Farvepris til ROMU - sn.dk - Forsiden - Roskilde-området - Roskilde Avis Paperboy\nRoskilde Museum og kunstneren Maja Lisa Engelhardt fik Farveprisen for at sætte kulør på de to nye udstillinger i hovedbygningen.\nArtiklen: Farvepris til ROMU\nFarvepris til ROMU\nRoskilde Avis Paperboy - 17. maj 2018 kl. 03:03\nTorsdag fik Roskilde Museum og billedkunstneren Maja Lisa Engelhardt overrakt Farveprisen 2018 for farvesætningen af de to nye udstillinger 'Magt og Mennesker' samt 'Roskilde i glimt' i den nyrestaurerede hovedbygning (det gamle sukkerhus) i Sankt Ols Stræde.\nLæs også: 21 mio. kr cykelsti gennem Skjoldungelandet\nFarveprisen uddeles af Danske Malermestre og Kirsten og Freddy Johansens fond og er på 150.000 kroner, der bliver delt mellem kunstneren og museet.\nDermed kommer Roskilde Museum i fint selskab med tidligere års vindere som Ny Carlsberg Glyptotek i København, Søndre Ridebane og Folketingets Servicecenter også i København, Møntmestergården i Odense og sidste års vinder, murmaleriet 'Det Røde Bånd' i Aalborg.\nDirektøren for ROMU Henrik Bo Nielsen er stolt:\n- Vi er glade over at få denne pris og ser det som en flot anerkendelse af arbejdet med at integrere en stemningsfuld farvesætning som bærende del af udstillingernes visuelle udtryk og rammesætning af den historiske fortælling.\n- Herfra skal også lyde et stort tillykke til kunstneren bag Maja Lisa Engelhardt, der i tæt samarbejde med udstillingsteamet og malermester Michael Mathiasen, er lykkedes med at ramme det helt rigtige udtryk og stemning.\nSe de flotte billeder: Prisglæde på Roskilde Museum\n18. maj 2018 kl. 11:08 Opdateret: kl. 11:08


I det tilfælde at du ej har evnerne til at fikse det triste gøremål alene, vil dødsboer ryddes af vores firma\nBefinder du dig i den triste situation, at du har mistet din sidst levende forælder samt står tilbage med deres hus proppet med adskillige ældre ting & sager? I det tilfælde føler du dig sandsynligvis alt for nedslået til at tage hånd om det forladte dødsbo, for ikke at nævne de tusinde ting plus sager, dine forældre har fået samlet på gennem deres lange liv. Her findes uden diskussion specifikke ejendele, du selv vil få, eller som den afdøde har bestemt skal foræres til andre familimedlemmer, men de tilbageblivende ting vil du gerne skaffe dig af med. Anvendende denne virksomhed kan dødsboer ryddes, plus vi vil tilmed tilbyde specialrengøring bagefter – denne virksomhed kan tilbyde en fremragende udvej.\nIdet dødsboer ryddes, bliver ejendelene delt ud til familiemedlemmer og solgt på auktion, og du er derfor ikke nødsaget til at holde styr på noget som helst andet end at fortælle os, på hvilket tidspunkt vores firma bør gå i gang. Bagefter vores specialrengøring bør du blive sikker på, at her næppe bliver en eneste nullermand tilbage, samt vores medarbejdere sørger for, at dit dødsbo er helt perfekt til nye lejere.\nAt du også skal rode med at afmelde deres ydelser eller rydde op i deres hus, forekommer det væsentligt at det hele ej bliver sværere af, idet man lige har mistet et menneske, man elskede. Vi tilbyder at klare den specialrengøring, der er nødt til at gøres idet dødsboer ryddes, så du i stedet for kan bevare de lykkelige minder.\nDette indlæg blev udgivet i Ikke kategoriseret den 13. oktober 2013 af valdemar.\n← LED skilte gør forskellen Efterskole, sund kost & en dejlig ny oplevelse →


19-08 Permafrost er den store klima-joker | klimakaos.dk\n19-08 Permafrost er den store klima-joker\nPermafrost er den store klima-joker\nA block of thawing permafrost that fell into the ocean on Alaska’s Arctic Coast. Credit: U.S. Geological Survey\nPermafrost-lag er jordlag, der permanent ligger under frysepunktet i mindst to år i træk. Disse permanent frosne jordlag består af en kombination af jord, klippemateriale og sand, der holdes sammen af is. Nær overfladen indeholder permafrost-laget også store mængder organisk kulstof, der er rester fra døde planter, som ikke kunne nedbrydes eller rådne på grund af kulden.\nPermafrost-laget, der er almindelig i områder med høje bjerge og på klodens nordlige breddegrader, dækker knapt en fjerdedel af den nordlige halvkugles landareal. I takt med, at klimaet bliver varmere som følge af udledningen af de menneskeskabte drivhusgasser, kan permafrost-laget ikke forblive nedfrosset. Allerede i dag finder en gradvis optøning af jordlaget sted, som vil manifestere sig yderligere i løbet af de kommende årtier.\nMan anslår, at permafrost-laget indeholder 1,5 billioner metrisk tons kulstof – cirka dobbelt så meget kulstof, som der er i atmosfæren.\nDet er således på en alvorlig baggrund, at forskerne i øjeblikket ihærdigt arbejder på at fastslå, hvor meget permafrost vil bidrage til den globale opvarmning. Som følge af den usikkerhed tager de fleste eksisterende klimamodeller i dag ikke højde for kulstof, der udledes fra permafrost – heller ikke de klimamodeller, der ligger til grund for den seneste rapport fra IPCC.\nI rapporten har man i stedet gjort brug af det bedste overslag for, hvor meget kulstof man potentielt kan forvente udledt fra permafrost-laget. Det indgår så i beregningerne, når man skal fastslå, hvor stort verdens tilbageværende kulstofbudget er – den mængde CO2, der stadig kan udledes – for at kunne imødekomme målene fra Paris-aftalen.\nEn af hovedforfatterne bag rapporten og ekspert i kulstofkredsløb ved Lawrence Berkeley National Laboratory, Charles Koven, siger til Scientific American, at selv om det ikke er ideelt, er denne tilgang ”en refleksion af, hvor presserende klimakrisen er. Vi har ikke tid til den perfekte løsning. Vi er simpelthen nødt til at handle på den viden, vi allerede har.”\nNøglen til problemet er Jordens kulstofkredsløb – udvekslingen af kulstof mellem landjorden, havet og luften. I et Arktis, hvor opvarmningen går dobbelt så hurtig som i resten af verden, ændrer to modsatrettede påvirkninger af kredsløbet.\nNår jorden tør, begynder bakterier, svampe og andre mikroorganismer, der lever i jorden, at æde løs af det blotlagte organiske materiale og bøvse kulstof ud i atmosfæren. Da mikroorganismer trives bedre i et varmere Arktis, øges både deres antal og deres appetit. Derved skabes en såkaldt feedback-proces, hvor den globale opvarmning bevirker, at endnu mere CO2 frigives, hvilket forværrer opvarmningen yderligere og sætter gang i endnu mere udslip af kulstof og så videre.\nTil gengæld vokser planter bedre ved varmere temperaturer og mere kulstofholdig luft. Det bevirker, at mere kulstof trækkes ud af luften og oplagres i jorden, når planterne dør. Hvem der vinder det kapløb, ved forskerne ikke med sikkerhed, men ved en moderat global opvarmning forventes den tiltagende plantevækst at optage mere kulstof, end der siver ud fra den optøende permafrost, som det ser ud i øjeblikket.\nIfølge en videnskabelig undersøgelse offentliggjort i Nature Geoscience sidste år er det dog de sidste cirka 20 procent af permafrost-laget, hvor jordens indhold af is er høj, der udgør en hidtil overset trussel mod klimaet.\nI en proces, som kaldes termokarst – en termisk ændring i jorden, der forårsager landsænkning – kan pludselig optøning finde sted i løbet af få måneder. Det får ekstreme konsekvenser for landskabet i form af oversvømmelser eller jordskred, og kraftig regn og åbne, sorte landskaber som følge af naturbrande kan sætte yderligere fart på den dramatiske proces.\nDen alvorligste konsekvens er imidlertid, at den pludselige optøning giver anledning til et stort udslip af kulstof i form af CO2 og metan, der som bekendt er en cirka 30 gange kraftigere drivhusgas end kuldioxid. Selvom mindre en 5 procent af den arktiske permafrost sandsynligvis vil blive udsat for pludselig optøning, siger forskerne, vil udledningerne herfra svare til den udledning, som allerede finder sted fra de gradvist optøende områder.\nMedforfatter på undersøgelsen David Lawrence fra National Center for Atmospheric Research (NCAR) siger til CU Boulder Today:\n”Konsekvenserne af pludselig optøning er ikke repræsenteret i en eneste eksisterende global klimamodel, og vores resultater indikerer, at det kunne forstærke permafrost/klima-kulstof feedback-processen med en faktor på op til to og dermed forværre udsigten til at nå ned på acceptable udledninger, hvis man ønsker at forblive under bestemte mål for klimaændringer.”\nAnalyser af datasæt fra mere end 100 arktiske undersøgelser påviste også sidste år, at frigivelsen af CO2 fra permafrost-laget i løbet af året nu er større end optagelsen i løbet af sommermånederne.\nIfølge forskerne bag den undersøgelse kan mikrobe-aktiviteten øges voldsomt i takt med, at de stigende globale temperaturer hæver temperaturen i permafrost-laget til lige under frysepunktet. Endda før permafrost-laget tør, vil den accelererende mikrobe-aktivitet i jorden således betyde stigende CO2-udledninger.\nAf de 1,7 milliarder tons CO2, som i øjeblikket frigives i løbet af vinteren, vil kun 1 milliard tons blive absorberet gennem fotosyntese om sommeren, har forskerne beregnet. Ydermere viser computermodeller, at selv om det skulle lykkes at mindske de menneskeskabte udledninger af CO2 en smule, vil udledningerne fra permafrost-områderne stadig stige med 17 procent i løbet af de næste 80 år.\nI de sidste par millioner år har temperaturerne af og til været lidt højere end i dag. Faktisk viser en undersøgelse af blandt andet stalagmitter i drypstenshuler i arktisk og subarktisk Canada, som blev offentliggjort i ScienceAdvances i år, at permafrost-jord blev udsat for en større optøning under nogle af de tidligere varmeperioder. Men på baggrund af iskerneboringer i den antarktiske og den grønlandske iskappe lykkedes det ikke at påvise stigninger i atmosfærisk CO2 eller metan i borekernernes luftbobler.\nLektor Alberto Reyes fra University of Alberta, som studerer, hvordan gamle permafrost-lag reagerede på disse varmeperioder, siger imidlertid til Scientific American, at det ikke nødvendigvis skyldes, at de ikke blev udledt fra den optøende permafrost. I fortiden havde verdenshavene mere tid til at opsuge den CO2, som blev frigivet fra permafrost-lagene, end de har i dag.\nI dag er niveauerne langt højere, end de har været gennem de sidste to millioner år, og de stiger meget hurtigere. ”Vi har allerede presset systemet for meget,” siger han.


