RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om udøvelsen af de beføjelser til at vedtage delegerede retsakter, der er tillagt Kommissionen i henhold til direktiv 2012/19/EU om elektrisk og elektronisk udstyr (WEEE)\nBruxelles, den 18.4.2017\nom udøvelsen af de beføjelser til at vedtage delegerede retsakter, der er tillagt Kommissionen i henhold til direktiv 2012/19/EU om elektrisk og elektronisk udstyr (WEEE)\nTIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET\nI Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/19/EU af 4. juli 2012 om affald af elektrisk og elektronisk udstyr (WEEE) 1 (WEEE-direktivet) fastsættes reglerne for håndtering af WEEE med henblik på at bidrage til bæredygtig produktion og forbrug ved som førsteprioritet at forebygge WEEE og derudover genbruge, genanvende og på anden måde nyttiggøre sådant affald for at reducere bortskaffelsen af affald og bidrage til effektiv brug af ressourcer og genvinding af værdifulde sekundære råstoffer.\nVed WEEE-direktivet tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 20, med henblik på:\nfastsættelse af overgangstilpasninger med henblik på at afhjælpe medlemsstaternes eventuelle vanskeligheder ved at nå de indsamlingsandele, der er fastsat i direktivets artikel 7, stk. 4\nden mulige ændring af bilag VII om krav til selektiv behandling for at indføre andre behandlingsteknologier, jf. artikel 8, stk. 4\nfastsættelse af kriterier for vurderingen af tilsvarende omstændigheder for behandlingen af WEEE, som finder sted uden for EU, jf. artikel 10, stk. 3\ntilpasning af artikel 16, stk. 5, og bilag IV, VII, VIII og IX til den videnskabelige og tekniske udvikling, jf. artikel 19.\nDenne rapport forelægges i medfør af artikel 20, stk. 2, i WEEE-direktivet. I henhold til denne artikel har Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter for en periode på fem år fra den 13. august 2012. Kommissionen skal ligeledes udarbejde en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Ifølge artikel 20, stk. 2, forlænges delegationen af beføjelser stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.\n3. UDØVELSE AF DE DELEGEREDE BEFØJELSER\nKommissionen har i den periode, der er omfattet af rapporten, ikke udøvet delegerede beføjelser af de årsager, der er forklaret i det følgende.\n3.1. Overgangstilpasninger med henblik på at afhjælpe medlemsstaternes eventuelle vanskeligheder ved at nå de indsamlingsandele, der er fastsat i direktivets artikel 7, stk. 4\nMed artikel 7, stk. 1, i WEEE-direktivet indføres der fra 2016 en årlig minimumsindsamlingsprocent på 45 %, som er baseret på den gennemsnitlige vægt af det elektriske og elektroniske udstyr (EEE), der er bragt i omsætning i de foregående tre år i hver medlemsstat. I anden omgang skal den årlige minimumsindsamlingsprocent fra 2019 være 65 % af den gennemsnitlige vægt af EEE, der er bragt i omsætning i de foregående tre år i hver medlemsstat, eller alternativt 85 % af vægten af WEEE, der er genereret på en medlemsstats område. Ifølge artikel 7, stk. 3, kan visse medlemsstater 2 være undtaget fra dette krav. Den Tjekkiske Republik, Letland, Polen, Rumænien, Slovakiet og Slovenien har gjort brug af denne undtagelse.\nDerudover giver artikel 7, stk. 4, i WEEE-direktivet mulighed for overgangsordninger med henblik på at afhjælpe medlemsstaternes eventuelle vanskeligheder ved at nå indsamlingsandelene. For at vurdere de problemer, som medlemsstaterne måtte støde på med hensyn til at nå indsamlingsmålene, bad Kommissionen uafhængige konsulenter om at gennemgå relevante statistiske data og relevant litteratur og teknisk information, ligesom den afholdte høringer, herunder en workshop med vigtige interesserede parter (medlemsstater, brancheorganisationer, ordninger for udvidet producentansvar, NGO'er og uafhængige eksperter) 3 .