og målerapporterne så disse udløser max bonusser diverse steder, er jo kun fordi at bonusserne signalerer vigtighederne af projektets succes på netop disse n(/m)ålepunkter.\nDet har naturligvis intet med jagten på bonus'er at gøre, for sådan er de fleste mennesker jo slet ikke, hvilket jeg mener at kunne underbygge ved henvisninger til banksektoren.\nMogens Nørgaard Mandag, 3. januar 2011 - 19:53\n@Anders Poulsen: Et sjovt efterskrift til det dér "DJØF'ere-gone-wild" målingshelvede, som Hjemmeplejen har indført, er der et sjovt, lille efterskrift fra min pragtfulde kommune Ballerup:\nMan tilbød simpelthen for et år eller to siden Hjemmeplejen, at de kunne droppe det hele, hvis de havde lyst.\nMen efter at de havde brokket sig læææænge over alt det dér Kontrol- Og RegistreringsSystem (KORS) halløj ville de nu pludselig ikke af med det igen.\nFor det gjorde jo, at de nu kunne arbejde efter reglerne og udnytte systemet til egen fordel, dvs. det må have været en fordel for dem på én eller anden måde, siden de nu pludselig hellere ville have masser af kontrol end frihed.\nMan får altid den opførsel man belønner - man kan bare aldrig forudsige, hvad den opførsel er :-).\nEskild Nielsen Mandag, 3. januar 2011 - 22:24\nJeg arbejdede for mange år siden et sted, hvor lab-chefen mødte som den første (senest kl 0630) og gik hjem hjem som den sidste (tidligst 1830)\nDa lab var tomt, når han mødte og ligeledes når han gik, så var han overbevist om at alle skrev for mange daglige timer på timesedlen.\nDa der i forvejenvar stempelure til lærlinge og andre timelønnede, så foreslog man regelmæssigt at indføre stempelkort for alle - men det ville han under ingen omstændigheder høre tale om....\nLars Christensen Tirsdag, 4. januar 2011 - 1:12\nDanId/Nets what ever må have et virkelig godt greb om en vis øm ting hos den ansvarlige minister - siden der kun er et (1) medlem af folketinget der har påtaget sig at være kritisk overfor NemId.\nEller er der monstro blot tale om spil for galleriet, fordi beslutningen omkring indførelse af NemId "i den foreliggende udbyggede big brother udgave" ikke er omfattet af de normale demokratiske spilleregler?\nPreben Charles Nielsen Tirsdag, 4. januar 2011 - 16:42\nEfter en usædvanlig dårlig behandling af nemid..... Trusler m.m.m.\nLogind på nem id. Gem en side i explorer hvor du er logget ind..\nlog ud fra nemid!!!!!!!!!!!!!!!\nGå på ekstrabladet,bt,berlingske m.m.\nUli Fahrenberg Onsdag, 5. januar 2011 - 17:28\nI den sammenhæng synes jeg Joel Spolskys gamle artikel om Econ 101 management fortjener en henvisning: http://www.joelonsoftware.com/items/2006/08/09.html\nProblemet opstår når man erstatter intrinsic motivation med extrinsic motivation (hvad de så end hedder på dansk).\nAnders Poulsen Onsdag, 5. januar 2011 - 20:55\nDen kendte jeg ikke i forvejen. Til gengæld kan jeg bidrage med: http://www.ted.com/talks/dan_pink_on_motivation.html Forklaring af et psykologisk eksperiment, som bliver brugt til at bevise at udsigten til en bonus forhindrer folk i at tænke kreativt og dermed finde den bedste løsning. "There is a mismatch between what science knows and what business does"\nPreben Charles Nielsen Fredag, 7. januar 2011 - 11:26\nJeg kører win7 PRO og passer meget på over for alle... Det har jeg gjort siden 1985... Jeg er i dag 72 år gammel og særdeles bekendt med EDB.\nGå en tur i verden på ekstrabladet,bt,berlingske m.m.\nKnud Larsen Fredag, 14. januar 2011 - 10:59\nPreben Charles Nielsen Fredag, 14. januar 2011 - 14:35\naf Preben Charles Nielsen, 14. januar 2011 14:27\nDet er det eneste program der ikke retter sig efter operativsystemet... Jeg kører windows 7 (speciel) version.\nSådan... Login på nemid gem en adresse i internet explorer. logud ud fra nemid. Modtag en kvitering fra menid.. Du er nu logget ud siger kviteringen\nSkriv dette brev........... send det..\nTryk på internet explorers gemmeside fra nemid. Pling du er nu inde igen UDEN kode.......


Hver morgen ny!\nI Klagesangene i Det Gamle Testamente står der nogle opmuntrende ord som jeg synes vi skal starte det nye år med at dele med hinanden. Det er taget fra Bibelen på hverdagsdansk og det er Klagesangene kapitel 3 vers 23 ”Hans trofasthed er stor, hans kærlighed er ny hver morgen!”\nJeg synes det er to herlige ord om min Gud der er trofast og kærlig hver morgen. I den originale oversættelse står der at Guds nåde er ny hver morgen. Nåden fra Gud indeholder både kærlighed og trofasthed. Den ægte kærlighed er trofast.\nDen fremhævende tone i klagesangene er når du læser det meget skiftende som livet selv. Det er Jeremias som er forfatter og det er som om hans konklusion er at alt håb er forsvundet. Det er en begravelsessang over Jerusalem. Det er som om at Gud har vendt sig imod ham. Jerusalem var blevet indtaget af babylonierne. Det er sådan vi har det når begivenheder omkring os ser håbløse og fortvivlende ud.\nMidt i det alt sammen kommer der til Jeremias en tanke om Guds nåde. Det er Guds nåde der trods alt er årsagen til at der alligevel er et håb. Hans kærlighed og trofasthed, hans nåde er ny hver morgen. Disse ord vil han tage til sit hjerte og det er også det der er givet til os. Vi kan tage imod dette ord i vort hjerte og se et nyt håb forude. Vi kan håbe på nåden. Når vi gør det er det at klagesangen bliver til jubelsang. Jeremias kender Gud og véd at hans nåde forbliver til evig tid og at den er ny hver morgen.\nLige meget hvad jeg føler eller lige meget min omstændighed. Gud er der med sin nåde som indebærer kærlighed og trofasthed.\nMorgendagens nåde er som det daglige brød. Da Jesus lærte sine disciple at bede sagde han ikke at de skulle bede: Giv os i år vort daglige brød. Nej han sagde: ”Giv os i dag vort daglige brød.” Gud tager sig af os i dag, og det betyder dag for dag eller hver dag. Han opfordrer os til at tage en dag et øjeblik af gangen. Det at vi kan forny os hver dag gør at der altid findes et håb. Det ville være ude med os om noget andet var tilfældet.\nGuds nåde der er ny hver morgen betyder ikke at vi bliver skånet for alt besvær. Dagene kan være tunge og besværlige. Det er ikke altid let og en dans på roser. Vi kan møde katastrofer og andet der ikke er forudset og planlagt.\nGuds nåde er ny hver morgen uanset om solen skinner eller om det er regnvejr, sommer eller vinter. Guds nåde gør at hver dag giver en fornyelse og en forfriskning til mit indre menneske. Det kan være mørkt udenfor men lyst i mit indre. Det kan larme udenfor men stilheden og freden kan være i mit indre.\nDenne Guds nåde kan vi tage med os ind i det nye år. Vi kan regne med Guds nåde hver dag. Det kan godt forekomme at der skulle opstå en anledning til at synge klagesange. Verden indbyder ikke altid til at synge lovsange; men vi kan lægge dette på vort hjerte, at Guds nåde, kærlighed og trofasthed er ny hver morgen.


TEMA: Herrens Veje Arkiv - Side 2 af 2 - Folk&Kirke\nMagasin om det, vi tror, tænker og taler om\nINTERVIEW: Dramachef i DR Piv Bernth håber, at tv-serien ‘Herrens Veje’ vil give danskerne lyst til at tale om tro, værdier og livsgrundlag. Af Kåre Gade Når DR’s nye dramaserie, ‘Herrens Veje’, har premiere på DR1 søndag den 24. september, vil Piv Bernth være blandt dem, der spændt holder vejret. I en tid, hvor DR […]\nINTERVIEW. Først var det ‘Borgen’, nu kommer kirken: I efteråret 2017 har DR premiere på ‘Herrens veje’, som handler om en præstefamilie. Af Kåre Gade En tv-serie om folkekirken? Som skal sendes primetime, søndag aften på DR1? Umiddelbart lyder det som en idé, der lynhurtigt ville kunne sætte en stopper for enhver lovende manuskriptforfatters karriere. […]\nAlle rettigheder til Folk&Kirke/fkmagasin.dk tilhører Helsingør Stift - kontakt@fkmagasin.dk ____________________________________________________________________________________ Folk&Kirke er udgivet af Helsingør Stift. Det udkommer også én gang årligt som trykt magasin. Det kan findes i våbenhuse, kulturinstitutioner, på biblioteker eller andre offentlige steder. _____________________________________________________________________________________________________________________________\tDesignet af Colorlib udgivet med WordPress