Anna Calvi: ’Hunter’ - Anmeldelse: Kvindemand vil ikke sættes i bås | Information\nAnna Calvis vokal er umulig at sætte i bås. Den spænder over et imponerende bredt register. Med lethed glider hun fra sart, lys nynnen over i en teatralsk hvisken, et liderligt støn, lange mørke toner eller en dyb growlende røst.\nAnna Calvi har slået benene fuldstændig væk under mig. Det er tredje gang nu, det sker. Første gang var, da hun i 2011 med sit debutalbum overlegent demonstrerede, hvordan man kan vride sexlyst og længsel ud af seks stålstrenge. Anden gang var, da hun to år efter kom tromlende med opfølgeren, One Breath.\nDer skulle så gå fem år, før hun nu igen er aktuel med en plade. Den har fået titlen Hunter, og hun beskriver den selv som et forsøg på at skabe så ærlig kunst som muligt.\nI princippet minder den tunge, minimalistisk arrangerede rock meget om lyden på forgængerne. Anna Calvis mastodontiske sang og virtuose, elektriske guitarspil er sammen med Alex Thomas’ trommer stadig de bærende søjler. Derudover har hun på indspilningerne indhentet assistance fra Portisheads Adrian Utley på keyboard og Martyn Casey fra The Bad Seeds på bas.\nAnna Calvis vokal er umulig at sætte i bås. Den spænder over et imponerende bredt register. Med lethed glider hun fra sart, lys nynnen over i en teatralsk hvisken, et liderligt støn, lange mørke toner eller en dyb growlende røst. På førstesinglen »Don’t Beat The Girl Out of My Boy« formår hun at synge sig gennem et 40 sekunder langt skrig, så det i sin udladning af indeklemt smerte og angst kan konkurrere med Clare Torrys ét minut og 18 sekunder lange sanghyl på Pink Floyds »The Great Gig in the Sky« fra The Dark Side of the Moon.\nMere neddæmpet er den inderlige og storladne »Swimming Pool«, hvor vokalen stiger og falder som de bølger af begær, hun synger om, mens tonerne fra guitaren glimter som sollys, der reflekteres af vandspejlet. Nummeret er en hilsen/hyldest til den britiske maler David Hockney, der i 1960’erne malede en serie med svømmepølmotiver.\nI juni skrev Anna Calvi som optakt til udgivelsen af Hunter i et opslag på de sociale medier en form for programerklæring for hendes nye numre. Hun skrev bl.a.:\n»Jeg mener, at køn er et spektrum. Jeg mener, at hvis vi fik lov at befinde os et sted i midten, ikke presset mod ekstremerne af maskulinitet og femininitet, ville vi alle være mere frie. Jeg vil udforske, hvordan jeg kan være noget andet, end hvad jeg er blevet anvist at være. Jeg vil udforske en mere subversiv seksualitet, der går længere, end hvad der forventes af en kvinde i vores patriarkalske heteronormative samfund. Jeg vil gentage ordene ’pigedreng, kvindemand’ igen og igen for at finde deres begrænsninger.«\nEn potentiel fare ved en så udtalt kønspolitiske agenda er, at musikken kommer til at lide under budskabet. Men det er slet ikke tilfældet her. Snarere virker albummet som et udtryk for en feministisk frihedstrang, en nødvendighedens kreativitet.\nJeg hører Hunter som en musikalsk refleksion over queer-tematikken, der løber som en rød tråd igennem alle ti sange. Den er særlig tydelig på åbningsnummeret »As a Man«, hvor hun leger med tanken om, hvordan det ville være, hvis hun var en mand. Hvad ville det ændre, hvis hun gik og talte som en mand? Og på »Chain«, hvor hun synger:\n»I’ll be the boy\nYou’ll be the girl\nYou’ll be the boy«.\nI jagten på frihed – seksuel frihed, frihed til at føle sig som mand, som kvinde, som pige, som dreng, som alle køn på en gang eller ingen af delene – har Calvi skabt et af årets hidtil stærkeste rockalbum.\nAnna Calvi: ’Hunter’ (Domino Records)


Feriebolig i Toulon - Cofman.com sommerhusudlejning\nSommerhus Arrondissement de Toulon\nFeriehus i Toulon\n2 ferieboliger og ferielejligheder i Toulon\nBestil private ferieboliger i Toulon hos Cofman.com\nFind et feriehus i Toulon her. Du kan enten angive dine ønsker i søgningen herunder eller vælge at se alle sommerhuse og ferielejligheder i Toulon nederst på siden. Der får du også husbeskrivelsen og kan tjekke, hvornår dit feriehus er ledigt. Med det meget store antal ferieboliger på vores side har du alle muligheder for at finde ønskehuset.\nToulon: Villa "Mont des oiseaux", bygget i 1960, renoveret i 2019. I byen, 3 km fra bymidten af de Toulon, rolig, solrige beliggenhed, 3 km\nfra havet, i en blind vej. Til medbenyttelse: grund (indhegnet), offentlige parkeringspladser på vejen. Indkøb\nsforretning, fødevarebutik, busstoppested 300 m, færge "pour la Corse" 3.2 km, sandstrand 3 km. Tennis 1.5 km,\nVand 3.0 km\nUgepris fra 5065 DKK\nMere info Fra 5065 DKK\nUgepris fra 4429 DKK\nMere info Fra 4429 DKK\nSommerhuse i nærheden af Toulon\nToulon er en meget lille destination. Derfor er der ikke så mange sommerhuse til udlejning netop der. I stedet har vi her samlet et udvalg af huse, der ligger i nærheden af Toulon.\nEt lille feriehus kun få minutters kørsel fra Tou...\nFlerfamiliehus "La Madrague d'Azur". Ved bykanten...\nLa Madrague: Lille residens "Château de la Madrag...


Apple nægter at hjælpe politiet efter spion-dom: Stor iPhone-sag kan få konsekvenser for hele it-branchen - Computerworld\nApple nægter at hjælpe politiet efter spion-dom: Stor iPhone-sag kan få konsekvenser for hele it-branchen\nApple afviser at hjælpe amerikansk politi i stor terrorist-sag. Udfaldet af sagen kan få konsekvenser for hele it-branchen, frygter it-folk.\n18. februar 2016 kl. 09.45\nTirsdag besluttede en amerikansk distriksdomstol, at Apple skal hjælpe forbundspolitiet FBI med at åbne den låste iPhone, der har tilhørt Syed Rizwan Farook, der var en af de såkaldte San Bernadino-shooters, som i december dræbte 14 personer i byen San Bernadino.\nDomstolen har givet Apple besked på at bygge ny firmware, som FBI kan anvende til at få adgang.\nDet kan du læse mere om her: Apple dømt til at låse massemorders iPhone op: Sådan kan dommen ramme alle iPhone-brugere.\nApple har blankt afvist kravet, og topchef Tim Cook offentliggjorde efter dommen et åbent brev om selskabets beslutning på Apples website.\nDet kan du læse her: A message to our customers.\nSagen har vakt en del opmærksomhed, og røster mener, at kravet til Apple sigter mod at definere de rettigheder, 'civil rights,' som vil være kommende generationer af amerikanere til dels.\n"Dette er en sag med langtrækkende konsekvenser, der rækker langt ud over en enkelt telefon, en enkelt sag og selv Apple som virksomhed," skriver Rich Mogul således i Macworld.\nIfølge ham har Apple i årevis samarbejdet tæt med de amerikanske myndigheder - blandt andet er selskabet behjælpelig med at udlevere data fra iMessage, iCloud og FaceTime til myndighederne under forudsætning af, at de stiller med domstols-kendelser.\nDen nye sag er imidlertid anderledes, skriver han.\nFor kravet er her, at Apple skriver ny software, der specifikt kan omgå sikkerheds-kontroller på baggrund af en 'stærkt følelsespræget, national terrorist-sag."\nRich Mogul mener, at Apple har blæst til kamp mod kravet, fordi der herfra kun er et enkelt skridt til et krav om, at Apple og andre teknologi-producenter indbygger decideret overvågningssoftware i alle deres devices.\n"FBI ønsker præcedens langt mere end bevis-materiale, og denne særlige sag [skyderiet i San Bernadine, red] er enormt højtprofileret og følelsespræget. Udfaldet af sagen vil uden tvivl etablere præcedens, der rækker ud over en enkelt morders iPhone," skriver han.\nSamme bekymring kommer fra Kevin Bankston fra New Americas Open Technology Institute.\nHan siger til Washington Post, at denne sag ikke kun handler om en iPhone.\n"Det handler om al vores software og alle vores digitale devides. Hvis der her bliver fastlagt præcedens, vil det føre til en digital katastrofe, hvor man ikke længere kan have tillid sin computer eller mobiltelefoner," siger han til avisen.\nTil vores amerikanske søstermedie, PC World, siger Kevin Bankston:\n"Hvis en domstol lovligt kan tvinge Apple til at hjælpe i sagen, så kunne den sandsynligvis også lovligt påtvinge andre softwareudbydere at gøre det samme - herunder hemmeligt at installere af malware via automatiske telefon- eller computer-opdateringer."\nApples topchef, Tim Cook, skriver i sit brev til offentligheden, at Apple ikke 'tager let på' at afvise den klare ordre fra de amerikanske myndigheder.\nRegeringen vil med afgørelsen få mulighed for at 'række ind i alle menneskers devices for at få fat i deres data," skriver han.\n"Regeringen vil kunne udvide dette til at kræve, at Apple bygger overvågnings-software til at opfange dine beskeder, sundheds-oplysninger eller finansielle data, din lokation og din telefons kamera og mikrofon," lyder det fra Tim Cook i brevet.\nApple dømt til at låse massemorders iPhone op: Sådan kan dommen ramme alle iPhone-brugere (33)\nSnowden: Apples kamp mod FBI er den største spionsag i 10 år (1)\nHer er grunden til at Apple siger "rend og hop" til FBI (1)\nMicrosoft og Adobe udsender en bunke sikkerhedsrettelser - flere er kritiske (1)\nApple vil have nedsat kommission i spion-sag: Se Tim Cooks svar til myndighederne her\nFlertal af amerikanerne - og Bill Gates - vil have Apple til at åbne krypteret iPhone (8)