\nUndersøgelserne viste, at medlemsstaternes største problem er den høje indsamlingsandel, som ikke afspejles i statistikkerne for indsamling af WEEE, navnlig hvis indsamlingen finder sted uden for ordningerne for udvidet producentansvar, eller hvis WEEE ikke håndteres af autoriserede genanvendelsesvirksomheder. Problemet forstærkes af medlemsstaternes begrænsede håndhævelses- og overvågningskapacitet. Den store og vidt forskellige gruppe af aktører, som er involveret i håndteringen af WEEE, det stadigt begrænsede offentlige kendskab og utilstrækkelige indsamlingsinfrastrukturer blev ligeledes påpeget som en hindring for at nå målene.\nAnalysen konkluderede, at selv om indsamlingsmålet for 2019 er ambitiøst, så kan det lade sig gøre at nå det, hvis medlemsstaterne gør en yderligere indsats for gradvist at løse de konstaterede problemer. Dette ses i de fremskridt, som visse medlemsstater har gjort, idet de allerede har nået høje indsamlingsandele.\nKommissionen konkluderer på den baggrund, at der ikke har været nogen særlige omstændigheder, som ville kunne begrunde vedtagelsen af en delegeret retsakt med henblik på at afhjælpe medlemsstaternes vanskeligheder ved at nå de indsamlingsandele, der er fastsat i WEEE-direktivet.\nKommissionen vil via et målrettet initiativ til fremme af overholdelse af reglerne yde støtte og vejledning til medlemsstaterne for at hjælpe dem med at håndtere eventuelle vanskeligheder ved at nå målene. Initiativet bliver iværksat sideløbende med denne rapport med fokus på de væsentligste krav i WEEE-direktivet.\n3.2. Ændring af bilag VII, artikel 8, stk. 4\nBilag VII omhandler den selektive behandling af WEEE-materialer og -komponenter.\nVed artikel 8, stk. 4, i WEEE-direktivet tillægges Kommissionen beføjelser til at ændre bilag VII for at indføre andre behandlingsteknologier, der sikrer mindst samme beskyttelsesniveau for menneskers sundhed og miljøet.\nI den periode, der er omfattet af nærværende rapport, har Kommissionen ikke modtaget oplysninger, som kunne begrunde en ændring af bilag VII.\nDirektivets gennemførelsesfrist var den 14. februar 2014. Imidlertid har mange medlemsstater gennemført det med en vis forsinkelse, og i praksis var 2016 det første år, hvor direktivet var gennemført i alle 28 medlemsstater. En ændring af bilag VII har på den baggrund hidtil ikke været nødvendig, og der er ikke vedtaget nogen dermed forbundne delegerede retsakter.\n3.3. Kriterier for vurderingen af tilsvarende omstændigheder for behandlingen af WEEE, som finder sted uden for EU, artikel 10, stk. 3\nIfølge artikel 10, stk. 2, i WEEE-direktivet regnes WEEE, der eksporteres ud af Unionen, kun med ved konstateringen af, at de i direktivets artikel 11 fastsatte krav og mål er opfyldt, hvis eksportøren i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1013/2006 og forordning (EF) nr. 1418/2007 kan forelægge bevis for, at behandlingen fandt sted under omstændigheder, der svarer til kravene i direktivet. Ifølge artikel 10, stk. 3, i WEEE-direktivet skal Kommissionen senest 14. februar 2014 vedtage delegerede retsakter om fastsættelse af udførlige regler som supplement til reglerne i artikel 10, stk. 2, navnlig vedrørende kriterierne for vurderingen af tilsvarende omstændigheder for behandlingen af WEEE uden for EU.\nSom forberedelse til sådanne delegerede retsakter foretog Kommissionen en undersøgelse 4 , hvis formål var at indkredse og sammenligne potentielle muligheder for vurdering og dokumentation af tilsvarende omstændigheder og at fremsætte anbefalinger om de bedste mulige politikker. I undersøgelsen indgik en høring af interesserede parter.