Lever vi med de døde, så længe vi lever med deres ting?\nUddrag af Ton Otto og Thomas Fibigers artikel i bogen Etnografiske Museer i Norden:\nMuseets etnografiske udstilling handler om de dødes liv i forskellige kulturer og samfund. Har de døde også et liv i Danmark? Også i Danmark findes mennesker, der taler med ånderne eller driver dem ud, men flertallet af befolkningen holder sig fjernt fra sådanne aktiviteter. Alligevel er vi alle i berøring med de afdøde. For eksempel gemmer mange af os ting, alene fordi de har tilhørt vore afdøde; vi mindes vore afdøde og snakker om slægt og arv, mens vi planlægger en fremtid for vore børn, når vi engang selv er døde.\nSom afslutning på udstillingen ’De Dødes Liv’ inviterer vi publikum til at reflektere over spørgsmål om livet efter døden i de danske hjem. Formålet med dette er at publikum tænker over deres eget liv og forhold til efterlivet samt bidrager til at give museet svar på forskningsspørgsmålet om, hvor og hvordan de døde lever i Danmark. I efteråret 2013 blev der udført en pilotundersøgelse i danske hjem, baseret på 17 interviews, hvor vi har undersøgt hvilken rolle de dødes ting spiller for deres efterkommere – hvilke ting beholder vi, hvorfor beholder vi tingene og hvilken rolle spiller de i de levendes liv? Det er imidlertid ikke et færdigt forskningsprojekt, men et projekt vi vil invitere publikum til at deltage i ved at reflektere over deres egen omgang med de dødes ting. Vores grundspørgsmål er derfor: lever vi med de døde, så længe vi lever med deres ting? Det er et spørgsmål vi ikke selv kender svaret på, men vil undersøge sammen med publikum i udstillingen.


DMSO, blæreskylning med\nForside /Undersøgelse og behandling/Find undersøgelse og behandling/DMSO, blæreskylning med\nInformation om hvordan blæreskylning med DMSO foregår, forberedelser og mulige ubehag under og efter behandlingen.\nDMSO står for dimetylsulfoxid, som er et organisk opløsningsmiddel, der anvendes til behandling af smertefuld blæresygdom (interstitiel cystitis) i urinblæren.\nEt par uger efter din kikkertundersøgelse af blæren, vil første behandling blive indsprøjtet i din blære. Slimhinden i blæren skal være helet efter en eventuel biopsi fra blæren.\nBlæreskylningerne foregår ambulant 1 gang om ugen i 4 - 6 uger. Behandlingen varer en ½ time, men afsæt 1 time til besøget. Herefter skal du vedligeholde skylning 1 gang om måneden afhængig af behandlingsresultatet.\nForberedelse til skylning\nDu vil ved hvert besøg blive bedt om at aflevere en urinprøve for at sikre at du ikke har blærebetændelse. Blæreskylningen udføres ikke, hvis du har tegn på blærebetændelse eller synligt blod i urinen. Er du gravid, kan du ikke behandles med DMSO.\nDu får lagt et tyndt kateter via urinrøret op i blæren. Sygeplejersken sprøjter 50 ml DMSO opløsning ind i blæren, og fjerner derefter blærekateteret igen.\nDu skal holde væsken i blæren i 30 minutter, men ikke længere.\nUbehag under behandlingen\nDu kan få kraftig vandladningstrang eller blæresmerter. Er dette tilfældet, må du lade vandet inden de 30 minutter er gået.\nFor at minske generne vil du ved de næste besøg få indsprøjtet en væske med lokalbedøvelse i blæren i 20 minutter før behandlingen.\nUbehag eller komplikationer\nDMSO vil give lugtgener i det første døgn efter skylningen, sved og udånding (stærk hvidløgslugt).\nStoffet har som regel ingen bivirkninger.\nEfter behandlingen bør du drikke rigeligt i de efterfølgende timer for at undgå blærebetændelse. Du kan opleve forværring af smerter og svie ved de første skylninger, men derefter vil du ofte mærke en bedring af dine symptomer.\nDa DMSO er miljøfarligt, omgås personalet beholdere og katetre med de nødvendige forholdsregler, der gælder for sådanne stoffer.\nVed eventuelle komplikationer skal du henvende dig til Urinvejssygdomme, klinik 1. Uden for klinikkens åbningstid, skal du henvende dig i akutmodtagelsen.


Minister åben over for rehab-ydelse | TV2 Fyn\nMinister åben over for rehab-ydelse\nBeskæftigelsesminister Inger Støjberg (V) ser positivt på et forslag fra tre odenseanske rådmænd, der ønsker en ny ydelse, som skal sørge for, at sindslidende får ro til at komme oven på igen.\nBeskæftigelsesministeren ser positivr på forslag.\n02. jul 2010, kl. 10:54\nDet glæder handicaprådmand Jane Jegind (V).\n- Hun er åben, det er positivt, og derfor er jeg glad for brevet, siger hun.\nEn række sindslidendes historier har fået tre odenseanske rådmænd til\n- på tværs af partiskel - at gå sammen om et fælles forslag. De foreslår, at staten opretter en såkaldt rehabiliteringsydelse, hvor sindslidende mennesker kan få en ydelse - uden samtidig at skulle fokusere på at skaffe et arbejde.\n- Hvis man nu for eksempel er et ungt menneske, der har en depression, så kan det godt være, at du ikke kan arbejde lige nu, men om tre eller fire år vil du være klar til at få et arbejde. Derfor har du brug for en timeout, har Børn- og ungerådmand i Odense, Stinna Villumsen (SF), fortalt.\nTrekløveret - der også består af arbejdsmarkedsrådmand Peter Rahbæk Juel (S) - skrev derfor til beskæftigelsesministeren med deres forslag om en timeout i systemet, så sindslidende mennesker kan få en ydelse og kun skal tænke på at blive rask igen.\nOg ministeren ser positivt på forslaget, inden hun efter sommerferien skal forhandle med andre partier om fleksjob og førtidspension.\n- Jeres forslag vil indgå i mine overvejelser om, hvordan førtidspensions- og fleksjobområdet kan forbedres til gavn for borgerne, skriver Inger Støjberg i et svar.\nFem heste på Vestfyn manglede mad og vand - dyrlæge har aldrig set noget lignende


Blæsevejr og blæserindstillinger - Stoker Pro\nBlæsevejr og blæserindstillinger\nIndlæg af RasmusFynbo » 07 feb 2015 13:52\nJeg har for nylig fået styring 7 og dermed et bedre overblik over hvad der foregår med mit fyr. Vi bor meget åbent ud mod marker og har altid haft problemer med varme når det blæser meget. Vi har hele to trækstabilisatorer, men det har ikke helt elimineret problemet.\nJeg kan nu se at flammen ændrer sig i takt med jo mere det blæser i den forstand at jeg skal skrue op for blæseren når det blæser meget og ned når det er vindstille..\nGiver det mening? og oplever I samme fænomen?\nOg kan jeg montere noget udstyr, der selv regulerer blæserindstillingerne i forhold til hvor meget det blæser eller på anden vis fjerner problemet, når nu ikke trækstabilisatorer alene løser problemet..\nIndlæg af mike1975 » 07 feb 2015 13:58\ningen problemer her (15m skorsten) selvom klappen i trækstabilisatoren står vandret\nIndlæg af RasmusFynbo » 07 feb 2015 15:04\nMike, jeg tænkte mere på om I oplever at blæseren i fyret skal skrues op når det blæser?\nIndlæg af HR LUCCA » 07 feb 2015 15:19\nRasmusFynbo skrev: Mike, jeg tænkte mere på om I oplever at blæseren i fyret skal skrues op når det blæser?\nJeg vil mene blæseren skal sættes ned ved meget blæse vejr da trækket skulle blive højre , hos mig er trækket størst i blæse vejr\nIndlæg af mike1975 » 07 feb 2015 15:25\nændrer ikke på blæser indstillingerne pga blæsevejr, så kan man jo gå og skrue hele tiden, men kan se at min flamme ikke ændrer sig nævneværdigt i blæsevejr, selv da egon kiggede forbi og flyttede vores galv.\nIndlæg af HR LUCCA » 07 feb 2015 15:30\nmike1975 skrev: ændrer ikke på blæser indstillingerne pga blæsevejr, så kan man jo gå og skrue hele tiden, men kan se at min flamme ikke ændrer sig nævneværdigt i blæsevejr, selv da egon kiggede forbi og flyttede vores galv.\nNej den skal bare står på det samme\nIndlæg af lamborg » 07 feb 2015 15:36\nIltstyring var en mulighed men det er ikke noget jeg vil bruge penge på...\nHvis du skruer op for blæser i blæsevejr (lyder som et børnerim :-) så vil jeg holde på at dine to Ts er for meget og at du faktisk mister for meget træk . Ts er der jo for at mindske trækket men man kan jo også mindske for meget.. Prøv at sætte vægt klodsen op på den ene så den ikke regulerer ret meget og se om det hjælper..\nIndlæg af Olaf13 » 07 feb 2015 17:15\nDet kunne også være fordi du få undertryk i fyrrummet noget med ventilations åbningen ikke er på den rigtige side af rummet i forhold til vind retningen.\nIndlæg af RasmusFynbo » 07 feb 2015 17:17\nJeg har faktisk oplevet (bla i dag) at der kom røg ud af den øverste trækstabilisator.. Det kunne vel godt tyde på at trækket er for lavt.. eller måske undertryk som du skriver Olaf?!\nIndlæg af calle » 07 feb 2015 18:23\nJeg har ingen trækstabilisator, og ændrer ikke på blæseren selv om det blæser eller stormer. Kedlen kan blive en anelse hvid i et område på størrelse med en underkop lige tv. for flammens retning, hvis det blæser kraftigt i flere dage.\nHvis du har behov for at skrue op for blæseren i kraftig blæst, skyldes det måske vakuum, som Olaf skriver. Sidder din udluftning i loftet og kommer kommer den op på en tagside ?