YouSee: Se deres bedste mobilabonnement\nYouSee: Se det bedste mobilabonnement\nSteen Jørgensen 23. august 2018\nYouSee har en del mobilabonnementer alle med musik og fri tale, men hvilket er bedst? Vi guider til bedste mobilabonnement hos YouSee.\nYouSee har faktisk et ret bredt udvalg af mobilabonnementer og alle er med musik inkluderet. Guide til bedste mobilabonnement hos YouSee.\nYouSee har i dag fem mobilabonnementer. Ingen af dem har en lav pris sammenlignet med, hvad der ellers er på markedet, men streamer man musik, kan det være en fordel med et YouSee mobilabonnement, da de alle inkluderer musikstreaming med YouSee Musik på mobilen. Alle YouSees abonnementer kommer også med data inkluderet i EU og enkelte kan også bruges i 8 lande uden for EU.\nSpørgsmålet er så, hvilket abonnement der er bedst hos YouSee.Vi guider til bedste abonnement hos YouSee.\nBedste mobilabonnement hos YouSee\nHerunder kan du se alle YouSees abonnementer – og lige under anbefaler vi det bedste.\nFri tale og 5 GB data til 149 kroner om måneden (inkl. 5 GB data i EU)\nFri tale og 8 GB data til 169 kroner om måneden (inkl. 8 GB data i EU)\nFri tale og 15 data til 199 kroner om måneden (inkl. 15 GB data i i EU)\nFri tale og 50 data til 299 kroner om måneden (inkl. 15 GB data i EU + 8 andre lande) + 1 datadelingskort + 2 timers tale til 54 lande\nFri tale og fri data til 399 kroner om måneden (inkl. 15 GB data i 59 lande) + 10 timers tale til 54 lande\nDet er ærgerligt, at YouSee har så forholdsvis høje priser og det er svært at anbefale de dyreste, selvom de inkluderer musik og data der kan bruges uden for EU. Skal du vælge YouSee, så ligner abonnementet med fri tale og 15 GB data det bedste valg.\nFri tale, fri sms/mms og 15 data (inkl. 15 GB data i EU) + YouSee Musik\nPris: 199 kroner /md\nSammenlign mobilabonnementer hos YouSee\nYouSees største ulempe er, at de ikke har billige abonnementer uden musikstreaming. Det havde været interessant med et godt solidt abonnement til 99 kroner med tale og data.\nYouSee benytter TDC’ netværk og det er tre år i træk kåret til Danmarks bedste af Teknologisk Institut – derfor kan du forvente en god dækning. Der kan dog stadig være huller hist og pist, men det burde være meget begrænset.\nYouSee sælger mobiltelefoner og har ofte store mobilskud på nogle af de bedste, så man kan finde sin næste high end mobil billigt hos YouSee – oven i kommer jo så prisen på det abonnement, man vælger.\nHar du andre services fra YouSee, for eksempel tv eller internet, så kan du få adgang til flere gratis tjenester til magasiner, tv-serier, bøger og så videre.\nNår det gælder selvbetjening, har YouSee en fin hjemmeside, hvor man kan gøre mange ting selv og det er også muligt at kontakte YouSee kundeservice både telefonisk, via chat, Facebook og mail.\nBedste mobilabonnement hos YouSee, august 2018\nGuiden til det bedste mobilabonnement hos YouSee er fra august 2018. Guiden er baseret på de abonnementer, som YouSee har lige nu og vi har taget udgangspunkt i dem alle for at finde det, vi vurderer er bedst, når det kommer til tale, data, roaming og sms/mms + eventuelle tjenester set i forhold til pris.


Arkivalieronline - Find din slægt\nHer finder du kilder, som slægts- og personalhistorikerne ofte bruger. De indeholder alle oplysninger om enkeltpersoner. Inspiration til nye kilder, tips og triks. Ny i slægtsforskning - få hjælp til at komme i gang! Tilmeld dig Arkivalieronlines nyhedsbrev. Se kommende digitaliseringer på Arkivalieronline.\nDødsattester Dødsattester blev indført 1829 i København og 1832 i resten af landet. Ved hvert dødsfald blev der lavet en attest med angivelse af bl.a. dødsårsagen. Et hold af frivillige fra Dis-Odense fotograferer dødsattesterne fra Fyn, og de lægges på Arkivalieronline efterhånden, som projektet skrider frem.\nFamilieretlige sager, Københavns Overpræsidium Københavns Overpræsidium behandlede mange typer af sager. Her finder du registre og journaler til dem, der handler om familieret, herunder adoption, faderskab, børnebidrag og skilsmisse. Read here\nFolketællinger Folketællingerne oplister de talte personer husstand for husstand. Indeholder lidt forskellige oplysninger alt efter, hvornår de er lavet. Du finder altid navn, alder, stilling i husstanden og erhverv. Fra og med 1845 indeholder folketællingerne oplysninger om de taltes fødested. Se kvikvejledning til folketællinger Read here\nFormynderi og værgemål Her finder du oplysninger om umyndiges båndlagte arv samt værgemål.\nFæsteprotokoller og -breve I fæsteprotokollerne og -brevene er der oplysninger om, hvem der fæstede hvilke gårde samt vilkårene for fæstet. Der er også mange registre til fæsteprotokoller, som endnu ikke kan findes på Arkivalieronline. Read here\nFødselsanstalten i Jylland Fødselsanstalten (også kaldet Fødselsstiftelsen) blev oprettet i 1910 og var beliggende i Århus i Sankt Johannes sogn. I tilknytning hertil var et pleje- og spædbørnehjem, hvor ugifte mødre kunne bo i op til et år.\nFødselsstiftelsen i København Protokoller med de på stiftelsen fødte børn 1774-1925. Read here\nKirkebøger fra hele landet Her finder du kirkebøger fra hele det danske område. Kirkebøger er præsternes protokoller over de kirkelige handlinger, de har foretaget. I kirkebøgerne kan du finde oplysninger om fødte (F), konfirmerede (K), trolovede, viede (V) og døde (D). Der er også afgangslister (A) over fraflyttede, og tilgangslister (T) over tilflyttede i sognet. Endelig er der jævnførelsesregistre (J), som imidlertid sjældent fungerer som det register, det var tænkt som. Se kvikvejledning til kirkebøger Read here\nKirkebøger fra oversøiske menigheder og feltpræster Her finder du danske kirkebøger som er ført uden for det nuværende danske område samt kirkebøger fra feltpræster. Kirkebøger er præsternes protokoller over de kirkelige handlinger, de har foretaget. I kirkebøgerne kan du finde oplysninger om fødte (F), konfirmerede (K), trolovede, viede (V) og døde (D). Der er også afgangslister (A) over fraflyttede, og tilgangslister (T) over tilflyttede i sognet. Endelig er der jævnførelsesregistre (J), som imidlertid sjældent fungerer som det register, det var tænkt som.\nKirkebøger, Sønderjylland Kirkebøger er præstens protokoller over de kirkelige handlinger, de har foretaget. I kirkebøgerne kan du finde oplysninger om fødte, konfirmerede, trolovede, viede og døde. Se kvikvejledning til kirkebøger Read here\nLægdsruller fra centraladministrationen Lægdsruller 1706-1931 ført af centraladministrationen med oplysning om værnepligtige mænd i hele landet. Read here\nLægdsruller fra København Lægdsruller 1847-1921 fra København med oplysning om værnepligtige mænd. Ført af de lokale myndigheder. Read here\nLægdsruller fra lokaladministrationen Lokalt førte lægdsruller 1692-1957 fra hele landet med oplysning om værnepligtige mænd. Read here\nSkifter fra København Forskellige typer af skiftearkivalier fra København frem til ca. 1919. Skiftevæsenet i København var meget anderledes end i resten af landet. Read here\nSkifter, hele landet Forskellige typer af skiftearkivalier fra hele landet, undtaget København, frem til ca. 1919. Se kvikvejledning til skifter indtil 1919 Read here\nSkifter, militære Skiftemateriale fra militære myndigheder, rytterregimenterne m.v. Read here


Med Tag Temperaturen tilbyder Job Vision et individuelt og virksomhedsrettet sygedagpengeforløb, hvor vi tager temperaturen på den enkeltes arbejdsevne og understøtter jobcenterets indsats for sygemeldte.\nForløbet er individuelt tilrettelagt og formålet er, at den sygemeldte får afprøvet arbejdsevnen i en virksomhed. Vi indleder med en afklaring af kompetencer, ressourcer og barrierer. Næste skridt er at finde det rigtige match mellem den sygemeldte og en relevant virksomhed. Succeskriteriet er at opnå hurtig tilknytning til arbejdsmarkedet.\nJob Vision har et omfattende og veletableret virksomhedsnetværk. Vi prioriterer samarbejdet med virksomhederne højt, og vi har gode erfaringer med virksomhedsplacering af ledige fra forskellige forløb i hele landet. Vi yder en særlig aktiv indsats for at sikre etablering af opbyggende og udviklende virksomhedspraktikker.\nBeskrivelse af progression\nJob Vision udformer sidst i forløbet en beskrivelse af den sygemeldtes ressourcer til videre brug i jobcentret. Vi giver også forslag til mulige fremadrettede indsatser - eventuelt med henblik på at øge arbejdsevnen eller at arbejde videre i forbindelse med et jobafklaringsforløb. På baggrund af beskrivelsen kan der også ske en raskmelding.\nVil du høre mere om Tag Temperaturen eller få lavet et skræddersyet tilbud til sygemeldte i din kommune? Ring til 70 10 33 35 eller send en mail til jobvision@jobvision.dk


Nike præsenterer: Nike CR7 ”Chapter 7” Mercurial │Saksespark.dk\nVi er nået til det sidste kapitel i portugisiske verdensstjerne, Cristiano Ronaldos Nike Mercurial støvle serie. Nike har været igennem seks fodboldstøvler, med seks forskellige fortællinger om Ronaldos fodboldhistorie og liv. Det syvende kapitel er nu blevet præsenteret, og med den nye støvle fokuserer Nike 100% på Ronaldos spillertal, Nr. 7.\nCristiano Ronaldo har gennem det meste af sin fodboldkarriere, spillet med det legendariske spillertal, Nr. 7. Da det næste kapitel i Ronaldos støvle-serie er kapitel 7, og det sidste kapitel, så har Nike valgt at fremhæve syvtallets betydning for Ronaldo. Selve Mercurial-støvlen består af en mørkerød base, som derudover også har et indspark af sølv, som man kan se på støvlens spids, og langs siderne. Inkorporeret i støvlens design og mønster, er små røde 7-taller, som bl.a. bliver fremhævet af den kontrastrige sølvfarve på støvlens snude. De små 7-taller repræsenterer som sagt, Ronaldos spillertal og den store betydning tallet har haft for hans karriere. Som afslutning har støvlen en sort hæl, og derudover også et fremtrædende sort swoosh, på støvlens front. Cristiano Ronaldos signatur, CR7, ses forskellige steder på støvlen, bl.a. på støvlens tunge.\nTrods det er kapitel 7, så pga. det også er sidste kapitel i CR7-serien, har Nike valgt at hylde de seks tidligere støvler, som også har spillet en væsentlig rolle. De seks støvler, og kapitler, har taget os igennem Ronaldos karriere, lige fra Sporting Lissabon, Manchester United, Real Madrid og nu til sidste kapitel. For at ære disse fantastiske kapitler og Mercurial-støvler, har Nike valgt at inkludere de syv kapitlers logoer i den nye støvles sål.\nDet sidste kapitel i CR7-serien, Nike CR7 ”Chapter 7” Mercurial, er til rådighed fra den 20. september på nike.com og unisport.dk.\nBilleder fra: Soccerbible, Footyheadlines og unisport.dk


Naturoplevelser i Fredericia | ValbyOnline\nI Fredericia finder du et væld af naturskønne steder, der helt sikkert er et besøg værd. Og det gælder altså uanset, om du er bosat i området eller om du kommer langvejs fra. Det er nemlig steder, der så skønne, at du sagtens kan få glæde af dem mere end én gang. Så læs mere her og bliv meget klogere på, hvad det er for nogle naturskønne områder i Fredericia, du bare MÅ besøge.\nBliv guidet igennem skønne Fredericia\nI området har du altså rig mulighed for at få opfyldt alle dine naturdrømme. Fredericia byder nemlig på både strande, skovområder, moser, søer og åer, historiske minder, vandrestier og meget mere, som bare venter på dit besøg. Og som om, at det ikke var nok, så har du faktisk også mulighed for at blive guidet gennem det hele. Flere af kommunens naturområder tilbyder nemlig digitale ruter, som giver dig mulighed for at høre historier under din tur.\nMød vilde dyr i den flotte natur ved Elbodalen\nEt af de steder, du med fordel kan besøge, er Elbodalen ved Kongsted. Her kan du nemlig gå på opdagelse i et yderst skønt naturområde, hvor du kan opleve både søer, vandløb, skov og lysåbne arealer. Og som om, at det ikke var nok, så kan du ved Elbodalen også opleve et rigt dyreliv. Du vil blandt andet have stor mulighed for at sige hej til en masse andefugle, men også isfuglen tittet frem i ny og næ. Og er du rigtig heldig, får du lov til at se en Odder fra Kongsted søerne. Så skynd dig og pak din rygsæk og drag afsted mod Fredericias vilde natur med det samme.