\nDerudover bad Kommissionen, i forbindelse med kravet i direktivets artikel 8, stk. 5, om korrekt behandling, de europæiske standardiseringsorganisationer om at udarbejde europæiske standarder for behandlingen af WEEE, herunder nyttiggørelse, genanvendelse og forberedelse med henblik på genbrug, som afspejler den nyeste viden 5 . Disse standarder forventes at hjælpe de relevante operatører i EU med at overholde WEEE-direktivet og hjælpe operatørerne uden for EU med at bevise, at deres behandling af WEEE finder sted under tilsvarende omstændigheder som i EU. Standarderne er under udarbejdelse hos Cenelec og forventes færdige inden udgangen af 2017.\nPå baggrund af den udførte analyse og under hensyntagen til det igangværende arbejde med udarbejdelsen af europæiske standarder for behandling af WEEE foretog Kommissionen høringer af ekspertgruppen for delegerede retsakter under direktivet, hvilket Rådet og Parlamentet blev underrettet om. Det blev som et resultat af høringerne betragtet som nødvendigt at afvente færdiggørelsen af standarderne for behandling af WEEE i lyset af forbindelsen mellem standarderne og fastsættelsen af kriterier for vurderingen af tilsvarende omstændigheder for behandlingen af WEEE eksporteret fra EU.\nKommissionen var derfor i den periode, der er omfattet af rapporten, ikke i stand til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 10, stk. 3, om end dette fortsat er en prioritet inden for rammerne af EU's politikker vedrørende miljø, råstoffer og den cirkulære økonomi.\n3.4. Tilpasning af artikel 16, stk. 5, og bilag IV, VII, VIII og IX til den videnskabelige og tekniske udvikling, artikel 19\nArtikel 16, stk. 5, i WEEE-direktivet omhandler medlemsstaternes rapporteringsforpligtelser. Bilag IV indeholder en ikke-udtømmende liste over EEE, som henhører under EEE-kategorierne. Bilag VII omhandler selektiv behandling af materialer og komponenter i affald af elektrisk og elektronisk udstyr. I bilag VIII præciseres de tekniske krav til pladser til oplagring og anlæg til behandling af WEEE, og i bilag IX vises piktogrammet til mærkning af EEE.\nI den periode, som er omfattet af denne rapport, har der ikke været nogen passende lejlighed til at tilpasse artikel 16, stk. 5, og ovennævnte bilag til den videnskabelige og tekniske udvikling, og Kommissionen har ikke vedtaget nogen relevante delgerede retsakter, om end dette forbliver en mulighed.\nKommissionen har som en del af pakken om den cirkulære økonomi foreslået 6 at ændre artikel 16, stk. 5, med henblik på at forenkle medlemsstaternes rapporteringsforpligtelser og forbedre datakvaliteten.\nKommissionen har i løbet af de seneste ikke udøvet de delegerede beføjelser, den er tillagt i direktiv 2012/19/EU, af de i denne rapport beskrevne årsager. Den vil af de anførte årsager muligvis gøre det i fremtiden.\nKommissionen opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til at tage denne rapport til efterretning.\nEUT L 197 af 24.7.2012, s. 38.\nBulgarien, Den Tjekkiske Republik, Letland, Litauen, Ungarn, Malta, Polen, Rumænien, Slovenien og Slovakiet.\n"Study on collection rates on WEEE": http://ec.europa.eu/environment/waste/weee/events_weee_en.htm .\n"Equivalent conditions for waste electrical and electronic equipment (WEEE) recycling operations taking place outside the European Union" http://ec.europa.eu/environment/waste/weee/pdf/Final%20report_E%20C%20S.pdf\nMandat M/518: http://ec.europa.eu/environment/waste/weee/pdf/m518%20EN.pdf\nForslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2000/53/EF om udrangerede køretøjer, 2006/66/EF om batterier og akkumulatorer og udtjente batterier og akkumulatorer og 2012/19/EU om affald af elektrisk og elektronisk udstyr (COM(2015) 593 final).