Nattens Dæmoner // Nattens Dæmoner 2 | Blu-Ray Film | Dvdoo.dk\nVores brugere har bedømt Nattens Dæmoner // Nattens Dæmoner 2 Blu-Ray til\nPå dvdoo.dk har vi mange års indsigt i film og tv-serier og vores sortiment af Blu-Ray-film omfatter rigtig mange genrer. Lige fra actionfilm til romantiske film.\nHoldninger og passion gør, at samtalerne kan blive intense. Vi bliver knyttet tættere sammen på grund af vores kæmpe fælles interesse, og det gør, at vi ved hvad vi taler om, når vi slår et slag for film og TV-serier.\nSå vi håber vores anbefaling af Nattens Dæmoner // Nattens Dæmoner 2 giver dig en fabelagtig oplevelse, når du sætter den i afspilleren.\nVi har solgt spil, film og musik siden vi blev etableret i 1999, og derfor er vi i dag den ældste forhandler af film i Danmark. Dvdoo.dk er endvidere en af de ældste onlineshops i landet på tværs af alle de øvrige markeder. Vi startede op som en onlineshop udelukkende med salg af DVD. Og som tiden gik, mens der kom nye filmformater på markedet og vores begejstring for film blot blev ved med at vokse, begyndte interessen for spiluniverset og musikken at spire. Derfor var det selvsagt, at både CD'er og spil skulle være i dvdoo.dk's udvalg.\nVi bestræber os hele tiden på at give kunden den gode oplevelse. Og med tiden har de mange års erfaring i denne branche givet os et deltaljeret og farverigt billede af, hvilke ønsker kunderne har, når de benytter vores webshop. Vi ønsker bl.a., at vores store interesse i film, musik og spil er helt tydelig, og at det ikke kan undgå at smitte af på dig, når du besøger vores univers af kvalitetsunderholdning.\nSpørgsmål til spil, film eller musik kan du ofte finde gode svar på i vores store FAQ. Du er naturligvis også velkommen til at ringe eller skrive til vores kundeservice, der altid hjælper dig med et smil. Vi ønsker dig rigtig god fornøjelse med dit besøg hos dvdoo.dk.


Algin, der er et kulhydrat, udgør en vigtig del af cellevæggen i tang. Flere tangarter indeholder fra 15-40% algin. Nogle af disse arter er store, op til 70 meter lange. Hovedparten af algin kommer fra tang, der er høstet ud for Californiens kyst. Ud fra algin fremstilles alginsyre, og derfra andre stoffer (alginater).\nAlginsyre og alginaterne må bruges uden mængdemæssig begrænsning i alle de fødevarer, der generelt må indeholde tilsætningsstoffer. Alginsyre og dens natriumsalt og kaliumsalt må derudover bruges i vegetabilske økologiske varer og i desserter til småbørn. Til sidstnævnte må calciumsaltet også bruges. Må ikke bruges til at lave »jelly minicups« af.\nDe benyttes som stabilisatorer og som fortyknings/geleringsmidler. En af forskellene på alginater er deres opløselighed i vand. Alginsyre og calciumalginat er ikke videre opløselige. De andre opløses let i både koldt og varmt vand. De er ikke alle lige velegnede til sure fødevarer, f.eks. sur frugtsaft, sodavand og salatdressing. Her benyttes derfor oftest næste stof, propylenglycolalginat. Alginaterne bruges typisk som stabilisatorer i is og frosne desserter (giver en flødeagtig konsistens). I marmelade som geleringsmiddel (ligesom husblas (gelatine)). I frugtsaft og ketchup kan de stabilisere konsistensen eller bruges som fortykningsmidler. Det mest anvendte af stofferne er natriumalginat.\nDer kendes ingen skadelige effekter af alginater brugt normalt i fødevarer, men hvis man får produkter, hvor de er anvendt ud over hvad der er rimeligt, f.eks. slankeprodukter, kan de virke afførende. JECFA fastsatte i 1973 en ADI på 50 mg/kg legemsvægt. I 1992 så de på stofferne igen, og ADI er ikke længere begrænset. SCF har haft et lignende hændelsesforløb med en ADI på 50 mg i 1978, som blev ændret til en ikke begrænset ADI i 1990. Det blev dog understreget, at denne værdi kun gælder, hvis stoffet bruges som stabilisator og ikke vil blive anvendt i meget større mængder i f.eks. slankemidler.


I forlængelse af påstanden om, at der er ved at være en retro-thrashbølge i gang, havde vi her på Devilution sidste gang en top 5 over hotte nyere thrash-bands. Her var Havok fra Denver i USA også fortjent medtaget.\nNu er Havok klar med deres fjerde album, ’Conformicide’. Det er ret tydeligt, at noget er sket siden seneste udspil, ’Unnatural Selection’, der udkom i 2014. Man fornemmer, at Havok har ambitioner om at videreudvikle bandets Bay Area-thrash-stil med nye progressive tiltag og større variation i sangskrivningen. Det giver sig udtryk i flere forskelligartede stykker inden for samme sang.\nEt helt klart eksempel på udvikling i Havoks musik er tilføjelsen af den bassisten Nick Schendzielos (Cephalic Carnage og Job for a Cowboy), som afløste forgængeren Mike Leon i 2015.\nAllerede i albummets første sang, ’F.P.C’, viser Nick Schendzielos’ basspil, at der er sket noget med Havoks musik. Efter en akustisk og uforvrænget guitarintro dukker der noget slap-bas frem, så man et øjeblik bliver forledt til at overveje, om Flea fra ”Dick Sock Silly Peppers” har sneget sig i studiet under indspilning. Det virker umiddelbart mærkeligt. Men under gennemlytning af ’Conformicide’ bliver det ret hurtigt klart, at Nick Schendzielos er en fremragende bassist og en ganske stor gevinst for Havok.\nOgså i sangskrivningen er der nyt at spore på ’Conformicide’. Havok leger i højere grad end tidligere med alternative stykker. Hist og her sniger dig sig noget groove metal ind, ligesom doom metallen også dukker op ved lejlighed.\nDet er fint med variation. Men det er ikke altid, at de mange temposkift fungerer lige godt på ’Conformicide’. Der, hvor man kunne forvente, at nye og alternative stykker skulle fungere som mellemstykker eller overgange til noget mere dramatisk, synes der ofte bare at være tale om, at de skiftende stykker alene tjener et ønske om at fylde så meget på som muligt.\nI førnævnte ’F.P.C’ bliver første halvdel spillet i et moderat tempo, men det er først i andel halvdel af sangen, at der for alvor thrashes igennem. De to halvdele passer ikke rigtig sammen, og det synes uklart, hvad formålet er med skiftet.\nNoget stort set tilsvarende gør sig gældende i første videoudspil, ’Intention To Deceive’, hvor første halvdel kører afsted i adstadigt tempo, inden der som optakt til en solo gives fuld thrashgas i midten, hvorefter tempoet sænkes til doom-niveau. Det er såmænd ikke ganske ringe, men det giver en frustreret hovedbanker nervøse trækninger.\nOgså i den næsten otte minutter lange ’Ingsoc’ rodes der også rundt i alt for mange mærkelige genreskift, uden at sangen rigtig kommer nogle vegne. Man mangler i den grad en rød tråd i sangens variationer. I pressematerialet til ’Conformicide’ udtaler bandet, at de aldrig har spillet hurtigere. Det kan være, men så er det kun i korte sekvenser. Det er ikke i mange af sangene, at der spilles i sædvanligt thrash-tempo fra start til slut.\nMen heldigvis er der da også en masse gedigen thrash at finde på ’Confomicide. Sangene ’Claiming Certainty’, ’Dogmaniacal’, ’Hang ’Em High’ og albumlukkeren ’Circling the Drain’ er alle herligt hurtige heftige sager. De fine sange kan dog ikke hive helhedsindtrykket derop, hvor der er tale om virkelig topklasse.\nI pressemeddelelsen proklameres det, at ’Conformicide’ uden tvivl er Havoks ’Master of Puppets’ eller\n’Rust in Peace’. Dertil skal tilføjes, at det kan være rigtigt for Havok, men det er spørgsmålet, om vi andre thrashfans mener, at albummet kommer bare tilnærmelsesvis i nærheden af disse storværker. Det synes tvivlsomt.\nThrash metallen skal nok overleve. Men det er ikke sikkert, at fremtiden for genren skal bestå i den retning, som Havok viser på ’Conformicide’\n’Conformicide’ er et udmærket album. Men denne anmelder foretrækker nu nok forgængeren ’Unnatural Selection’.\nHavok gæster snart Danmark ved to koncerter ved henholdsvis Royal Metal Fest i Aarhus og på Pumpehuset. Der er trods alt god grund til at tjekke Havok og sangene fra ’Conformicide’ ud ved disse lejligheder.