Sådan starter du en webshop - tips fra Mindthemedia\nMindthemedia / Webshop\nDrømmer du om din egen webshop, så har vi her samlet et par overskrifter, der kan hjælpe dig igennem de rigtige overvejelser.\nVælg den rette webshop-platform\nValg af webshop-platform er altid en vurderingssag, der tager udgangspunkt i dine behov og præferencer. Dine varer skal præsenteres og det skal være nemt at handle, samtidig med at det også skal være nemt at drive butikken.\nHos Mindthemedia har vi gode erfaringer med webshops bygget i WooCommerce og på Shopify, der begge fungerer godt på alle skærme. Afhængigt af dine ønsker og behov kan vi guide dig igennem og hjælpe med valget af din e-commerce platform.\nDesign og brugeroplevelse\nDesignet af din webshop er mindst lige så vigtig som indretningen af en fysisk butik. Kunderne skal have en god oplevelse og det skal være nemt at være kunde og afsluttet et køb.\nEr du for eksempel opmærksom på, at flere og flere er på internettet via deres mobil? Derfor begynder vi ofte designet på mobilen og får det til at virke på større skærme bagefter. Derved tager vi hensyn til brugeroplevelsen og tænker i de relevante baner. For det er anderledes at besøge en side på en smartphone siddende i sofaen og hvis du tænker det ind i flowet er afstanden til en ordre kortere.\nEn vigtig del af din webshop er, at dine kunder kan betale for de varer de bestiller. Her skal du bruge en aftale med en kortindløser.\nDe findes i forskellige løsninger, hvor du enten betaler faste gebyrer og lave transaktionsomkostninger eller højere transaktionsomkostninger og ingen faste gebyrer.\nDu skal også gøre dig nogle tanker om, hvilke typer betalinger du vil modtage og dermed hvor nemt det er for kunderne at betale i din butik. Dankort og kreditkort er ikke nødvendigvis det samme. Nogle kunder betaler gerne med PayPal, mens flere og flere foretrækker mobilbetalinger. De valg og de muligheder du tilbyder kan gøre en forskel mellem en afbrudt og en gennemført transaktion.\nVi følger med i markedet for indløsningsmuligheder og kan give dig gode råd til at vælge den rigtige løsning.\nGør driften nem\nDu skal også overveje, om din webshop skal integreres med resten af din forretning. Måske skal lageret integreres med din lagerstyring, eller fakturaen bogføres automatisk i dit økonomisystem? Du har måske brug for en plukkeliste til lageret og automatisk print af pakkelabel?\nDer er mange muligheder, men også mange valg der skal træffes. Det må ikke gå ud over kundens oplevelse, at du skal have opdateret bogholderiet og lageret!\nGør din butik synlig\nFor at skabe trafik til netop din webshop, skal du sørge for at have de rigtige søgeord i dit indhold, så den bliver vist godt i søgemaskinerne. Dette arbejde kaldes SEO (Search Engine Optimization).\nAlt efter hvor konkurrencepræget dit marked er, vil det kræve en større eller mindre indsats af dig at opnå en god rangering i søgeresultaterne på Google på dine primære søgeord. Det er ikke noget, der kommer af sig selv. Vi har et godt overblik og guider dig i den rigtige retning, så du kan få udbytte af, hvordan du skal arbejde med SEO.\nNår din butik er på plads, skal du i gang med at lave indhold. Det er nemlig ikke nok med varer på hylderne – du skal også fortælle historier om varerne og deres brug. Det kan du passende gøre sammen med aktiviteter på de sociale medier, men da sociale platforme ofte ændrer reglerne/algoritmerne, er du nød til selv at have styr på dit eget indhold. Så når du poster på f eks Instagram skal du lave noget tilsvarende i din webshop i et eller andet format.\nOg du skal huske løbende at poste nyt indhold! Alt for mange kommer godt i gang, men glemmer det hen ad vejen.\nSalg via nyhedsbreve kan have en stor effekt. Kunden har givet dig lov til at skrive og du har måske også kendskab til flere informationer om kunden, der gør det muligt at tilpasse indholdet til den enkelte læser. Gør du det rigtigt, er der gode muligheder for en høj konverteringsrate på nyhedsbreve.\nAt have tilmelding til et nyhedsbrev som en Call To Action (CTA) er derfor en god ide!\nVær aktiv på sociale medier- og i dit netværk\nSociale medier som Twitter, Facebook og Instagram er også gode trafikkilder til din shop. Det er på medier som disse, at du kan skabe tillidposbyggende kendskab til din shop og dine produkter. Vi har hos Mindthemedia mange års erfaring med sociale medier og kan derfor være med til at lægge en strategi for, hvordan din shop kan få den bedste start.\nEn aktiv partner\nHos Mindthemedia sætter vi en ære i at være på forkant og være en værdig sparringspartner. Vi er ikke låst af præ-definerede løsninger eller samarbejdsaftaler, men tager udgangspunkt i den enkelte opgave. Vi kan tænke kreativt men kan også få det til at lykkes online bagefter.\nLad os tage en snak, så du kan høre om fordelene ved at have et full-service webbureau med på holdet.\nSkal du have hjælp til at bygge eller bare have et godt råd?\nLad os tage en snak om hvordan vi kan skabe resultater for dig.\nRing og sig hej til os\nSkriv en hilsen, vi lover at svare


Bredde På Amerikaner Køleskab - Se vores gode anbefalinger. Se her! \nBredde På Amerikaner Køleskab\nFind mere om Bredde På Amerikaner Køleskab her\nGoddag, og velkommen til denne webside, som er lavet på baggrund af søgningen på ordene Bredde På Amerikaner Køleskab. Vi håber, at du kan finde det, du leder efter via vores anbefalinger, som vi viser her for dig, der sandsynligvis er på udkig efter mere viden i henhold til Bredde På Amerikaner Køleskab. Læs mere her, eller klik med det samme videre på et af de anbefalede annonce-links, der sandsynligvis skulle føre dig videre til det, du er på udkig efter.\nBredde På Amerikaner Køleskab - Spørgsmål?\nFandt du ikke nøjagtig det, du ledte efter vha. vores anbefalinger, som vi henviser til, og som skulle have en relation til Bredde På Amerikaner Køleskab, så bidrager vi gerne med rådgivning . Du kan kontakte os gennem følgende kontaktside. Jævnfør vores data plejer det at være tilstrækkeligt at bruge nævnte links vedrørende Bredde På Amerikaner Køleskab, men er det ikke nok, så kontakt os. Vi ser oftest e-mails inden for 1-10 dage.\nHvad omhandler denne webside om Bredde På Amerikaner Køleskab så?\nSiden her er baseret på søgeordet "Bredde På Amerikaner Køleskab" med forudfatning om, at det er enten præcis dette keyword eller højst sandsynligt et relateret ord, som du har søgt på på en søgemaskine, eksempelvis Google eller YouTube. Vi prøver at hjælpe til med din søgeforspørgsel med hjælpsomme henvisninger, der hyppigst er annoncefinansieret eller anbefalet af sidens redaktion.