Blomsterbed (tidligere Clew): opslagstavle i Ukraine - Orkideer\nHver person er stødt på online platforme i form af opslagstavler mindst en gang. I dag kan reklamer for disse websteder findes på tv, i aviser og blandt venner. Hvad er det, og hvad er grunden til populariteten af sådanne ressourcer.\nEn opslagstavle er et websted, der bruges af repræsentanter for forskellige virksomheder, organisationer eller enkeltpersoner til at offentliggøre en meddelelse. Med andre ord er det det samme som det sædvanlige billboard på gaderne, kun mere praktisk, i elektronisk form. Indholdet af sådanne websteder kan være helt anderledes: fra at tilbyde at få et job og slutte med salg af ting. Udstationering på opslagstavler kan betales eller gratis, afhængigt af yderligere funktioner.\nDet er meget enkelt at arbejde med websteder af denne type. Enhver bruger skal indtaste deres grundlæggende data: navn eller firmanavn, telefon eller e-mail, undertiden - beskrivelse og produktbillede samt et profilbillede.\nFor at offentliggøre din annonce skal du skrive et emne og indsætte et billede, da hovedsiden og søgesiden normalt kun viser dem. På den side, der beskriver en service eller et produkt, kan brugeren finde alle de nødvendige oplysninger (inklusive annonceejerens kontakter).\nOftest, for alle operationer på webstedet, skal du gennem registreringsprocessen. Nogle gange på netværket kan du finde tavler, hvor uregistrerede brugere kan sende oplysninger, men de er ikke populære og skaber meget mistanke. Websteder har moderatorer, det vil sige personer, der er ansvarlige for indholdet af de indsendte forslag.\nPå adskillige websteder kan du finde tilbud på at købe eller sælge tøj, leje en lejlighed, sælge dyr, søge arbejde og andre tjenester..\nNogle steder findes for at nå et stort publikum, der er dem, der er designet til bestemte områder og hobbyer, kategorier.\nFordelene ved internetressourcer\nWebsteder med annoncer har mange fordele i forhold til andre publiceringswebsteder:\nHvert udbudte tilbud er gratis og tilgængeligt for enhver bruger, der har mulighed for at oprette forbindelse til Internettet. Det kræver ikke yderligere omkostninger.\nDenne måde at placere information fremskynder processen med at købe og sælge varer (f.eks. Tøj) markant, hvilket er meget gavnligt for iværksættere. Sandsynligheden for, at den udstillede vare vil blive købt samme dag, er meget højere end i konventionelle butikker eller markeder.\nBrug af sådanne ressourcer sparer betydeligt tid.\nBlomsterbed fredag (tidligere flok)\nKlumba er en opslagstavle, der er udbredt i Poltava, men kan arbejde med alle regioner i Ukraine. Hver dag besøger ca. otte tusinde brugere dette websted for at købe eller sælge et produkt eller finde den nødvendige service..\nFor at få dette websteds fulde funktionalitet skal du gennemgå registreringsfasen. Oprettelse af en personlig konto giver brugeren mulighed for at indsende sine tilbud.\nRegelmæssige brugere kan finde de nødvendige varer eller tjenester under en bred overskrift. Ifølge de nyeste statistikker er tøjkategorien især populær, da Klumba ikke kun leverer en tøjkategori, men også underkategorier. Nogle af dem:\nKosmetik og tilbehør osv..\nNår du søger, kan du bruge filtre, der hjælper dig med hurtigt at finde det ønskede produkt med de krævede parametre.\nFor at gennemgå registreringsfasen skal du angive dine kontakter (telefonnummer, e-mail-adresse) og adgangskode. Derefter skulle en meddelelse komme til mailen med reglerne for brug af webstedet samt med et forslag om at bekræfte registreringen - dette er det sidste trin i processen. Det link, der er skrevet i meddelelsen, giver brugeren mulighed for nemt at gå tilbage til Klumba-webstedet og fortsætte med at bruge det.\nGrænsefladen på opslagstavlen er ganske enkel og kræver ingen særlig viden, så selv ældre eller ikke-teknisk-kyndige mennesker kan bruge webstedet. Helt øverst kan du finde en overskrift med et søgefelt og tre knapper (favoritter, tilføje en annonce og login). Alle annoncer, som interesserede brugeren, vil blive føjet til siden Foretrukne for at gemme dem.