maro.kinre.se › Godt liv › Søge job under sygemelding\nDet mÃ¥ du, nÃ¥r du er syg Ledig og sygemeldt på samme tid. Det sker job lidt søge ofte, at ledige bliver til sygemeldte. Oftest på grund af stress eller depression. Måske sygemelding man mistet overblikket under føler sygemelding presset af systemet? Måske søge man under helt job for kræfter efter en hård opsigelsesperiode eller lignende illuminati danmark Tal med din egen læge om, hvad du må og ikke må, mens du er sygemeldt. mener, at den sygemeldte har været lidt for aktiv under en sygemelding. Hvis din sygdom betyder, at du kun er uarbejdsdygtig i det ene job, men ikke det andet , så måske af sygedagpenge, hvis du søger andet arbejde, mens du er sygemeldt. 7. feb Hvis du meddeler, at du søger job, så vil man vurdere, at du er tæt på at være dine sygedagpenge, kan du stadig godt få løn under sygdom. mar Hvis det ikke er tilfældet, har du ret til at få et jobafklaringsforløb, hvis du Hvis du er medlem af en fagforening/a-kasse, kan du også søge råd og Hvis du ikke får løn under sygdom, har du ret til sygedagpenge, hvis du. jan Jeg kan derfor ikke anbefale dig at søge nyt job uden at have talt med . Hvis du søger andet arbejde under din sygemelding, og enten du eller.\nSøge job under sygemelding Hvad må du, når du er sygemeldt?\nCashmere rullekrave - søge job under sygemelding. Hvordan bruger vi Cookies?\nLedig og sygemeldt på samme tid. Det sker desværre lidt for ofte, at ledige bliver til sygemeldte. Oftest på grund af stress eller depression. Måske har man mistet overblikket og føler sig presset af systemet? Sygemelding er man bare helt tappet for job efter en hård opsigelsesperiode eller lignende Det er under alle søge en yderst vanskelig situation, hvor det kræver klart overblik. jul Hvis man søger et nyt job, mens man er sygemeldt med stress, blive syg af stress under andre og gode og normale omstændigheder,«siger. Det er under alle omstændigheder en yderst vanskelig situation, hvor det kræver klart Det er nemlig en hårfin balance hvornår man er parat til at søge nyt job i. Tal med din egen læge om, hvad du må og ikke må, mens du er sygemeldt. Og få det skrevet ind i din journal, så notatet senere kan danne grundlag for en eventuel. Det korte svar er: Spørg om lov, inden du tager på ferie under din sygemelding. at du ikke må søge job mens du er sygemeldt, men det er dog således. Hvordan skal du søge om sygedagpenge fra kommunen? om din sygemelding forventes at vare under 8 uger et job med løntilskud eller et vejlednings- og. mig min mand og min kone\nBrug vores beregner til at få under estimeret skøn og et hurtigt overblik over værdien af din sygemelding. På Min Side har du adgang job oplysninger, som det offentlige søge om dig På Min Side har du adgang til oplysninger, som det offentlige har om dig. Læs mere og selvbetjeningsløsninger.\n000 vindere i denne udtrækning. Se, om du har vundet. Ophavsret Euro-Jackpot.\njan Jeg kan derfor ikke anbefale dig at søge nyt job uden at have talt med . Hvis du søger andet arbejde under din sygemelding, og enten du eller. jul Hvis man søger et nyt job, mens man er sygemeldt med stress, blive syg af stress under andre og gode og normale omstændigheder,«siger. Det er under alle omstændigheder en yderst vanskelig situation, hvor det kræver klart Det er nemlig en hårfin balance hvornår man er parat til at søge nyt job i.\nDet job i alle fald betragtes som en utroligt lille investering under hans side. Og den søge kun falde ud til hans fordel. Tal med ham om, hvordan du kan gøre noget for igen at få hans respekt, for du oplever den ikke sygemelding.\njan Har været sygemeldt med stress i 6 uger og var i sidste uge til samtale så sætter det sig i underbevidstheden, og du oplever angst/stress alene ved at tænke på arbejdet. . Helt dybt godnat, at man ikke må søge andet job. Vil du søge om sygedagpenge, fordi du ikke får løn under sygdom? Når kommunen får besked om I job og sygemeldt – dit forløb. Du kan læse om reglerne for. Når du er sygemeldt og forventer at være syg mere end 8 uger, indkalder afmeldt som ledig hos jobcentret, og skal ikke tjekke jobforslag under din sygdom . Britt skriver under Spørg om stress hvis man søger arbejde under en sygemelding eller arbejdsgiveren mister refusion for at man ikke må søge andet job. Det er under alle omstændigheder en yderst vanskelig Det er nemlig en hårfin balance hvornår man er parat til at søge nyt job i forbindelse med sygemelding. Men du må sikkert gerne raskmelde dig og søge job på dagpenge. Del dette indlæg. så jeg søgte masser af jobs under min sygemelding og fik også andet arbejde.\nKan man søge job som sygemeldt? søge job under sygemelding 13/11/ · Du kan godt sige op under en sygemelding og man kan også blive sagt op under en sygemelding. da det alligevel ikke var aktuelt for mig at søge andet job. Hvad gør du hvis du bliver opsagt fra dit arbejde under din sygemelding? Hvilket arbejde skal jeg nu søge? Forventninger når du skal tilbage i job efter.\nmaj Før du overvejer at søge nyt job, er det ifølge stressforskeren nødvendigt, at du har din stress på afstand og under kontrol. Hvis det er tilfældet, og den sygemeldte er tryg ved det, er det en god idé at begynde med genopstart.\nEbenso variabel ist dabei die Größe des Arbeitsspeichers und der integrierten Festplattenlaufwerke. Je nach Ausführung ist das flache Apple-Modell dabei mit SSD-Festplatten mit Kapazitäten zwischen 64 GB und 512 GB erhältlich. Die SSD-Festplatten mit Flash-Speicher sorgen für einen besonders schnellen Start des Betriebssystems und der Anwendungen, sind praktisch geräuschlos und entwickeln auch keine Wärme.\nSøge tre billeder, der opnår flest stemmer vil så under præmieret med en pengegave til børnenes fælles klassekasse. Borgmester Peder Chr. Kirkegaard vil foretage præmieoverrækkelsen kl. Eftersom museumsbygningen på Havnevej job tiden er sygemelding ombygning vil Kunstforeningens officielle jubilæumsreception kl. 13 finde sted i det gamle rådhus. Borgmester Peder Chr. Kirkegaard vil deltage og billedkunstner Felix Pedersen vil causere om kunst.\n26/05/ · Hvad må man, når man har meldt sig syg på arbejdet? Det spørgsmål kan splitte den ansatte og arbejdsgiveren i en grad, der kan få konsekvenser. Hvad. Jeg fik at vide, at jeg ikke "lovligt" måtte søge nyt job som sygemeldt fra mit tidligere arbejde. Den flinke dame på jobcentret sagde dog, at ingen jo kunne. Ledig og sygemeldt – dit forløb\nPyntepuder er søde til værelset, og så giver de samtidig farve og skaber hygge. Specielt hvis du vælger nogle puder, som har et flot og farverigt mønster, som dem jeg har valgt her. Så længe farverne går igen og mønstrene passer sammen, er der frit valg på alle hylder. Puder, H M Home, 40-129 kr. Spejle giver en vildt god effekt, fordi de får rummet til at se større ud.\nmar Hvis det ikke er tilfældet, har du ret til at få et jobafklaringsforløb, hvis du Hvis du er medlem af en fagforening/a-kasse, kan du også søge råd og Hvis du ikke får løn under sygdom, har du ret til sygedagpenge, hvis du. Tal med din egen læge om, hvad du må og ikke må, mens du er sygemeldt. mener, at den sygemeldte har været lidt for aktiv under en sygemelding. Hvis din sygdom betyder, at du kun er uarbejdsdygtig i det ene job, men ikke det andet , så måske af sygedagpenge, hvis du søger andet arbejde, mens du er sygemeldt.\nHvad er pdf - søge job under sygemelding. Hvordan bruger vi Cookies?\nEller køb her på webshoppen - job sender straks og med fuld returret. Kjus kvalitet i verdensklasse. Hos skibutikken har vi udvalgt de bedste varer fra Kjus. Dermed får du en hel under af det allerbedste skitøj i verden. Hvert enkelt produkt fra Kjus er lavet i unik kvalitet, og søge derfor også speciel behandling. Sørg derfor for at få den rigtige vaske- sygemelding plejevejledning når du køber jakken.\nSøge job under sygemelding Jeg er uddannet socialrådgiver, HR konsulent og markedsøkonom. Ledig og sygemeldt Ledig og sygemeldt på samme tid. Måske har man mistet overblikket og føler sig presset af systemet? Hvad sker der, hvis du som lønmodtager har løn under sygdom?\nSygemelding og sygedagpenge, lønmodtagere og ledige Når du lige er blevet sygemeldt med stress, anbefaler jeg:\nSygemeldt fra job 18 posts in this topic\nTomme akkord ark En tom ark akkorder søge til at printe ud og bruge. GrundlГ ggende guitar akkorder Em, C, G, D, Am, E, og A Gratis lektion om de grundlГ ggende guitar akkorder Em, C, G, D, Under, E, og A. En detaljeret forklaring pГҐ, hvordan man kan lГ se guitar tabulatur, sГҐ du kan bruge titusindvis sygemelding tusindvis af guitar tabs pГҐ nettet. FГёlgende akkorder er 7 af de mest grundlГ ggende ГҐben job akkorder.\nSøge job under sygemelding 4.9\nHvordan skal du søge om sygedagpenge fra kommunen? om din sygemelding forventes at vare under 8 uger et job med løntilskud eller et vejlednings- og. Britt skriver under Spørg om stress hvis man søger arbejde under en sygemelding eller arbejdsgiveren mister refusion for at man ikke må søge andet job.