Vedtagne tekster - Optimering af potentialet i regionerne i den yderste periferi gennem mere synergi mellem EU's strukturfonde og andre EU-programmer - Onsdag den 26. februar 2014\nProcedure : 2013/2178(INI)\nDokumentforløb : A7-0121/2014\nOptimering af potentialet i regionerne i den yderste periferi gennem mere synergi mellem EU's strukturfonde og andre EU-programmer\nEuropa-Parlamentets beslutning af 26. februar 2014 om optimering af udviklingen af regionerne i den yderste periferis potentiale ved at skabe synergier mellem strukturfondene og Den Europæiske Unions øvrige programmer (2013/2178(INI))\n— der henviser til artikel 349 og artikel 355, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (EUF-traktaten), hvori regionerne i den yderste periferi indrømmes en særlig status, og hvori det er fastsat, at der skal vedtages "særlige foranstaltninger", der muliggør en fuldstændig anvendelse af traktaterne og gennemførelse af de fælles politikker,\n— der henviser til artikel 107, stk. 3, litra a), i EUF-traktaten om den særlige statsstøtteordning, der er gældende for disse regioner,\n— der henviser til artikel 174 ff. i EUF-traktaten, der fastsætter målsætningen om økonomisk, social og territorial samhørighed og definerer de finansielle strukturfondsinstrumenter til opfyldelse heraf,\n— der henviser til alle Europa-Kommissionens meddelelser om regionerne i den yderste periferi, navnlig meddelelsen af 17. oktober 2008 om "Regionerne i den yderste periferi: et aktiv for Europa" (COM(2008)0642),\n— der henviser til sine beslutninger om regionerne i den yderste periferi, navnlig beslutningen af 20. maj 2008 om "strategien for regionerne i den yderste periferi: resultater og fremtidsudsigter(1),\n— der henviser til Kommissionens arbejdsdokument med titlen "Regions 2020 – an assessment of future challenges for EU regions" (SEC(2008)2868),\n— der henviser til meddelelsen fra Reunion af 7. juli 2008 i forlængelse af konferencen "The European Union and its Overseas Entities: Strategies to counter Climate Change and Biodiversity Loss", der henviser til Rådet for Den Europæiske Unions konklusioner af 25. juni 2009 om "Midtvejsevaluering af gennemførelsen af EU's handlingsplan for biodiversitet og en EU-strategi for invasive fremmede arter",\n— der henviser til det fælles memorandum fra regionerne i den yderste periferi af 14. oktober 2009 om "Regionerne i den yderste periferi i perioden frem til 2020",\n— der henviser til den fælles platform af 6. juli 2010 med adresse til formanden for Europa-Kommissionen, José Manuel Durão Barroso, fra konferencen af Europa-Parlamentets medlemmer fra regionerne i den yderste periferi,\n— der henviser til det fælles memorandum fra Spanien, Frankrig, Portugal og regionerne i den yderste periferi af 7. maj 2010 om "En fornyet strategi for regionerne i EU's yderste periferi",\n— der henviser til det fælles bidrag fra regionerne i den yderste periferi af 28. januar 2011 vedrørende den femte rapport om den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed,\n— der henviser til kommissær Michel Barniers rapport af 12. oktober 2011 med titlen "Europe's outermost regions and the Single Market: The EU's influence in the world", som blev forelagt af Pedro Solbes Mira,\n— der henviser til sin beslutning af 18. april 2012 om samhørighedspolitikkens rolle med hensyn til EU-regioner i den yderste periferi inden for rammerne af EU 2020(2),\n— der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 20. juni 2012: "Regionerne i Den Europæiske Unions yderste periferi: Et partnerskab for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst" (COM(2012)0287),\n— der henviser til rapport udarbejdet af det franske parlamentsmedlem Serge Letchimy for den franske premierminister om artikel 349 i EUF-traktaten: et bidrag til anvendelsen af undtagelsesbestemmelserne til fordel for et globalt projekt for udvikling af regionerne i den yderste periferi,\n— der henviser til alle de fælles bidrag og tekniske og politiske dokumenter fra konferencen af formænd for regionerne i EU's yderste periferi, navnlig sluterklæringen fra den 19. konference af formænd for regionerne i EU's yderste periferi af 17.-18. oktober 2013,\n— der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget (A7-0121/2014),\nA. der henviser til, at regionerne i den yderste periferis fordele, ressourcer og potentialer, som anerkendtes af Kommissionen i dens strategi fra 2008 og dens meddelelse fra 2012, berører nogle af EU's nøgleområder for så vidt angår forskning, innovation og vækst, og at de modtager utilstrækkelig støtte og finansiering fra de europæiske fonde og programmer;\nB. der henviser til, at regionerne i den yderste periferi består af en række øgrupper og øer samt en region, der er omsluttet af Amazonskoven, og at de er kendetegnet ved særlige fælles begrænsninger, der adskiller dem fra andre områder med særlige geografiske forhold i Unionen (øer, bjergområder og regioner med lav befolkningstæthed);\nC. der henviser til, at regionerne i den yderste periferi hvad angår de mål, som EU har fastsat for at realisere Europa 2020-strategien for vækst, Horisont 2020-strategien, Energi 2020-strategien, LIFE+- og Natura 2000-programmerne og de transeuropæiske telekommunikations-, transport- og energinet, er nøgleregioner, der kan bidrage væsentligt til at tage disse udfordringer op;\nD. der henviser til, at det i denne forbindelse er vigtigt at fremme langsigtede investeringer og regionerne i den yderste periferis innovationskapacitet for varigt at styrke deres økonomiske og sociale udvikling og øge mulighederne for, at Unionens forskellige strategier lykkes;\nE. der henviser til, at strukturfondene og Den Europæiske Investeringsfond for regionerne i EU's yderste periferi skal tilpasses eller suppleres i forbindelse med realisering af disse strategier, så disse regioner kan deltage i de store udfordringer, EU står over for, i et omfang, der står mål med deres potentiale og hensigter;\nF. der henviser til, at den nuværende økonomiske og sociale krise har særligt alvorlige følger for regionerne i EU's yderste periferi, navnlig for konkurrenceevnen og beskæftigelsen, og at såvel behovet for økonomisk vækst som arbejdsløshedssituationen kræver øjeblikkelig og passende handling i den kommende finansierings- og programmeringsperiode;\nG. der henviser til, at artikel 349 også bør anvendes som retsgrundlag for, gennem særlige foranstaltninger, at give regionerne i den yderste periferi mulighed for at indtage deres retmæssige plads i de forskellige EU-programmer, der rent konkret kan tænkes at udvikle deres anerkendte potentiale;\nH. der henviser til, at regionerne i den yderste periferi sandsynligvis kan blive nøgleregioner til gavn for hele Unionen på områder som f.eks. biodiversitet, miljø, tilpasning til og afbødning af klimaændringerne, forvaltning og observation af ekstreme klimafænomener, forskning, innovation, rummet, luft- og rumfart, oceanerne, blå vækst, maritim fysisk planlægning og forvaltning af havene, seismologi, vulkanologi, nye sygdomme, vedvarende energi, transport, telekommunikation, kapacitet til at iværksætte hurtige humanitære aktioner i tredjelande samt kultur;\nI. der henviser til, at regionerne i den yderste periferi er beliggende i havområder i Caribien, Det Indiske Ocean og Atlanterhavet, og at de giver EU status som maritim stormagt på verdensplan, at deres geostrategiske placering bidrager til EU's globale dimension, og at de er kendetegnet ved helt usædvanlige natur-, hav- og fiskeressourcer, der udgør mere end 50 % af verdens biodiversitet;\nJ. der henviser til, at regionerne i den yderste periferi er et enestående fænomen, som udgør en fælles enhed både i og uden for EU, og som Kommissionen bør fremme og støtte, navnlig via gennemførelse af fælles politikker;\nK. der henviser til, at en optimering af potentialet i regionerne i den yderste periferi kræver, at der skabes maksimale synergier mellem alle Unionens instrumenter, fonde og programmer;\nNye perspektiver for regionerne i den yderste periferi\n1. er overbevist om, at det potentiale og de fordele, ressourcer og erfaringer, der findes i regionerne i den yderste periferi, udgør en ekstra chance for Unionen og medlemsstaterne til at tage de udfordringer op, som de står over for med hensyn til globalisering, innovationskapacitet, vækst, social samhørighed, demografisk pres, klimaændringer, forebyggelse af de største risici for naturkatastrofer, energi, bæredygtig forvaltning af naturressourcerne og bevarelse af biodiversiteten;\n2. er overbevist om, at forbedringen af adgangen for regionerne i den yderste periferi til Unionens forskellige programmer og fonde vil ske på såvel kortere som længere sigt og være til gavn for Unionen som helhed; beklager den retningslinje, der er udstukket på EU-plan, om kun at anvende samhørighedspolitikken til finansiering af næsten alle de udviklingsprojekter, som regionerne i den yderste periferi har;\n3. støtter Europa-Kommissionen i dens ønske om at gennemføre politikker, der styrker uafhængigheden, den økonomiske konsolidering og en bæredygtig jobskabelse i regionerne i den yderste periferi, ved at udnytte deres aktiver og deres praktiske og innoverende foranstaltninger på grundlag af artikel 349 i EUF-traktaten og ad hoc-instrumenter, navnlig på energi-, transport- og ikt-området, for hver enkelt af de fonde og programmer, hvis mål vedrører udnyttelse af aktiverne i regionerne i den yderste periferi til fremme af en bæredygtig udvikling;\n4. understreger ligeledes behovet for og vigtigheden af for regionerne i den yderste periferi, at EU's politikker bidrager til, bl.a. gennem specifikke skatte- og toldinstrumenter, at fremme og diversificere det økonomiske grundlag for økonomierne i regionerne i den yderste periferi samt til at fremme jobskabelsen;\n5. betragter artikel 349 i EUF-traktaten som et passende retsgrundlag for vedtagelse af særlige foranstaltninger for regionerne i den yderste periferi og beklager derfor den begrænsede anvendelse af denne bestemmelse i traktaten, som giver mulighed for at bevilge en særlig ordning på baggrund af denne status som region i den yderste periferi;\n6. opfordrer Kommissionen til at oprette en kontaktgruppe mellem de forskellige berørte EU-kommissærer, den tværgående arbejdsgruppe, som koordinerer de politikker, der vedrører regionerne i den yderste periferi, og medlemmer af Europa-Parlamentet valgt i regionerne i den yderste periferi, for at gøre status over de programmer, der er planlagt eller iværksat til fordel for regionerne i den yderste periferi;\n7. understreger, at regionerne i den yderste periferi, fordi de ligger langt fra det europæiske kontinent, bidrager til at udbrede indflydelsen af et EU, der er bevidst om sin globale dimension og sin rolle i en verden under kraftig forandring;\n8. påpeger, at regionerne i den yderste periferi skal være genstand for særlig opmærksomhed i tilfælde af naturkatastrofer på grund af deres karakteristika og med hjemmel i artikel 349 i EUF-traktaten, der giver mulighed for at vedtage særlige foranstaltninger, og minder om vigtigheden af at koordinere strukturfondene med EU's Solidaritetsfond;\n9. opfordrer til, at investeringer i tjenesteydelser af almen økonomisk interesse såsom ikt, transport, vand og energi prioriteres i disse regioner, og går ind for at skabe større sammenhæng mellem rammebestemmelserne for statsstøtte i regionerne i den yderste periferi med henblik på opfyldelse af Europa 2020-strategiens mål;\n10. er overbevist om, at der er en tæt sammenhæng mellem bevidstheden om den rolle, som Unionen kan spille på globalt plan, og opmærksomheden på regionerne i den yderste periferi; er overbevist om, at Unionen og medlemsstaterne ikke i tilstrækkelig grad er bevidste om den vægt og rækkevidde for fremtiden, som deres strategiske investeringsvalg i regionerne i den yderste periferi har, og at denne situation er et udtryk for Unionens underinvestering i sin egen globale og internationale dimension; påpeger, at det er vigtigt for regionerne i den yderste periferi at opnå bedre synergi mellem instrumenter og programmer for at fremme det internationale samarbejde i disse regioner rundt omkring i verden;\n11. minder om, at det for at fremme skabelsen af synergier mellem strukturfondene og Unionens øvrige programmer er afgørende at anlægge et makroregionalt perspektiv og udarbejde strategier for de makroregioner, der indeholder regioner i den yderste periferi, under udnyttelse af disse regioners karakteristika og ressourcer;\n12. opfordrer de nationale og regionale myndigheder til at drage nytte af en flerfondsmodel og i videst muligt omfang og så effektivt som muligt at skabe forbindelser mellem strukturfondene og de finansielle instrumenter i Unionens øvrige programmer;\n13. opfordrer Kommissionen til at uddybe EU's strategi for regionerne i den yderste periferi med henblik på at muliggøre udvikling af disse regioners aktiver under hensyntagen til deres strukturelle og vedvarende problemer; opfordrer i den forbindelse Kommissionen til at imødekomme forslagene fra regionerne i den yderste periferi, der bl.a. fremgår af deres handlingsplaner;\nSynergier med Horisont 2020-programmet\n14. mener, at regionerne i den yderste periferi har potentiale til at indtage en førende stilling inden for forskning og teknologi på de områder, der er omfattet af målene i Horisont 2020-programmet, som f.eks. rummet, luft- og rumfart, bioteknologi, observation af naturrisici, havforskning, biodiversitet, vedvarende energi, sundhed, tilpasning til klimaændringerne og intelligent transport;\n15. minder om, at målet med samhørighedspolitikken 2014-2020 bl.a. er at styrke forskning, teknologisk udvikling og innovation;\n16. beklager, at regionerne i den yderste periferi, hvis projekter på grund af deres særlige forhold har meget vanskeligt ved at opfylde visse af kravene for at opnå fællesskabsstøtte, ikke i tilstrækkeligt omfang har draget fordel af rammeprogrammet for forskning og udvikling i perioden 2007-2013, hvilket har medført en ringe deltagelse og en lav succesrate og en mindre tilstedeværelse i de europæiske forskningsnetværk; opfordrer derfor Kommissionen til at iværksætte tiltag til støtte for forskningen i regionerne i den yderste periferi og fremme opnåelsen af en kritisk masse;\n17. mener, at EFRU alene ikke vil kunne sætte i regionerne i den yderste periferi i stand til at opfylde målene for samhørighedspolitikken, Europa 2020-strategien og Horisont 2020; mener i denne forbindelse, at Kommissionen bør tilpasse og sikre adgangen for regionerne i den yderste periferi til Horisont 2020-programmet ved at udarbejde målrettede programmer, som kan fremme disse regioners integration i de europæiske og internationale forsknings- og innovationsnet; minder i denne henseende om, at det i Horisont 2020-strategien, i afsnittet om "Udbredelse af kvalitet og udvidelse af deltagerkredsen", understreges, at der, som det fremgår af Unionens innovationsresultattavle, er betydelige forskelle mellem præstationerne på forsknings- og innovationsområdet og de særlige foranstaltninger til udbredelse af kvalitet og udvidelse af deltagerkredsen i medlemsstater og regioner, som er bagud på forsknings- og innovationsområdet;\n18. slår til lyd for udnyttelse og strukturel udvikling af universiteterne i regionerne i den yderste periferi for sammen med Horisont 2020 at fremme den indflydelse på både europæisk og internationalt plan, som universiteterne i regionerne i den yderste periferi, deres forskningscentre, deres forskere og deres studerende har; minder om, at alle programmer til fremme af mobiliteten mellem universiteterne for studerende, lærere og tjenestemænd har hårde vilkår i regionerne i den yderste periferi på grund af de ekstra omkostninger, der skyldes deres isolation og fjerne beliggenhed;\n19. minder om, at forsknings- og innovationsprogrammer i tilstrækkelig grad bør have fleksibilitet til at kunne tilpasses til nye grænser og nye videnudfordringer, eksempelvis for havbunden, som har et betydelig potentiale;\n20. erindrer om den stigende økonomiske interesse i den umådelige rigdom, der findes på havbunden, og det enorme biogenetiske, mineralske og biotekniske potentiale inden for dette område i regionerne i den yderste periferi, og at der bør tages hensyn hertil i den "nye strategi for regionerne i den yderste periferi" med henblik på at udvikle en videnbaseret økonomi, der baserer sig på havet og oprettelsen af økonomiske aktiviteter med høj merværdi inden for områder såsom lægevidenskab, farmaceutisk videnskab og energi;\nSynergier med det indre marked\n21. opfordrer Europa-Kommissionen til at lade sig inspirere af de forskellige konklusioner i Solbes-rapporten med henblik på en bedre integration og udvikling af regionerne i den yderste periferi på det indre marked;\n22. understreger, at konkurrencen i regionerne i den yderste periferi ikke kommer til konkret udtryk på samme måde som i resten af det europæiske rum, da markedsmekanismerne ikke kan fungere frit i disse regioner i de fleste sektorer for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, fordi aktiviteten ikke er attraktiv for privat investering; fremhæver, at der kun kan tilbydes kvalitetsprodukter til konkurrencedygtige priser i regionerne i den yderste periferi med passende kompensation fra statens side, og at disse tjenesteydelser i regionerne i den yderste periferi hurtigst muligt bør evalueres af Kommissionen med henblik på at muliggøre større fleksibilitet og bedre tilpasning af EU's nuværende lovramme til de faktiske forhold;\n23. opfordrer Kommissionen til at sikre sig, at de konkurrenceretlige regler respekteres bedre for at undgå monopoler og ulovlige aftaler i regionerne i den yderste periferi;\n24. opfordrer Kommissionen til at offentliggøre en vejledning for små og mellemstore virksomheder i regionerne i den yderste periferi om deres bidrag til det indre marked under iagttagelse af de forskellige gældende EU-programmer og –fonde i regionerne i den yderste periferi;\n25. opfordrer Kommissionen til at tage problemet med ekstra omkostninger og høje leveomkostninger i regionerne i den yderste periferi op og til at tage hensyn hertil ved udarbejdelsen af Unionens politikker;\nSynergier med LIFE+-programmet og Energi 2020-strategien\n26. mener, at regionerne i den yderste periferis potentiale inden for forvaltning, bevarelse og genopretning af biodiversiteten, tilpasning til klimaændringerne og udvikling af vedvarende energi kan optimeres ved at skabe synergier og supplerende finansiering mellem samhørighedspolitikken, LIFE+-programmet og Energi 2020-strategien og samtidig bidrage til realisering af Unionens egne mål;\n27. bemærker, at formålet med LIFE+-programmet for perioden 2014-2020 er at medfinansiere innovative projekter inden for miljøbeskyttelse og bekæmpelse af klimaændringer; understreger, at det er yderst vigtigt at opnå synergier med mål 5 og 6 i samhørighedspolitikken 2014-2020, og at det derfor er absolut nødvendigt, at regionerne i den yderste periferi i højere grad deltagere i LIFE+;\n28. beklager, at den forberedende BEST-foranstaltning i strid med Europa-Parlamentets udtalelse og Rådets konklusioner af 25. juni 2009 ikke er blevet omdannet til et reelt program helliget regionerne i den yderste periferi og OLT;\n29. beklager, at de habitater og dyre- og plantearter, der skal beskyttes i de franske regioner i den yderste periferi, ikke er blevet opført i bilag I til direktiv 92/43/EØF om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter, hvilket gør det umuligt at anvende direktivet i de franske regioner i den yderste periferi og udelukker de franske regioner i den yderste periferi fra at deltage i NATURA 2000-net og -programmer;\n30. opfordrer Kommissionen til at udarbejde et særligt Natura 2000-program for regionerne i den yderste periferi på grundlag af artikel 349 i EUF-traktaten;\n31. opfordrer Kommissionen til på basis af de gode eksempler og resultater opnået af visse regioner i den yderste periferi på området vedvarende energi at fremme foranstaltninger med det formål at opnå energiuafhængighed og realisere målene i Energi 2020-strategien, og minder Kommissionen om dens forslag om at oprette et særligt program på energiområdet for at mindske omkostningerne i forbindelse med regionernes fjerne beliggenhed, infrastruktur og tjenesteydelser med det sigte at fremme politikkerne for vedvarende energi på grundlag af POSEI-programmerne for på denne måde at opnå størst mulig synergi med andre EU-aktioner;\n32. henleder opmærksomheden på behovet for at fremme tiltag til at udnytte vedvarende energikilders potentiale i øområder, hvor der er en større afhængighed af fossilt brændstof på grund af den fjerne beliggenhed og den geografiske isolation; mener derfor, at der i denne forbindelse bør tages hensyn til behovet for at inkludere instrumenter i europæisk energipolitik, der vil gøre det muligt på en passende måde at håndtere de udfordringer, som isolerede energisystemer giver;\nSynergier med de europæiske ungdomsprogrammer\n33. understreger, at mål 8, 9 og 10 i den nye samhørighedspolitik vedrører beskæftigelse, social inklusion, bekæmpelse af fattigdom, undervisning, uddannelse og erhvervsuddannelse;\n34. understreger, at regionerne i den yderste periferi er blandt de europæiske regioner, der har den højeste arbejdsløshed, særlig blandt de unge; henleder imidlertid opmærksomheden på problemerne med at tage de midler i brug, der er afsat til ungdomsgarantiordningen gennem samfinansiering; beklager endvidere, at der ikke findes specifikke bestemmelser for regionerne i den yderste periferi i programmerne for beskæftigelse og social innovation og minder om, at disse regioner har haft problemer med at drage fordel af mulighederne i Progress-programmet; opfordrer til udvikling af det sociale aspekt ved hjælp af et hastende pilotprojekt til bekæmpelse af arbejdsløsheden i regionerne i den yderste periferi; anmoder om oprettelse i Kommissionen af særlige indsatshold for ungdomsbeskæftigelsen med henblik på gennemførelse af ungdomsgarantiordningen og mobilisering af ESF og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet;\n35. opfordrer EIB til at medtage regionerne i den yderste periferi i sit initiativ "Job til unge" og i programmet "Investering i kvalifikationer";\n36. er bekymret over den store hjerneflugt fra regionerne i den yderste periferi på grund af den høje arbejdsløshed og de utilstrækkelige uddannelser, der tilbydes, mens en uddannet og kvalificeret arbejdskraft er absolut nødvendig for en bæredygtig vækst, navnlig inden for områder, der er traditionelle eller i særlig grad kendetegner en region, men også for at sætte gang i en dynamisk udvikling med nye aktiviteter, der gør det muligt at konkurrere med resten af verden;\n37. bemærker, at målet med det nye Erasmus-program er at udvikle et vidensamfund; understreger, at realiseringen af dette mål er nødvendig for gennemførelsen af Europa 2020-strategien, i henhold til hvilken viden er hoveddrivkraften bag den europæiske økonomi; understreger således behovet for at skabe mere synergi mellem Erasmus-programmet og ESF i regionerne i den yderste periferi for at gøre de menneskelige ressourcer og den lokale ekspertise, der er kraftige vækstmotorer, mere dynamiske;\n38. støtter udviklingen af universitetskapaciteten i regionerne i den yderste periferi og af nye ekspertiseområder for at gøre universiteterne i disse regioner mere attraktive og øge deres betydning i Europa; støtter udviklingen af partnerskaber mellem universiteter og udvidelse af disse partnerskaber til også at omfatte universiteter i tredjelande, med hvilke regionerne i den yderste periferi har særlige forbindelser; anmoder endvidere om, at Erasmus+ og Eures-programmerne overtager de ekstra transportomkostninger, der er forbundet med den fjerne beliggenhed, så de studerende fra regionerne i den yderste periferi kan drage nytte af de europæiske udvekslings- og uddannelsesprogrammer, og så universiteterne i regionerne i den yderste periferi kan få større udbytte af Erasmus Mundus-programmet mellem medlemsstaterne og resten af verden;\nSynergier med de transeuropæiske net (transport, telekommunikation, energi)\n39. henviser til betænkningen af Teixeira om samhørighedspolitikkens rolle med hensyn til EU-regioner i den yderste periferi inden for rammerne af EU 2020 (2011/2195(INI)), hvori Kommissionen opfordres til, på grundlag af POSEI, at oprette et konkret program på energi- og transportområdet samt på det informations- og kommunikationsteknologiske område, og ikke mindst til at udarbejde en konkret ramme for transportstøtte til regionerne i den yderste periferi, navnlig for at fremme den offentlige transport og udvikle søtransporten mellem øerne;\n40. påpeger, at det er nødvendigt i regionerne i den yderste periferi at udvikle synergier mellem transeuropæiske net, Connecting Europe-faciliteten, Civitas- og Horisont 2020-programmerne samt EFRU's og Samhørighedsfondens investeringer i transport, telekommunikation og energi;\n41. minder om, at tilgængelighed spiller en central rolle i forbindelse med de meget afsides beliggende regioners udvikling og ofte kræver, at der findes et komplekst internt og eksternt netværk af sø- og lufttransportydelser, hvilket skaber vanskelige vilkår for mobiliteten og tilgængeligheden i regionerne i den yderste periferi, som ikke har noget alternativ til luft- og søtransport og desuden står over for transportprisstigninger, som i sig selv har negative følger på det økonomiske og sociale område;\n42. glæder sig over, at Kommissionen vil integrere regionerne i den yderste periferi i de transeuropæiske net, men beklager, at størstedelen af disse regioner er blevet udelukket fra hovedkorridorerne og dermed fra CEF-finansiering; opfordrer Kommissionen til at tage denne udelukkelse op til fornyet overvejelse inden for rammerne af sin strategi for regionerne i den yderste periferi og til at garantere investeringer i transporten i disse regioner for at imødegå udfordringerne i tilknytning til deres fjerne beliggenhed og økarakter; opfordrer Kommissionen til at etablere en særlig sektorspecifik ramme for regionerne i den yderste periferi for at fremme tilgængeligheden og forbindelserne mellem disse regioner og det europæiske fastland;\n43. beklager, at projekterne om motorveje til søs ikke er kommet længere, fordi nærskibstrafikken prioriteres, hvorved regionerne i den yderste periferi udelukkes på diskriminerende vis; opfordrer Kommissionen til at tage denne udelukkelse op til fornyet overvejelse inden for rammerne af sin strategi for regionerne i den yderste periferi;\n44. fremhæver behovet for at revidere rammen for statsstøtte til søtransport med det sigte at tillade statsstøtte til forbindelser mellem regionerne i den yderste periferi og tredjelande;\n45. peger på behovet for at tilpasse klassificeringen af de regionale lufthavne, idet den i regionerne i den yderste periferi ikke udelukkende kan være begrænset til spørgsmål om passagerstrømme og rentabilitet;\n46. mener, at den digitale kløft mellem regionerne i den yderste periferi og Europa som følge af den digitale økonomis omfang bremser udviklingen i regionerne i den yderste periferi og deres konkurrenceevne; bemærker, at den forsinkede etablering og modernisering af ikt i regionerne i den yderste periferi lægger et digitalt efterslæb oven i den geografiske afstand; foreslår, at udviklingen af ikt intensiveres ved at udvide og modernisere nettene, ved at skabe synergier med EFRU og ved at gøre det lettere for disse projekter at få adgang til finansiering fra EIB, og peger endvidere på behovet for at give disse regioner prioriteret adgang til GMES- og Galileo-programmerne;\nSynergier med Unionens havpolitik (den fælles fiskeripolitik, EHFF)\n47. minder om, at regionerne i den yderste periferi bidrager til at give EU status som maritim stormagt på verdensplan;\n48. opfordrer Kommissionen til at tage større hensyn til EU's maritime dimension på verdensplan, til den udfordring, som havet, oceanerne og den blå vækst udgør for hele EU, til den strategiske beliggenhed, som regionerne i den yderste periferi har, til den rolle, som disse spiller i en bæredygtig udnyttelse af havene, oceanerne og kystområderne, i forbindelse med den maritime forvaltning på globalt plan og i udviklingen af en havbaseret vidensøkonomi;\n49. konstaterer, at der ikke findes synergier mellem samhørighedspolitikken og den fælles fiskeripolitik, som endnu ikke tager tilstrækkeligt hensyn til de faktiske forhold i disse regioner; understreger vigtigheden af at bevare et POSEI-fiskeriprogram og foreslår at udvikle forskning og innovation inden for den maritime økonomi som potentielle vækstfaktorer;\n50. understreger, at regionerne i den yderste periferi er afhængige af fiskeressourcerne i deres eksklusive økonomiske zoner, der er præget af en stor skrøbelighed på det biologiske og økologiske plan, hvorfor det er hensigtsmæssigt med en passende og effektiv beskyttelse af deres biogeografisk følsomme områder, navnlig ved at give de lokale flåder, der fisker med miljøvenlige fiskeredskaber, eksklusiv adgang hertil; understreger, at der er et stort behov for at sikre en afbalanceret og bæredygtig udnyttelse af ressourcerne og samtidig opretholde fiskeriaktiviteten; opfordrer til, at EU's fiskeriaftaler i fremtiden forhandles under inddragelse af aktørerne i regionerne i den yderste periferi og i overensstemmelse med lokalbefolkningernes langsigtede interesser, og at der i konsekvensanalyser systematisk medtages et kapitel om regionerne i den yderste periferi;\n51. beklager, at POSEI-fiskeriprogrammet, der indfører en kompensationsordning for de ekstra omkostninger til afsætning af visse fiskerivarer fra regionerne i den yderste periferi, som skyldes disse regioners beliggenhed, for nylig er blevet integreret i Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF) og således ikke længere udgør en selvstændig forordning rettet specifikt og udelukkende mod disse regioner, hvilket udvander betydningen af den positive forskelsbehandling, der anerkendes som en rettighed for regionerne i den yderste periferi i medfør af artikel 349 i EUF-traktaten;\n52. beklager, at støtten til udskiftning af flåderne i den nye fælles fiskeripolitik ikke er blevet godkendt for visse regioner i den yderste periferi på grund af deres situation;\nSynergier med den fælles landbrugspolitik\n53. bemærker, at landbruget er en dynamisk sektor og en stor arbejdsgiver, som bidrager til udvikling af aktiviteter med høj merværdi; påpeger imidlertid, at de særlige forhold i landbruget i regionerne i den yderste periferi, f.eks. bedrifternes beskedne størrelse og det begrænsede marked, i høj grad præger denne aktivitet; minder om, at det tredje mål for den nye samhørighedspolitik er en styrkelse af de små og mellemstore virksomheder i landbrugssektoren;\n54. gør opmærksom på, at landbruget i regionerne i den yderste periferi står over for udfordringer i tilknytning til diversificering og konkurrenceevne samt en række nye udfordringer, navnlig i tilknytning til globalisering, markedsliberalisering, fødevaresikkerhed og bæredygtig udvikling;\n55. understreger, at det er nødvendigt at bevare POSEI-programmet, som har stået sin prøve og er tilpasset de faktiske forhold i regionerne i den yderste periferi, men at det lider under en kronisk underfinansiering, der bør løses snarest; understreger i denne forbindelse behovet for at tildele POSEI-programmet tilstrækkelige midler til at hjælpe producenterne i regionerne i den yderste periferi til at overvinde virkningerne af den liberalisering, der er planlagt i adskillige sektorer, og som er knyttet til EU's politikker og indgåelsen af internationale aftaler inden for blandt andet sektorerne for mælk, sukker, rom, kød og bananer; understreger i den forbindelse den økonomiske, sociale og miljømæssige betydning af al landbrugsproduktion i regionerne i den yderste periferi; foreslår derfor, at POSEI-ordningen bevares inden for sin egen selvstændige ramme;\n56. tilskynder til skabelse af synergier mellem samhørighedspolitikken og ELFUL for at sikre en bæredygtig udvikling af vandressourcerne gennem modernisering, udvidelse af vandingssystemerne, fysisk planlægning, uddannelse og fremme af turismeaspektet i et bæredygtigt landbrug og landdistrikterne;\n57. opfordrer Kommissionen til at gøre den endogene landbrugsproduktion og markedsføringen i korte kredsløb mere dynamisk, dvs. erstatte importen med en lokal kvalitetsproduktion;\n58. støtter udviklingen af BOB, AOC og lokale betegnelser i regionerne i den yderste periferi og ser frem til en politik for salgsfremstød, der er tilpasset behovene i regionerne i den yderste periferi og beskyttelsen af geografiske betegnelser;\nSynergier med EU's udenrigspolitik\n59. beklager den vedvarende manglende sammenhæng mellem de europæiske fonde, EUF, EFRU og ETC, navnlig hvad angår projekter til fremme af grænseoverskridende samarbejde, skønt en sådan sammenhæng er vigtig for at nå målene for disse fonde; understreger i den forbindelse nødvendigheden af, at programmeringsreglerne for EUF og EFRU er kompatible;\n60. opfordrer Kommissionen til at indlede et samråd mellem Unionens medlemsstater, regionerne i den yderste periferi, OLT og AVS-landene for at styrke dialogen og fremme integrationen af regionerne i den yderste periferi i deres geografiske områder; understreger i den forbindelse den centrale rolle, som EU-delegationerne i højere grad bør spille for at fremme dialogen mellem de forskellige aktører i programmeringen i regionerne i den yderste periferi, OLT og AVS-landene;\n61. opfordrer Kommissionen til være mere opmærksom på den geostrategiske position, som regionerne i den yderste periferi har på grund af deres beliggenhed i nærheden af en række kontinenter;\n62. opfordrer Kommissionen til at færdiggøre handlingsplanen om naboskabsaktionen, som den har arbejdet på siden 1999, og til at indkredse forhindringerne og de løsninger, der ville lette den regionale integration af regionerne i den yderste periferi i de respektive geografiske områder; minder i denne forbindelse om de privilegerede kulturelle og historiske relationer mellem hver region i den yderste periferi og visse tredjelande samt udviklingspotentialet for økonomiske, handelsmæssige og samarbejdsmæssige forbindelser i flere af verdens regioner;\n63. opfordrer Kommissionen til at tage større hensyn til de virkninger, som handelsaftaler indgået med tredjelande har på økonomierne i regionerne i den yderste periferi, og til at kræve, at der systematisk foretages en forudgående konsekvensanalyse vedrørende beskyttelsen af "sårbare" produkter, såfremt det er berettiget, og vedrørende ydelse af en rimelig kompensation for den skade, specifikke produktionsgrene måtte lide; anmoder desuden om oprettelse af en mekanisme for høring af de regionale myndigheder i disse regioner; henstiller til Kommissionen at sørge for, at der for gældende internationale aftaler gennemføres regelmæssige undersøgelser for at vurdere sårbarheden af markederne i regionerne i den yderste periferi og tage hensyn hertil;\n64. beklager, at der ikke i de aftaler, der er indgået med landene i Latinamerika og AVS-landene, er taget hensyn til de interesser, som regionerne i den yderste periferi har, og at der ikke er blevet gennemført en konsekvensanalyse forud for forhandlingen af disse aftaler;\n65. opfordrer Kommissionen til i de handelsaftaler, den indgår med AVS-lande, der er naboer til regionerne i den yderste periferi, systematisk at få indarbejdet et særligt afsnit om etablering af et marked mellem regionerne i den yderste periferi og AVS-landene, der skal integrere regionerne i den yderste periferi bedre i deres geografiske miljø;\n66. minder om den betydning, som regionerne i den yderste periferi har for at sætte Unionen i stand til at udvikle og anvende sin kapacitet til humanitær nødintervention i tilfælde af naturkatastrofer; opfordrer derfor til, at der oprettes en europæisk civilbeskyttelsesstyrke;\nSynergier med programmerne til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse\n67. peger på de store problemer med bl.a. social udstødelse og fattigdom, som regionerne i den yderste periferi står over for; minder om, at mål 9 i den nye samhørighedspolitik går ud på at fremme social inklusion og bekæmpe fattigdom og enhver form for diskrimination, og at EFRU afsætter støtte til de socialt dårligst stillede befolkningsgrupper som en investeringsprioritet;\n68. hilser vedtagelsen af ESAF velkommen og opfordrer til, at den anvendes særligt effektivt i regionerne i den yderste periferi;\n69. gør gældende, at nogle af regionerne i den yderste periferi har et stort behov for boliger, bl.a. på grund af den kraftige demografiske vækst i disse regioner; opfordrer til, at der indføres en investeringsramme for socialt boligbyggeri og særlige bestemmelser, som gør, at støtte til investeringer i sociale boliger ikke betragtes som statsstøtte; bemærker, at visse regioner i den yderste periferi oplever en stigende affolkning, som resulterer i nedslidning af de boliger, der er karakteristiske for disse områder, hvilket bør bremses ved at støtte byfornyelse og tilskynde til økonomiske aktiviteter, der er tilpasset de pågældende lokaliteter, med henblik på at fastholde befolkningen;\nSynergier med COSME og mikrofinansieringsfaciliteten Progress\n70. bemærker, at visse regioner i den yderste periferi befinder sig i områder, hvor den industrielle konkurrence er stor, navnlig på grund af den billige arbejdskraft og rigdommen af råstoffer i nabolandene; minder om, at mål 3 og 8 i samhørighedspolitikken 2014-2020 omhandler en styrkelse af de små og mellemstore virksomheders (SMV'ernes) konkurrenceevne og fremme af en varig beskæftigelse af høj kvalitet;\n71. gør opmærksom på, at de meget små virksomheder og SMV'erne i regionerne i den yderste periferi, som der fortsat oprettes mange af på trods af krisen, har stadig større problemer med at få adgang til finansiering, hvilket bringer deres udvikling og overlevelse i fare;\n72. glæder sig i denne forbindelse over målene i det fremtidige COSME-program, som skal støtte de europæiske SMV'er, navnlig i spørgsmål om finansiering og erobring af nye markeder; glæder sig over udviklingen i mikrofinansieringsfaciliteten Progress; opfordrer Kommissionen til at sikre en effektiv gennemførelse af disse programmer i regionerne i den yderste periferi og hilser med tilfredshed muligheden for en dialog med EIB og Den Europæiske Investeringsfond om muligheden for at forbedre adgangen til finansiering for SMV'erne i regionerne i den yderste periferi med henblik på oprettelse af lokale investeringsfonde i hver af disse regioner og udvikling af regionale markeder for rikovillig kapital;\n73. understreger behovet for at tilpasse den økonomiske udvikling i hver enkelt region i den yderste periferi efter dens potentiale; bemærker f.eks., at den manglende affaldsbehandlingskapacitet indebærer en betydelig margin for fremskridt med hensyn til både beskæftigelse og miljø;\n74. glæder sig over åbningen for nylig af den offentlige høring "En grøn handlingsplan for SMV'er"; opfordrer i den forbindelse Kommissionen til at indarbejde de problematikker og kompetencer, der kendetegner SMV'erne i regionerne i den yderste periferi, i sine fremtidige konklusioner;\n75. understreger, at turisme er en af de vigtigste drivkræfter for økonomien i regionerne i den yderste periferi; mener i denne forbindelse, at udvikling og modernisering af hotelkomplekser i regionerne i den yderste periferi ved hjælp af en fælles støtte fra EFRU og COSME-programmet er absolut nødvendig for at nå målet om diversificering og udvikling af et bæredygtigt turismeudbud i regionerne i den yderste periferi;\n76. foreslår at forenkle visumpolitikkerne ikke blot for EU-medlemsstaterne, men også for visse tredjelande for at fremme turismen og lette gennemførelsen af en flerdestinationsturisme mellem regionerne i den yderste periferi og nabolandene;\nSynergier med programmet Et Kreativt Europa\n77. bemærker, at regionerne i den yderste periferi er kendetegnet ved en udpræget multikulturalisme, og at kulturlivet i regionerne i den yderste periferi også skal kunne bidrage til og hente inspiration i det europæiske kulturliv; opfordrer Kommissionen til at give projekter fra regionerne i den yderste periferi adgang til programmet Et Kreativt Europa;\n78. opfordrer Kommissionen til at fastlægge en strategi for udvikling og udbredelse af kulturarven i regionerne i den yderste periferi med udgangspunkt i det fjerde Euromed Heritage-program;\n79. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.\n(1) EUT C 279 E af 19.11.2009, s. 12.\n(2) EUT C 258 E af 7.9.2013, s. 1.