\nFordele ved at arbejde med portalen\nFor nylig er der fundet mange opslagstavle-websteder på internettet, der tilbyder så forskellige funktioner, at en almindelig bruger kan forveksles. Fordelen ved Klumba er dens ekstreme enkelhed..\nInternettet kan naturligvis præsentere sider med en masse erfaring og med et så stort antal brugere, at regionale platforme synes upraktiske. Dette er en anden fordel ved Klumba - det begrænsede terræn sikrer, at meddelelsen ikke forbliver ubemærket. Husk, at jo mere interessant et produkt eller tjeneste er beskrevet, desto mere sandsynligt vil en kunde svare.\nSådan fremstilles smukke blomsterbed med dine egne hænder: 55 inspirerende fotos + instruktioner\nFra sten, bjælker, blomsterpotter, en gammel stol og andre ting kan du oprette noget originalt.\nHvordan man fremstiller blomsterbed uden hegn\nFor at lave en almindelig blomsterbed uden hegn, skal du bare grave jorden op, danne en lille bakke ud af den og plante blomster på den.\nMen i dette tilfælde vil du næppe være i stand til at arrangere perfekt lige kanter. Et specielt fleksibelt kantklæbebånd kommer til undsætning, som kan findes i hardwarebutikker..\nHvis du ikke ønsker, at båndet skal være synligt, skal du grave det helt rundt i omkredsen af hele blomsterhaven.\nTakket være dette vil blomsterbedet skille sig ud og se pænt og naturligt ud. Derudover vaskes jorden under blomsterne ikke med vand.\nHvordan man fremstiller blomsterbed af sten\nEt smukt stenhegn kan laves på flere måder..\n1. Du kan blot hegn et område beplantet med blomster med sten. Derefter får det et færdigt og pænt look..\n2. Inden du planter blomster, kan du grave en lille grøft omkring omkredsen af det fremtidige blomsterbed og lægge sten der i en eller to rækker.\n3. Hævede blomsterbed med vægge ser meget imponerende ud. For at oprette dem er du også nødt til at grave en grøft, 20-30 cm dyb, alt efter størrelsen på det fremtidige murværk, og for styrke - fyld den med beton eller læg den ud med geotextil, fyld den med sand og stamp den.\nDerefter skal du lægge de største sten på bunden, som vil være grundlaget for blomsterbedet. Hullerne mellem dem er fyldt med jord. Derefter lægges resten af stenene, som er forbundet med hinanden med cementmørtel.\nHvordan man fremstiller blomsterbed ud af træ\nDenne mulighed er god, fordi du kan bruge et træ i enhver form. Selv fra gamle planker, knagger eller stænger, der er gravet ned i jorden, vil smukke blomsterbed vise sig. Om ønsket kan træemner naturligvis slibes, males eller på anden måde ændres..\nStilfulde lakoniske blomsterbed fås fra brædderne. Du kan arrangere dem i form af et enkelt rektangel, eller du kan lave usædvanlige mønstre..\nFor at gøre dette skal du sage tavlerne i den ønskede størrelse og forbinde dem til hinanden. For at fremstille en flerlags blomsterbed skal træemner placeres oven på hinanden og fastgøres sammen. Træet skal forsmøres med en særlig beskyttende imprægnering.\nBlomsterbede lavet af træstammer ser meget originale ud. Det ser ud til, at blomsterne selv er vokset fra et gammelt træ. Derudover kan en sådan blomsterbed overføres.\nDu skal fjerne kernen fra loggen ved hjælp af en motorsav eller andet værktøj, dække bunden af udsparingen med polyethylen og dække den med jord. Sådan gør du det:\nOg sammen med børnene kan du bygge et tog fra sådanne blomsterbede:\nSådanne blomsterbed ser imponerende ud og tager desuden lidt plads. Til plantning er det bedre at vælge frodige blomster, så blomsterbedets design ikke er synlig bag dem.\nFor at oprette en sådan blomsterhave har du brug for et net, en stor blomsterpotte eller noget lignende, PVC-film, grunning og et par andre små ting. Denne video viser detaljeret processen med at skabe en elegant lodret blomsterbed:\nEt lignende design kan fremstilles af plastrør. De er nødt til at lave huller til frøplanter og derefter indsætte rør i en gryde eller grave i jorden, fylde med jord og plante med blomster.