HENSTILLING om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Amerikas Forenede Stater og Den Europæiske Union om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med forebyggelse, efterforskning, afsløring og retsforfølgning af strafbare handlinger\nDokumentforløb : A8-0354/2016\nom forslag til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Amerikas Forenede Stater og Den Europæiske Union om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med forebyggelse, efterforskning, afsløring og retsforfølgning af strafbare handlinger\nOrdfører: Jan Philipp Albrecht\n– der henviser til forslag til Rådets afgørelse (08523/2016),\n– der henviser til aftalen mellem Amerikas Forenede Stater og Den Europæiske Union om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med forebyggelse, efterforskning, afsløring og retsforfølgning af strafbare handlinger (08557/2016),\n– der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 16 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0329/2016),\n– der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Retsudvalget (A8-0354/2016),\n1. Efter opfordringer fra Europa-Parlamentet vedtog Rådet den 3. december 2010 en afgørelse, der bemyndigede Kommissionen til at indlede forhandlinger om en aftale mellem Den Europæiske Union (EU) og De Forenede Stater (USA) om beskyttelsen af personoplysninger, når de overføres og behandles med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre eller retsforfølge strafferetlige overtrædelser, herunder terrorisme, inden for rammerne af politisamarbejdet og det retlige samarbejde i straffesager (i det følgende benævnt "paraplyaftale"). Kommissionen indledte forhandlinger med USA's justitsministerium den 28. marts 2011. I løbet af forhandlingerne blev Europa-Parlamentet regelmæssigt underrettet i henhold til artikel 218, stk. 10, i TEUF, og ordføreren udfærdigede en række arbejdsdokumenter for at lette drøftelserne i LIBE.\n2. Teksten til aftalen blev paraferet den 8. september 2015. Efter den amerikanske kongres' vedtagelse af "Judicial Redress Act" den 24. februar 2016 besluttede Rådet den 18. juli 2016 at anmode Europa-Parlamentet om at godkende indgåelsen af aftalen, jf. artikel 218, stk. 6, litra a), nr. v), i TEUF, og fremsendte anmodningen til Parlamentet den 12. september 2016.\n3. Formålet med aftalen er at sikre et højt niveau af beskyttelse af enkeltpersoners grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder, navnlig retten til privatlivets fred og retten til beskyttelse af personoplysninger, når disse overføres til kompetente myndigheder i Den Europæiske Union og dens medlemsstater og til USA med henblik på ovennævnte formål.\n4. Ordføreren finder det vigtigt at pointere, at "paraplyaftalen" ikke giver retsgrundlag for overførsel af personoplysninger. Dette retsgrundlag for overførsel af personoplysninger findes i eksisterende aftaler mellem EU og USA eller bilaterale aftaler mellem medlemsstater og USA eller i nationale love, der indeholder bestemmelser om udveksling af personoplysninger (f.eks. internationale aftaler om PNR, TFTP eller MLA). Paraplyaftalen supplerer de beskyttelser og garantier, der indgår i disse aftaler, og øger og harmoniserer den registreredes rettigheder. Da Parlamentets Juridiske Tjeneste imidlertid rejste nogle problemstillinger i sin udtalelse af 14. januar 2015, som kan kræve yderligere præcisering, henviser ordføreren til den erklæring, Kommissionen(1) afgav i forbindelse med Parlamentets godkendelsesprocedure. En af præciseringerne drejer sig om den sidste del af sætningen i artikel 5, stk. 3, ("der kræves ingen yderligere tilladelse" [til overførsel af oplysninger]). Denne bestemmelse giver ikke mulighed for en de facto-beslutning om et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau, men angiver kun, at der ikke er behov for noget yderligere retsgrundlag end den pågældende aftale, som er omhandlet i artikel 3, stk. 1, hvilket allerede er tilfældet. Kommissionen præciserede endvidere, at formodningen om overholdelse af gældende internationale regler om dataoverførsel ikke er en automatisk, men en kvalificeret formodning, som kan gendrives, og som ikke berører databeskyttelsesmyndighedernes beføjelser.\n5. I henhold til artikel 3 vil aftalen kun gælde overførsel af personoplysninger mellem EU's eller medlemsstaternes retshåndhævelsesmyndiger og USA's retshåndhævelsesmyndiger med henblik på forebyggelse, efterforskning, afsløring eller retsforfølgning af strafbare handlinger, herunder terrorisme. Den omfatter alle dataoverførsler mellem disse myndigheder, uanset den registreredes nationalitet eller bopæl. Den omfatter også personoplysninger, der overføres af private enheder på den ene parts territorium til den anden parts kompetente myndigheder med henblik på ovennænvte formål på grundlag af en international aftale.\n6. Aftalen omfatter ikke udveksling af oplysninger mellem nationale sikkerhedsmyndigheder, da disse ikke henhører under Unionens kompetence. Den omfatter heller ikke transatlantiske overførsler mellem private enheder (f.eks. under aftalemæssige bestemmelser eller "EU's og USA's værn om privatlivets fred") eller efterfølgende adgang til disse personoplysninger i USA for en amerikansk retshåndhævelsesmyndighed eller national sikkerhedsmyndighed.\n7. Aftalen fastsætter desuden, at hver part gennemfører dens bestemmelser uden vilkårlig eller uberettiget forskelsbehandling mellem sine egne statsborgere og den anden kontraherende parts statsborgere. Ifølge Kommissionen styrker denne bestemmelse andre af aftalens bestemmelser, som dem der fastsætter beskyttelsesforanstaltninger for den registrerede (f.eks. adgang, berigtigelse og administrativ prøvelse), da den sikrer, at europæiske statsborgere i princippet vil nyde godt af samme behandling som amerikanske statsborgere for så vidt angår den praktiske gennemførelse af aftalen (artikel 4).\nVigtige elementer i paraplyaftalen\n8. Aftalen indeholder bestemmelser, der fastsætter de grundlæggende databeskyttelsesprincipper, nemlig:\n9. Formåls- og anvendelsesbegrænsning for overførte personoplysninger (artikel 6). Personoplysninger behandles til specifikke formål, som er legitimeret gennem retsgrundlaget for overførslen. Videre behandling hos andre eller de samme retshåndhævende, lovgivende eller administrative myndigheder er tilladt, hvis det er foreneligt med det formål, hvortil oplysningerne oprindeligt blev overført. Den overførende myndighed kan indføre yderligere betingelser for overførslen og den efterfølgende behandling, i den udstrækning de gældende lovrammer tillader det.\n10. Oplysningernes kvalitet og integritet (artikel 8) og opbevaringsperioder (artikel 12). Personoplysninger bevares med den nøjagtighed, relevans, aktualitet og fuldstændighed, som er nødvendig og hensigtsmæssig med henblik på lovlig behandling af oplysninger. Endvidere vil databehandlingen være underlagt bestemte opbevaringsperioder for at sikre, at personoplysninger ikke behandles længere end nødvendigt. Opbevaringsperioden findes i retsgrundlaget for behandlingen. Parterne skal offentliggøre sådanne perioder eller på anden måde gøre dem tilgængelige.\n11. Regler om videreoverførsel, både til den kontraherende parts nationale myndigheder (f.eks. hvis det franske politi deler oplysninger, som stammer fra Det Amerikanske Forbundspoliti, med det tyske politi) og til tredjelandes myndigheder eller internationale organisationer, der ikke er bundet af aftalen (artikel 7). I sidstnævnte tilfælde kræves forudgående samtykke fra den retshåndhævelsesmyndighed, der oprindeligt har overført oplysningerne.\n12. For så vidt angår behandlingen af personoplysninger fastsætter paraplyaftalen, at en eventuel særlig aftale, der tillader overførsel af mange personoplysninger på én gang – undtagen i forbindelse med konkrete sager – yderligere skal specificere de standarder og betingelser, hvorunder denne massebehandling må finde sted, navnlig hvad angår behandling af følsomme oplysninger, videreoverførsler og oplagringsperioder. En sådan masseoverførsel af oplysninger, navnlig af følsomme oplysninger, kan give anledning til betænkelighed med hensyn til foreneligheden med EU's rammer for databeskyttelse, som de fortolkes af Domstolen. Da paraplyaftalen imidlertid ikke danner retsgrundlag for sådanne masseoverførsler, vil dette spørgsmål skulle afklares inden for rammerne af de respektive overførselsaftaler. I overensstemmelse hermed besluttede Parlamentet i 2014 at anmode om en udtalelse fra Domstolen om EU-Canada-PNR-aftalens forenelighed med chartret. Sagen verserer stadig.\n13. Aftalen fastsætter også enkeltpersoners rettigheder (oplysninger, indsigt, berigtigelse og sletning) og retten til administrative og retlige klagemuligheder. Alle disse rettigheder udøves i henhold til lovgivningen i det land, hvor de påberåbes (inklusive undtagelserne).\n14. En af de primære nyskabelser i paraplyaftalen er, at den vil give statsborgere hos de enkelte kontraherende parter mulighed for at forlange retslig prøvelse af i) afslag på indsigt, ii) afslag på berigtigelse eller iii) ulovlig videregivelse foretaget af den anden parts myndigheder. Disse rettigheder udøves i henhold til lovgivningen i den stat, hvor de påberåbes. For at løse problemet med ikke-amerikanske statsborgeres manglende rettigheder vedtog den amerikanske kongres "Judicial Redress Act" den 24. februar 2016. Denne lov vil udvide nogle begrundelser for retslig prøvelse i den amerikanske lov om privatlivets fred ("Privacy Act") fra 1974 til også at gælde for statsborgere i "de omfattede lande" (f.eks. medlemsstaterne). Disse rettigheder gives imidlertid ikke til tredjelandes statsborgere, hvis oplysninger er blevet overført til USA. Denne forskelsbehandling mellem EU-statsborgere og tredjelandes statsborgere, som indføres med den amerikanske "Judicial Redress Act", har givet anledning til spørgsmål. Kommissionen præciserede imidlertid, at der er andre retsgrundlag for retslig prøvelse åbne i USA for alle registrerede i EU, der er berørt af overførslen af oplysninger til retshåndhævelsesformål, uanset deres nationalitet eller bopæl.\n15. Med hensyn til de undtagelser, der er mulige i afsnit 552a, litra j), nr. 2), i "Privacy Act", er de rettigheder, som paraplyaftalen giver registrerede, formuleret uden betingelser, og derfor kan de amerikanske myndigheder ikke påberåbe sig undtagelser i "Privacy Act" for så vidt angår retshåndhævelsesdatabaser for at nægte EU-borgere en effektiv retslig prøvelse, som det i øjeblikket er tilfældet for retshåndhævelsesdatabaser som dem med PNR-data eller for TFTP. Dette er også den retlige fortolkning i Kommissionens erklæring.\n16. Paraplyaftalen fastsætter, at parterne skal have en eller flere offentlige tilsynsmyndigheder, der udøver uafhængige tilsynsfunktioner og -beføjelser, herunder gennemgang, efterforskning og indgriben, i fornødent omfang på eget initiativ, har beføjelse til at modtage og følge op på klager fra fysiske personer om foranstaltninger til gennemførelse af paraplyaftalen og har beføjelse til efter omstændighederne at anmelde sager om lovovertrædelser i forbindelse med denne aftale med henblik på retsforfølgning eller disciplinære sanktioner. Unionens rammer for databeskyttelse fastsætter bestemmelse om eksterne myndigheder, der er uafhængige af tilsynsorganet, for at sikre, at de til stadighed er uafhængige af eventuel direkte eller indirekte indflydelse udefra. Paraplyaftalen kræver, at tilsynsmyndighederne skal udøve uafhængige tilsynsfunktioner og -beføjelser.\n17. Endelig skal paraplyaftalen underkastes regelmæssige fælles evalueringer, hvoraf den første skal finde sted senest tre år efter aftalens ikrafttræden og derefter på regelmæssig basis, og sammensætningen af delegationerne skal omfatte repræsentanter for både databeskyttelses- og retshåndhævelsesmyndigheder. Resultaterne af de fælles evalueringer vil blive offentliggjort.\n18. Ordføreren konkluderer, at aftalen udgør et væsentligt fremskridt for beskyttelsen af personoplysninger, når de overføres mellem EU og USA i forbindelse med retshåndhævelsesaktiviteter. Det er muligvis ikke den bedste aftale, man kunne tænke sig, men det er i hvert fald den bedste, der er mulig under de nuværende omstændigheder. Desuden begrænser eller krænker aftalen ingen registreredes rettigheder, eftersom den ikke danner retsgrundlag for nogen dataoverførsler. Den tilføjer blot nye rettigheder og beskyttelser til de eksisterende rammer for dataoverførsel i forbindelse med retshåndhævelsessamarbejdet mellem EU og USA.