Hvordan ernæringsbehov Ændring som du alder - Zajacperrone.com\nHvordan ernæringsbehov Ændring som du alder\nSom du alder, der sker ændringer i din krop, som kan påvirke dine ernæringsmæssige behov. Modningen påvirker kroppens optagelse af mange næringsstoffer. For eksempel, er du mindre i stand til at optage næringsstoffer, såsom calcium. Ændringen sker, fordi, som du alder din mave udskiller mindre saltsyre, hvilket kan reducere mængden af calcium, der absorberes. Din krop udskiller også, eller eliminerer, flere næringsstoffer. For eksempel kan hormonale ændringer resultere i mere calcium udskilles via nyrerne. Så med disse eksempler i tankerne, er du nødt til at tage i flere næringsstoffer til at absorbere det samme beløb, eller du kan blive mangelfuld i det pågældende vitamin eller mineral.\nSom du alder, fokusere på at øge niveauerne af følgende næringsstoffer:\nCalcium: Hormonelle forandringer kan reducere calcium absorption, da det øger tabet af calcium via nyrerne. Desuden kan du blive laktose intolerant (miste nogle af din evne til at fordøje laktose, sukker i mælk). På grund af denne tilstand, nogle mennesker nedsætte deres indtagelse af mejeriprodukter, der er gode kilder til calcium. Men du stadig nødt til at få calcium fra et eller andet sted. De fleste mennesker ikke spiser nok mejeriprodukter eller veggies at få tilstrækkelig calcium fra kosten og bør overveje tilskud. Mængden af calcium kan variere med alder eller medicinske tilstande, men generelt voksne bør have omkring 1.000 mg om dagen, og hvis du er over en alder af 50 øge dosis til 1.200 mg dagligt.\nJern: Jern er nødvendig for at transportere ilt til dine celler, men det er svært at få alt hvad du behøver, fordi de fleste fødevarer indeholder kun lidt jern. Den bedste kilde til jern er i rødt kød, men du kan også få jern fra fjerkræ, fisk, fuldkorn eller beriget brød og korn, tørrede bønner og nogle frugter og grøntsager. Kvinder over 50 år bør få 50 mg jern om dagen, hvor som mænd kun brug for 10 mg.\nC-vitamin hjælper dig optage mere jern fra fødevarer, så sørg for du medtager fødevarer med vitamin C (såsom citrusfrugter, grønne og tomater) i samme måltid som fødevarer med jern.\nTager for mange jerntilskud kan være dødelig. Tal med din læge, før du tager jerntilskud. En mindre almindelig, men meget alvorligt problem, oftere fundet hos mænd, er forårsaget af overdreven absorption og opbevaring af jern. Denne tilstand er kendt som hæmokromatose. Over tid, jern hober sig op i kroppens væv, og fordi den normale krop ikke kan øge jern udskillelse, den absorberede jern ophobes i kroppen. Denne overskydende jern kan beskadige organer som leveren og hjertet, og kan bidrage til hjertesygdomme.\nHvordan holder jeg Øgler som kæledyr?\nHvordan til at delegere som en business coach\nHvordan er Kelp bruges som fødevarer?\nHvordan laver sunde desserter som studerende Kog\nHvordan bruger du iPad som en iPod\nHvad er BMI-for-alder?\nHvad sker der med Aging Muskler\nSådan at opnå sammenhæng og tillid at finde lykken\nHvad er Skorts?\nHvad er Flame emissionsspektroskopi?\nHvordan kan jeg vælge den bedste Tae Bo video?\nHvordan skal jeg Bortskaf min gamle computer?\nHvad er en Reverse Exchange?\nSkal jeg få en Lungebetændelse Shot?