\nHvordan man fremstiller blomsterbed fra blomsterpotter\nDette er en fantastisk løsning for dem, der ikke ønsker at bruge en masse tid på at dekorere deres senge. På trods af at mange mennesker forbinder potteblomster med indendørs planter, vil de se godt ud på gaden..\nDu kan bare lægge flere gryder ved siden af hinanden eller begrave dem, hvis du ønsker det, arrangere pladsen rundt:\nToovars med rabat\nVarer til at give\nObjekter af kunst\nAlt til håndlavet\nDer er i øjeblikket ingen produkter eller tjenester på webstedet, der matcher din anmodning. Prøv at ændre dine søgeparametre.\nForresten, kan du blive den første i dette afsnit. Opret bare en butik og placer en annonce i den.\nForresten, kan du blive den første i dette afsnit. Bare skriv din annonce.\nBlomsterbed annoncer ukraine\nGå til katalogets opslagstavler i Ukraine:\nKlumba er det største ukrainske websted for fremtidige og unge forældre. Opslagstavle: brugte genstande og tjenester til børn og kvinder.\nbabyprodukter & nbsp & nbsp & nbsp & nbsp & nbsp tøj, sko\nListen indeholder omtrentlige oplysninger, hvis du er ejer eller bruger af et af opslagstavlerne og har bemærket unøjagtigheder - underret os om dette, så vi kan foretage ændringer.\nHvis du er ejer / administrator af et bord eller portal og ikke fandt det (ham) på kataloglisten, kan du tilføje din ressource til vores katalog over opslagstavler. Det er let og gratis!\nPå forhånd tak, og vi håber, at vores side vil være nyttig for dig!\nOpmærksomhed! I forbindelse med omdesignet af webstedet er tilføjelsen og opdateringen af oplysninger i kataloget midlertidigt stoppet. Du kan udfylde formularen "Tilføj bestyrelse", og dine oplysninger vises i det opdaterede katalog! Beklager ulejligheden!\nBlomsterbed Notice Board\nTakke! Vi vil snart kontakte dig.\nHvis du har yderligere spørgsmål, bedes du kontakte vores supportteam:\nVælg venligst en adresse\nFor at give feedback om handlingen skal du logge ind eller registrere\nMasterCard® SecureCode ™ er en teknologi, der giver dit MasterCard®- eller Maestro®-kort en ekstra hemmelig kode, der beskytter det mod uautoriseret brug, når du handler i deltagende online butikker.\nFor at aktivere SecureCode-teknologi skal du kontakte banken, der har udstedt dit kort. Din hemmelige kode vil kun være kendt for dig og din bank. Hver gang du betaler for køb eller tjenester i onlinebutikker, der deltager i programmet, beder din bank dig desuden om at indtaste denne hemmelige kode, som du vil modtage på din mobiltelefon, der er registreret i banken. Først efter at banken har verificeret og bekræftet denne kode, udføres betalingsoperationen. Det er lige så nemt at bruge SecureCode-teknologien som at indtaste en pinkode i en hæveautomat.\nVed at indtaste den korrekte SecureCode under købsprocessen, bekræfter du, at du er den autoriserede kortholder. Hvis der indtastes en forkert SecureCode, afsluttes købet ikke. Selv hvis nogen kender dit betalingskortnummer, er det uden SecureCode ikke muligt at betale for dit køb i deltagende online butikker.\nBetalingssystemer samarbejder med udstedende banker om at implementere moderne kortholderverificeringsordninger for at gøre online køb mere sikre. Der er indstillet en speciel adgangskode for hver udført transaktion, og dette giver dig tillid til, at kun du kan foretage sådanne køb online. Moderne teknologiske løsninger er nødvendige for, at kortholderen skal være sikker på transaktionens sikkerhed, og at han har at gøre med en ægte (og ikke en "falsk") butik.\nEn af disse teknologiske løsninger kaldes Verified by Visa ("Verified by Visa").\nVerified by Visa er et nyt sikkerhedssystem, der meddeler deltagende onlinehandlere og banker, at du er den rigtige kortholder, når du handler online. Det giver dig mulighed for at bruge en personlig adgangskode til at bekræfte din identitet og beskytte dit Visa-kort, når du bruger det på Internettet, hvilket giver mere tillid til dine handlinger..\nBekræftet med Visa-teknologi er let at tilslutte, let at bruge, tjenesten fungerer til alle Visa-kort.\nFor at aktivere Verified by Visa-tjenesten for dit kort, skal du kontakte din bank.