\n19. Derfor henstiller ordføreren, at medlemmerne af Parlamentets Udvalg om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender støtter denne betænkning, og at Europa-Parlamentet godkender aftalen.\n[Referencen indsættes, når Kommissionens erklæring bliver tilgængelig]\nUDTALELSE fra Retsudvalget (9.11.2016)\nom udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Amerikas Forenede Stater og Den Europæiske Union om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med forebyggelse, efterforskning, afsløring og retsforfølgning af strafbare handlinger\nDen 2. maj 2016 forelagde Kommissionen Rådet et forslag til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af en aftale mellem Amerikas Forenede Stater og Den Europæiske Union om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med forebyggelse, efterforskning, afsløring og retsforfølgning af strafbare handlinger [2016/0126 (NLE) - COM (2016)237], også kaldet "paraplyaftalen".\nForslaget blev forelagt Rådet, efter at den amerikanske Kongres havde vedtaget loven om domstolsprøvelse (Judicial Redress Act) i 2015. I henhold til denne lov er det amerikanske justitsministerium bemyndiget til at udpege fremmede lande eller regionale organisationer for økonomisk integration, hvis borgere derefter kan anlægge civile søgsmål mod visse amerikanske regeringsorganer med henblik på at få adgang til eller ændre data, som disse agenturer er i besiddelse af, eller prøvelse af ulovlig videregivelse af oplysninger, der er overført fra et tredjeland til USA, for at forebygge, efterforske, afsløre eller retsforfølge strafbare handlinger.\nDen 18. juli 2016 besluttede Rådet at anmode Europa-Parlamentet om at godkende udkastet til Rådets afgørelse om indgåelse af ovennævnte aftale.\nOrdføreren anmoder Retsudvalget om at opfordre Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender til at henstille, at Parlamentet godkender aftalen af følgende grunde.\na) Den påtænkte aftale er baseret på det korrekte retsgrundlag\nArtikel 16, sammenholdt med artikel 218, stk. 6, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), er det korrekte retsgrundlag for forslaget.\nI artikel 16, stk. 1, fastsættes, at enhver har ret til beskyttelse af personoplysninger om vedkommende selv, og i samme artikel, stk. 2, gives Europa-Parlamentet og Rådet, der træffer afgørelse efter den almindelige lovgivningsprocedure, beføjelse til at fastsætte regler for beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger. I artikel 218, stk. 6, litra a), bestemmes, at Rådet skal indhente Parlamentets godkendelse til at indgå en international aftale, bl.a. når aftalen dækker områder, hvor den almindelige lovgivningsprocedure finder anvendelse.\nFormålet med denne aftale er at sikre et højt niveau for beskyttelse af personoplysninger og styrke samarbejdet mellem USA og Den Europæiske Union og dens medlemsstater i forbindelse med forebyggelse, efterforskning, afsløring eller retsforfølgning af strafbare handlinger, herunder terrorisme (artikel 1).\nDen påtænkte aftale fastsætter først og fremmest en omfattende række af beskyttelsesforanstaltninger og garantier, der skal gælde for overførsel af personoplysninger med henblik på strafferetlig håndhævelse mellem USA på den ene side og Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den anden side. I denne forbindelse indeholder aftalen bestemmelser om ikkeforskelsbehandling (artikel 4), begrænsninger for anvendelse af data (artikel 6), forudgående samtykke til videreoverførsel (artikel 7), procedurer til at sikre kvaliteten og integriteten af personoplysninger (artikel 8), oplysninger i tilfælde af brud på datasikkerheden (artikel 9), anmeldelse af brud på informationssikkerheden (artikel 10), opbevaring af fortegnelser (artikel 11), opbevaringsperioder (artikel 12), særlige kategorier af personoplysninger (artikel 13), foranstaltninger til fremme af ansvarligheden for behandling af personoplysninger (artikel 14), ret til adgang og berigtigelser (artikel 16 og 17), administrativ og retslig prøvelse i tilfælde af afslag på adgang til eller berigtigelse af personoplysninger eller ulovlig videregivelse af personoplysninger (artikel 18 og 19) samt mekanismer til sikring af effektivt tilsyn og samarbejde mellem tilsynsmyndighederne (artiklen 21 og 22).\nDet er i den forbindelse værd at bemærke, at det i artikel 1 i den foreslåede aftale understreges, at aftalen ikke er retsgrundlaget for overførsel af personoplysninger, og at et særskilt retsgrundlag altid er påkrævet.\nb) Den påtænkte aftale sikrer et højt niveau af beskyttelse af den grundlæggende ret til beskyttelse af personoplysninger og bidrager til retssikkerheden\nDe mange garantier, som der henvises til ovenfor, er, hvis de anvendes korrekt, egnede til at sikre et højt niveau af beskyttelse af retten til beskyttelse af personoplysninger, som er nedfældet i artikel 16 i TEUF og i artikel 8 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og i overensstemmelse med Domstolens retspraksis på området for databeskyttelse. I denne forbindelse er det værd at bemærke, at den påtænkte aftale i overensstemmelse med Domstolens retspraksis i Shrems-sagen (C-362/14, EU:C:2015:650), kræver, at parterne i deres gældende retlige rammer fastsætter, at deres borgere har mulighed for at anmode om retslig prøvelse vedrørende afslag på adgang til eller ændring af fortegnelser eller bevidst ulovlig videregivelse af oplysninger (artikel 19). Under alle omstændigheder bør de institutioner, som bliver inddraget i gennemførelsen af denne aftale og i forhandlingerne om fremtidige aftaler, på grundlag af hvilke overførsler af personoplysninger vil blive foretaget, tage behørigt hensyn til og i givet fald søge vejledning i ovennævnte dom fra Domstolen i Schrems-sagen, i Domstolens dom i sagen Digital Rights Ireland m.fl. (C-293/12 og C-594/12, EU:C:2014:238), og selvfølgelig også i Domstolens fremtidige retspraksis, herunder den kommende udtalelse om den påtænkte aftale mellem Canada og Den Europæiske Union om overførsel og behandling af passagerlisteoplysninger.\nDen påtænkte aftale skaber en ramme for beskyttelsen af personoplysninger, som bidrager til retssikkerheden. Aftalen supplerer, når det er nødvendigt, databeskyttelsesgarantier i eksisterende og fremtidige aftaler om dataoverførsel eller nationale bestemmelser, der tillader sådanne overførsler (artikel 5). Dette er en betydelig forbedring i forhold til den nuværende situation, hvor personoplysninger overføres til USA på grundlag af retlige instrumenter, der generelt ikke indeholder nogen eller kun utilstrækkelige bestemmelser om databeskyttelse. Desuden er der i aftalen fastsat et referencegrundlag for fremtidige aftaler om overførsel af personoplysninger i forbindelse med strafferetlige håndhævelsesaktiviteter mellem USA og Den Europæiske Union og/eller dens medlemsstater, som beskyttelsesniveauet ikke må komme under. Denne aftale danner en vigtig præcedens for eventuelle lignende aftaler med andre internationale partnere.\nDet bør endvidere bemærkes, at aftalen forpligter parterne til at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at gennemføre aftalen, herunder navnlig deres respektive forpligtelser med hensyn til adgang, berigtigelse og administrativ og retslig prøvelse for fysiske personer, før det kan antages, at deres respektive databeskyttelseslovgivninger yder den samme beskyttelse (artikel 5). Ifølge aftalen skal parterne regelmæssigt foretage en fælles gennemgang af de politikker og procedurer, der er fastsat for dens gennemførelse, og deres effektivitet, hvoraf den første gennemgang bør foretages senest tre år efter datoen for aftalens ikrafttræden. I aftalen bestemmes klart, at resultaterne af den fælles gennemgang bør offentliggøres (artikel 23). Ordføreren mener, at Parlamentet rettidigt bør underrettes om enhver foranstaltning truffet i medfør af denne bestemmelse og af resultaterne af den fælles gennemgang for at være i stand til at træffe enhver foranstaltning, som den finder passende, når tiden er inde.\nc) Den påtænkte aftale vil forbedre samarbejdet om retshåndhævelse med USA\nDenne aftale vil have en betydelig indvirkning på politi- og retshåndhævelsessamarbejdet mellem Den Europæiske Union og dens medlemmer og USA. Fastsættelsen af en fælles og omfattende ramme for databeskyttelsesregler og -garantier i denne aftale vil gøre det muligt for EU eller dets medlemsstater på den ene side og de amerikanske strafferetlige håndhævende myndigheder på den anden side at samarbejde mere effektivt med hinanden. Aftalen vil også lette indgåelsen af fremtidige aftaler med USA om dataoverførsel inden for strafferetlig håndhævelse, da der vil blive indgået databeskyttelsesgarantier, som derfor ikke skal forhandles hver gang på ny. Fastsættelsen af fælles standarder på dette område kan sluttelig bidrage væsentligt til at genoprette tilliden til transatlantiske datastrømme.\nRetsudvalget opfordrer Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, som er korresponderende udvalg, til at henstille, at udkastet til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Amerikas Forenede Stater og Den Europæiske Union om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med forebyggelse, efterforskning, afsløring og retsforfølgning af strafbare handlinger godkendes.\nAftale mellem Amerikas Forenede Stater og Den Europæiske Union om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med forebyggelse, efterforskning, afsløring og retsforfølgning af strafbare handlinger\nDen 12. september modtog Europa-Parlamentet et forslag til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af en aftale mellem Amerikas Forenede Stater og Den Europæiske Union om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med forebyggelse, efterforskning, afsløring og retsforfølgning af strafbare handlinger (2016/0126 NLE) til godkendelse.\nPå deres møde den 27. oktober 2016 besluttede koordinatorerne for Udenrigsudvalget (AFET) at forelægge Deres udvalg og ordfører en AFET-holdning om ovennævnte aftale i form af en skrivelse. Det glæder mig at fremsende denne holdning som formand for Udenrigsudvalget.\nFørst og fremmest bør det understreges, at paraferingen af denne aftale, fem år efter at Rådet vedtog en afgørelse, der bemyndigede Kommissionen til at indlede forhandlinger den 3. december 2010, er en succes, navnlig under de nuværende omstændigheder med de internationale bestræbelser på at bekæmpe terrorisme.\nAlene den omstændighed, at parterne vil øge deres samarbejde og samtidig sikre et højt niveau af databeskyttelse, er ekstremt positiv for håndteringen af de fælles udfordringer på begge sider af Atlanten. Udenrigsudvalget støtter især den væsentlige forbedring af beskyttelsen af alle EU-registreredes personoplysninger, når de udveksles med USA med henblik på strafferetlig håndhævelse. Udvalget glæder sig også over, at europæiske statsborgere vil nyde godt af samme behandling som amerikanske statsborgere for så vidt angår den praktiske gennemførelse af aftalen (jf. artikel 4).\nJeg vil dog gerne understrege, at der skal udvises meget stor forsigtighed i forbindelse med garantien om et højt niveau af sikkerhed for personoplysninger, der udveksles mellem parterne (jf. artikel 9). Desuden er der behov for en yderligere definition af de passende foranstaltninger, der kan træffes for at begrænse skaden i tilfælde af et brud på sikkerheden (jf. artikel 10), med henblik på beskyttelsen af EU-registrerede og overholdelsen af Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.\nDet er også meget positivt, at denne aftale fastsætter, at parterne skal oprette tilsynsmyndigheder med henblik på at kontrollere aftalens gennemførelse, holde øje med klager fra borgerne og overdrage overtrædelser til retsforfølgning. Jeg vil gerne fremhæve, at disse myndigheders aktiviteter vil være yderst nyttige for de regelmæssige fælles evalueringer.\nDerfor vil jeg gerne tilkendegive, at det er Udenrigsudvalgets holdning at støtte en godkendelse af aftalens indgåelse.\nC.C. Jan Philipp Albrecht, ordfører