Blog from Zanzibar, Tanzania, Tanzania | oernefrede\nMan oplever ellers meget her på Zanzibar, skal jeg lige love for. Fullmoon party i lørdags var mega sjovt. Man skal jo da ikke klage over en kæmpe fest på stranden, vel? Vi hyggede os gevaldigt med at danse rundt og lege åndssvage danskere, så aftenen fik hurtigt ben at gå på, og så var det søndag, hvor vi skulle tilbage til Voluteer House i Stone Town. Selve Stone Town er rigtig hyggeligt, men vi bor i udkanten af den, så der sker ikke en skid der, hvor vi bor - men så opsøger man jo bare tingene selv.\nSøndag lavede vi ikke det store, men mandag tog Turid og jeg en smut ind til Stone Town med Aaron, hvor vi fik en herre lækker is på stranden, og så tog vi hen på Tatu Restaurant/Bar og fik en enkelt øl med nogle af de lokale. Der var lidt slåskamp i ny og næ, hvilket var totalt åndssvagt, men vi ville ikke blande os. Aaron rendte rundt og prøvede at lege Maasai - ikke helt overbevisende med skjorte, jeans og Nike sko under Maasaiklædet, men han var sød nok.\nTirsdag stod den på Prison Island, som var en tur der bød på en ruin af et gammelt fængsel, kæmpeskildpadder, en sandbanke, snorkling, lækker frokost, turkisblåt hav og højt humør. Vi fik både taget billeder med skildpadderne og ude på sandbanken, og for lige at sætte prikken over i'et, tog vi ud og spiste på Livingstone om aftenen, hvor der var sindssygt lækker mad! Det kan sgu anbefales.\nOnsdag skulle Mette, Sophie og jeg til Blue Bay ved Kiwengwa og dykke ved en ø kaldt Memba. Der var virkelig smukt, og som om koralrevet og fiskene ikke kunne have været nok, så så vi en havskildpadde og tre delfiner, hvoraf en af definerne svømmede tilbage til os, lavede et loop og snurrede rundt i en spiral og svømmede væk med de andre. Helt fantastisk oplevelse.\nTorsdag var jeg desværre blevet syg og kunne derfor ikke tage med de andre på Spice Tour, men om aftenen tog vi alle hen til The Rock Restaurant, som er en restaurant, der faktisk er bygget ovenpå en klippesten ude i vandet. Der fik vi MEGA lækker mad. Thumbs up! I skulle prøve det engang. Hæ.\nI dag, fredag, stod vi op kl 4 og kørte til Zanzibars sydligste punkt for at snorkle med delfiner. Hvilken oplevelse! Man sejler rundt i en speedbåd efter delfinerne, og på et tidspunkt råber ens guide, at man skal springe i, og så gælder det om at være hurtigt nede i vandet for at se delfinerne. Sikke smukke skabninger. Der var imponerende mange, men specielt ét dyk husker jeg godt. Lige i det jeg springer i, kommer der en delfin svømmende hen imod mig meget langsomt. Den stopper op en halv meter fra mig og kigger på mig i fem sekunder, før den svømmer ned under mig, mens den aldrig tager øjnene fra mig. Til sidst snurrer den rundt om sig selv og svømmer væk. Den var så tæt på, at hvis jeg havde rakt min hånd frem, kunne jeg have rørt den. Det var helt fantastisk. Hold nu op et smukt og elegant dyr.\nNu ligger vi alle hjemme i huset og sover, inden der er middagsmad, og så skal vi vist en tur ind til byen i aften. Hvem ved, hvad det ender med?