\nHvad er en bonus på xx3.kz? Hvorfor har du brug for bonusser? Hver dag foretager du en lang række indkøb.\nHvorfor ikke gøre dem med glæde ved at modtage gaver i form af en rabat. Rabat leveres i henhold til betingelserne i aftalen.\nFor hver aktivitet tildeles brugeren en automatisk bonus til din personlige konto (uden registrering), hvilket giver brugeren mulighed for frit at prøve tjenesten.\nVores partnere tilbyder rabatter på forskellige tjenester og kuponer op til 30%. Bonusen er gratis penge til handel. Alle bonusser er underlagt markedsregler.\nDu har ikke nok bonusser i øjeblikket. For at udføre handlinger skal du indsamle mindst 500 bonusser.\nBlomsterbed annonceside ukraine\nYuri: Hej. Der er et problem med registrering på webstedet. Serveren er overbelastet Se måske.\nAlexander: Hej, jeg vil gerne gå ind på detaljer om udstationering af annoncer i weekenden, hvis der er en slave.\nJan: 14 år gammel. Udstationering i hele Frunzensky-distriktet. 1000 foldere-40 rubler.\nAlex: Så hvorfor kan du ikke komme igennem? Slip telefonen\nVasya: Selvom jeg undskylder, gjorde vi alt hurtigt, soryan.\nSmukke blomsterbed - designmuligheder, organisationsregler, valg af placering, tip til begyndere + 99 fotos\nFor enhver gartner tager en blomsterbed eller blomsterhave førstepladsen. Når du har et sommerhus, planter blomstrende planter, dekorerer de ikke kun området, men bringer også en masse duftende glæde.\nI vores artikel finder alle selv nye ideer til, hvordan man laver en smuk blomsterbed..\nDesignmuligheder for blomsterbed\nSkønheden i en blomsterbed afhænger af de planter, der er plantet, men glem ikke ideerne. Vælg design af webstedsorganisationen efter din smag og ønsker.\nBlomsterbed er blomsterbed, hvor blomster af samme type er plantet..\nLodrette blomsterbed oprettes i form af en søjle eller skærm.\nDen uregelmæssige udsigt er et udgravet jordareal med den sædvanlige form, hvor frostbestandige, flerårige planter plantes.\nEn blomsterbed på flere niveauer har lag, og der vokser forskellige typer blomster på dem.\nEn kantkant er en græsplæne, inden i hvilken der vokser dekorative og blomstrende planter, som skal kombineres.\nRabatka er en langstrakt blomsterbed. I de fleste tilfælde pynter hun en af husets vægge..\nPlanter plantet i det bør ikke være tæt på hinanden, hold afstanden mellem blomster.\nBlomsterhaven, hvor der er konstant blomstring, kaldes en mixborder. Det er normalt dekoreret med flerårige prydbuske. Knopperne af planter ophører ikke med at behage, hvis nogle er falmet, blomstrer nye sorter for at erstatte dem.\nArabesque denne type giver dig mulighed for at plante blomster med inskriptioner eller mønstre.\nEn klippehave er en blomsterbed, som sten bruges til.\nYderligere, for din opmærksomhed, er der fotos af en smuk blomsterbed på stedet. Vær opmærksom på et par ideer, der kan hjælpe dig med din have..\n"data-toggle =" kollaps "aria-expand =" falsk "data-target =" # kl-js-auc-filters-modal ">\nDrengesandaler med velcro. Lædersål. 3 typer.\nStartprisen er 135 UAH. Bet trin - 10 UAH. Blitz-pris - 145 UAH.\nTilstand - ny, For dreng, størrelse - 28, 29, 31, 32, 33\n23 t 59 min\nTekstilsneakers i fremragende kvalitet, perfekt til benene.\nStartpris - 138 UAH. Bet trin - 10 UAH. Blitz-pris - 158 UAH.\nTilstand - ny, størrelse - 36, 38, 40\n23 timer 58 minutter\nHemmelige ejendele kniplinger, størrelse 85 С.\nStartprisen er 120 UAH. Bet trin - 10 UAH. Blitz-pris - 200 UAH.\nTilstand - ny, størrelse - B, C\n6 dage 23 t 58 min\nSko-både fra eco-shkiri 36 pp og foring 23 cm med tud.\nStartprisen er 100 UAH. Bet trin - 20 UAH.\nTilstand - ny, størrelse - 36\nLupilu sæt af 2 drengekrop = perforeret bomuld = Tyskland! Størrelse at vælge!\nStartprisen er 50 UAH. Bet trin - 10 UAH. Blitz-pris - 60 UAH.\nTilstand - nyt, brand - Lupilu, til dreng, størrelse - 74, 80, 86, 92\nReproduktion af pelargonium udføres bekvemt ved hjælp af stiklinger. Dette er den enkleste og mest effektive metode, som i 99% af tilfældene giver dig mulighed for at få et godt resultat.