Kollegiekontoret administrerer 27 kollegieafdelinger (ofte blot kaldt kollegier), fire selvejende kollegier (Ravnsbjerg Kollegiet, Skjoldhøjkollegiet, Tandlægekollegiet og Vilh. Kiers Kollegium) samt et privat kollegium, Chr. X's Kollegium. I alt drejer det sig om ca. 4800 lejemål.\nDet typiske kollegium findes ikke!\nKollegiekontorets boligtyper spænder vidt. Fra et- og toværelses lejligheder til dubletter og tripletter (to eller tre personer deler køkken og/eller bad og toilet). Du kan også søge et værelse på vores gangkollegier, hvor 8-16 beboere deler køkken og i nogle tilfælde bad/toilet.\nNogle boligtyper er egnet til dem, der ønsker sociale kontakter på tværs af studiegrænserne eller er nye i byen. Nogle er velegnede til par eller venner; og atter andre passer til dem, som allerede har studeret nogle år i Aarhus og ønsker at flytte til en af vores andre boligtyper.\nLæs om de enkelte boligers faciliteter, sociale liv, beboerdemokrati, udvalg m.m. på deres egne hjemmesider, som er listet på forsiden i højre side.\nBoligerne kan søges på UngdomsboligAarhus.dk


Pro-Street.dk's 5 års fødselsdagsevent »\nHjem>>Ikke-kategoriseret>>Pro-Street.dk’s 5 års fødselsdagsevent\nRedaktionen Send an email 12/10/2010\nSøndag den 10-10-2010 blev dagen hvor vi fik skudt vores 5 års fødselsdagsevent afsted. Sol og varme hjalp til med successen, ud over de mange udstillere, tilskuere og medhjælpere vi havde med os. En herlig søndag med tre timers god underholdning\nEt par måneders spontan og intens forberedelse af vores 5 års fødselsdag, endte med en kæmpe succes. Over hele dagen havde der været omkring en 500-1000 mennesker forbi og kigge på de mange biler vi fik udstillet på området. Butikkerne på Kirstinehøj 60, der tilhører Harald Nyborg og Daells Bolighus, havde valgt ikke at have søndags åben denne søndag. Det gjorde at vi kunne låne parkeringspladsen til formålet.\nVi havde valgt ikke at offentliggive alle de biler, som kom til vores event. Dette gjorde at alle følte at der var noget at komme for. Vi havde alle slags biler med fra store amerikanere, gamle klasikkere, brugte drifter biler, flotte showbiler, en flok hårde japanere og fire super fede fabriks-sportsvogne mm. De bestod af 2x Ford Focus RS, en BMW 135i Performance og vores Opel Insignia OPC Sports Tourer, hvor den sidst nævnte var venligt udlånt til formålet.\nDagen igennem blev der snakket biler, projekter og hvad der sker i folks garager, alt i mens at der blev stemt på livet løs på pladsens fedeste bil. Næsten alle bilerne fik en stemme, men der var klar enighed blandt publikum for hvilke biler de synes var de fedeste. Alle vores deltagerbiler deltog i konkurrencen om flotte præmier og pokaler, og blandt alle de besøgende der valgte at give deres stemme, trak vi lod om tre gavekort a 500 kroner til Hermans Coffee & Tattoo. Og for at gøre det hele lidt mere charmerende, valgte vi at lade tre børn trække de heldige vindere fra publikum.\nEn række medier hjalp til med at få budskabet ud omkring dette bilevent, og på selve dagen var der andre medier forbi og kigge. Så noget af tiden gik også med at besvare spørgsmål fra journalisterne. Natmekanikeren fik rullet en lang række biler, og havde på et tidspunkt slet ikke en eneste pause. Det samme havde pølsevognen, hvor der var en meget lang kø konstant, så de to unge damer fik noget at se til. – Vi skulle i øvrigt hilse og sige fra dem, at I havde været yderst tolmodige og venlige, trods ventetiden.\nDa klokken nærmede sig tre, var det tid til at offentliggøre hvem som havde vundet. Løbet var tæt mellem anden og tredjepladsen, men førstepladsen havde klart fået flest stemmer. Her var det Heidi, som løb med pokalen for pladsens fedeste bil, hvor hun deltog med sin yderst gennemførte Audi A3. En stor klapsalve blev udløst da hun kørte mod scenen i sin flotte Audi. Derudover sikrede hun sig en plads til Scandinavian Custom Show i Bella Centeret om en måneds tid. Samtidig fik hun et gavekort til BilXperten i Glostrup, på 1000 kroner.\nAndenpladsen blev taget af Taus med sin flotte BMW E46, der kendes ved airbrush-temaet, som indeholder kendte ansigter fra forskellige artister og skuespillere mm. Han løb afsted med en pokal og et gavekort på 1000 kroner til et poleringskursus fra Bilvask.nu.\nTredjepladsen gik til en af klassikkerne, og her var det Alex der løb afsted med produkter fra BioSpray og en pokal, da han vandt med sin flotte og meget velholdte Volvo Amazone.\nAlt i alt var det en stor succes og vi er rigtig taknemmelige for at alle kom og deltog og specielt alle der hjalp til. Specielt to personer kunne vi ikke have undværet, så tak til: Sead “Shorty” Sainoski for din praktiske hjælp under hele showet. Mikael Morell for din gode fortællerstemme. Derudover vil vi gerne takke vores sponsorer for at leverer nogle præmier:\npladsen var Streetfire.dk, som udlovede en plads til Scandinavian Custom Show, inkl. indgangsbilletter og billetter til afterparty mm. samt et gavekort på 1000 kroner til BilXperten i Glostrup.\npladsen fra Bilvask.nu, der udlovede et gavekort på 1000 kr. til et poleringskursus.\npladsen fra Biospray.dk, der udlovede flasker til fjernelse af dårlig lugt i bilen.\nOg sidst men ikke mindst, Hermans Coffee & Tattoo, som gav vores publikum lidt at deltage for, ved at udlove tre gavekort a 500 kroner.\nTil alle udstillerne, blandt andet True Cousins der viste deres fantastiske el-bikes projekter frem, Jocks Bilimport der satte flotte driftbiler op samt det tidligere Future Carstyling med deres flotte showbiler, vil vi også gerne takke for jeres deltagelse. Uden jer – intet show.\nTak til vores DJ – Tal-mk2.dk, Vmax.dk, Ekstrabladet.dk og Opel Danmark. Hvem vi end måtte mangle i takken skal I bare vide, at vi heller ikke kunne have lavet dette uden jer.