Skolesammenlægning bliver ikke til noget – Gladsaxebladet\n28. jan 2019, 15:12\nEnghavegård Skole og Mørkhøj Skole kører videre hver for sig og skal samarbejde\nDet væltede ind med høringssvar, da det blev foreslået, at Mørkhøj Skole og Enghavegård Skole skulle lægges sammen. Og nu er konklusionen klar. Sammenlægningen bliver ikke til noget.\nSagen har været behandlet i Børne- og undervisningsudvalget og i økonomiudvalget forrige tirsdag og er på dagsordenen ved byrådsmødet onsdag aften.\nPå baggrund af høringssvarene er det Børne- og Kulturforvaltningens indstilling til Børne- og Undervisningsudvalget, at der ikke foretages en sammenlægning af Enghavegård og Mørkhøj skoler, men at der arbejdes videre med at styrke skolernes samarbejde.\nDer er allerede besluttet flere initiativer, som skal styrke Enghavegård og Mørkhøj skolers sociale, faglige og økonomiske balance, f.eks. den nye budgetmodel og reglen om optagelse af børn fra andre skoledistrikter, herunder andre kommuner. Endvidere foreslås følgende initiativer igangsat:\n• I dag har ledelserne af de to skoler et velfungerende samarbejde. Samarbejdet udbygges fremover.\n• Det er en udfordring for en tosporet Mørkhøj Skole at have en faglig bæredygtighed i de små fag. Det er en udfordring at arbejde med teamsamarbejde på årgangsniveau, fordi der på en tosporet skole ikke vil være lærerressourcer nok til at dække alle fag – særligt i udskolingen. Dermed vil der på tosporede skoler være flere lærere, der går på tværs af årgange. Med henblik på at videreudvikle den faglige bæredygtighed for medarbejderne, etableres der et samarbejde på tværs af de to skoler, hvor lærere i de små fag giver hinanden faglig sparring.\n• Skolerne har et naturligt samarbejde om f.eks. valgfag og lejrskoler samt bidrager med erfaring til hinandens faglige miljøer. F.eks. har Mørkhøj Skole erfaringer med at udvikle læringsforløb i innovative læringsmiljøer, som også Enghavegård Skole kan have gavn af at kende til i forhold til nyindrettede læringsmiljøer på Enghavegård Skoles matrikel.\n• De igangsatte initiativer evalueres i 2022.\nOvenstående tiltag vil alle til en vis grad kunne understøtte en social, faglig og økonomisk balance på de to skoler.\nBørne- og Undervisningsudvalget besluttede i december 2018, at udvalget ønsker en orientering med midtvejs status på de foreslåede initiativer i 2020, og at Børne- og Undervisningsudvalget inden sommerferien 2019 afholder et fællesmøde med de to skolebestyrelser om, hvordan der skabes en bedre social balance i området.