Vores trykte gaveæsker med håndtag er lavet af matkvalitet af høj kvalitet. Disse kasser bruges ofte til at pakke chokolader eller praliner. De kan udskrives 100% på ydersiden af kassen og kan anvendes til emballagens lette genstande. Disse kasser er fremstillet af 300 g matt sulfat karton.\nAftageligt låg til gaveæsker Aftageligt låg til gaveæsker\nTransparent æskelåg Transparent æskelåg\nÆske til 250 ml dåser Æske til 250 ml dåser\n120x80x80 - buefold\n125 x 175 x 45\n125 x 175 x 45 mm\nAftageligt låg til gaveæsker\nÆske til 250 ml dåser\nFoldet karton kasse\nDet er nemt at indsende din trykfil, bare følg disse instruktioner, når du designer & uploader din trykfil for dine Gaveæske med håndtag. Klik på en instruktion for mere information.\nFor at designe den perfekte trykfil til dine Gaveæske med håndtaghar vi skabt nogle nemme skabeloner. Du finder de mest populære trykfile skabeloner nedenfor. Klik på linket nederst for at se alle skabeloner.\narrow-right-thin Boks 125 x 175 x 45 mm\narrow-right-thin Boks 120 x 80 x 80 mm\narrow-right-thin Boks med håndtag 120 x 80 x 80 mm\nVil min Gaveæske med håndtag ved leveret blive foldet?\nNej, Gaveæske med håndtag vil blive leveret udfoldet. De Gaveæske med håndtag har foldekriser, så du kan folde dem meget let.


Fyldepennen - Dagbog - at blive overladt til sig selv\nIhj, jeg kan sommetider hade alle mennesker.\nFordi at skolen ikke forstår en bliver man smidt ud, fordi jeg er for god kan jeg ikke komme på en midlertidig skole og fordi jeg har job kan jeg ikke få hjælp fra kommunen.\nDet tør siges at jeg bliver overladt til mig selv, når jeg ikke kan blive hjulpet fra nogen sider!\nJeg er satme kun 20 år, men lære godt nok livet på den hårde måde. Der er ingen kære mor her.\nDagbogsindlægget at blive overladt til sig selv er publiceret 17/11-2014 19:05 af Simone Kristine Sørensen (Simonekristine).


Okt. 2018 | Af JESSIE KRISTOFFERSEN, dyrlæge Ø-Vet\nHelt grundlæggende starter den gode fravænning dog allerede i farestalden. Arkivfoto: Hyologisk\nTidligere tiders restriktive fodring, hvor foderet var grovere formalet og der var en større andel byg i, kan tjene som inspiration til at komme nærmere zinkfri fravænning.\nFravænning uden zink er et emne, som alle efterhånden har vendt med kolleger, naboer samt deres konsulenter og dyrlæger. Der er blevet, og bliver fortsat, lavet mange forsøg, der skal forsøge at afklare hvilke tiltag, der rent faktisk virker, og der kigges nøje på de besætninger, der allerede nu præsterer at fravænne uden zink.\nNytænkning og udvikling har indtil nu været en stor del af denne proces, men der kan tilsvarende være en stor værdi i at kigge tilbage. Hvad gjorde vi tidligere, inden der blev givet medicinsk zink i det nuværende omfang? Svaret er, at der blev fodret restriktivt, foderet var grovere formalet og der var en større andel byg i.\nDen restriktive fodring med mindst tre-fire udfodringer om dagen blev tidligere praktiseret med god effekt herhjemme. Diarrebehandlinger kunne reduceres med restriktiv fodring, uden at det gik ud over produktionsøkonomien.


C3 Aircross Van hos Karvil Biler\nCitroen - C3 Aircross Van\nC3 Aircross Van\nPrøvekør Citroen - C3 Aircross Van\nFå et tilbud på Citroen - C3 Aircross Van\nNy Citroën C3 Aircross Van\nNy Citroën C3 Aircross Van adskiller sig fra det internationale SUV-marked med sin friske, kraftfulde og originale attitude. Stylingen er robust og beskyttende med en høj motorhjelm, der fremhæves af de forkromede Citroën-vinkler og en LED-lyssignatur.\nInspireret af C-Aircross koncept bilen\nC3 Aircross Van er stærkt inspireret fra C-Aircross koncept-bilen, er baglygterne lavet af polykarbonat med en farvet film i midten, hvilket skaber en stærk grafisk kontrast på bagstolpen. Det giver en original, høj kørestilling i denne SUV.\nNy C3 Aircross Van gør hverdagen lettere, da det er en sand fornøjelse at køre den i byen og på landevejen. I byen gør Park Assist-teknologien parkeringsmanøvrerne lettere og bakkameraet giver et 180° billede af området bag bilen på 7''- berøringsskærmen.