Så går det snart løs ved tasterne… | AVISEN\nSå går det snart løs ved tasterne…\n19:25 - 20. oktober 2014\nFra 3. november kan vælgerene give deres bidrag til valget af TreFors repræsentantskab. Der er mulighed for at stemme på såvel seriøse som useriøse kandidater.!\nDe seriøse, ja det giver næsten sig selv. Det er dem, der melder sig som kandidater, uden skelen til ussel mammon. Det der dem, der forsøger at varetage forbrugernes interesser, selv om de er oppe mod en `betonklods´, der ikke er til at rokke ud af stedet! Hvorfor den ikke er det, tja…!\nBland de seriøse kandidater vil jeg opfordre til at stemme på fx Charlotte Høgedal, Pjedsted, som virker til at være ærligt engageret i at få styr på dette pamperforetagende, eller på Kurt Dahl-Petersen, Fredericia, der har lignende intentioner.\nDerimod kan jeg ikke anbefale at stemme på byrådsmedlemmer fra Fredericia Byråd, som på helt utilgivelig vis har tilsidesat al god demokratisk skik, uanset hvad de har besluttet i Byrådet. Det er rigtigt, at Byrådet ikke har haft muligheder for at ændre sine egne `husmandsregler´, men det afholder jo ikke de pågældende kandidater for at undlade at benytte sig af disse nordkoreanske metoder!


ADW: Euscorpius flavicaudis: INFORMATION - Arachnida\nAf Jennifer Akre\nEuskorpius flavicaudisfindes hovedsageligt i Europa, i områder under 500 m højde. Dets nordligste udbredelsespunkt er Krems i Østrig. Dets sydligste udbredelsespunkt er Nordafrika. Specifikke kolonier afE. flavicaudisfindes oftest i det sydlige Frankrig, det nordlige Italien og Storbritannien. Den største koloni afE. flavicaudisfindes i Sheerness, Kent, i U.K.(Grzimek, 1972; Hjelle, et al., 1990; Grzimek, 1972; Hjelle, et al., 1990)\nEuskorpius flavicaudisbor i revner og sprækker og andre mørke, tørre rum. De findes i områder, hvor menneskelig aktivitet er lav, og i højder mindre end 500 meter.(Benton, 16. maj 1992; Benton, marts 1992)\n500 (høj) m\n1640,42 (høj) ft\nSkorpionens krop er sort og opdelt i to hovedsektioner. Disse er cephalothorax og maven. Maven er yderligere opdelt og omfatter et stort afsnit, der udgør halen. Halen er også opdelt i fire til fem sektioner, og ved det yderste punkt af 'halen' er en stikker. Der er fire par gule og sortstribede ben og to kløer, der bruges til byttefangst, kamp og parringsritualer. Det meste af skorpionens krop er dækket af små hår, der fungerer som sanseudstyr for skorpionen.Euskorpius flavicaudisdeler sine træk med stort set alle andre arter af skorpioner, men er unik på grund af sin utroligt lille størrelse. Som voksen varierer skorpionen i størrelse fra 35-45 mm i længden. Der er ingen seksuel dimorfi.(Benton, 18. maj 1991; Highfield, 14. august 1995; Hjelle, et al., 1990)\n0,3 til 1,1 g\n0,01 til 0,04 oz\n35 til 40 mm\n1,38 til 1,57 tommer\nDen kvindelige skorpion holder de befrugtede æg inde i sig, indtil de er klar til at klækkes. Hun lægger derefter æggene, og æg klækkes som fuldt udviklede unge skorpioner næsten øjeblikkeligt. Hunnen vil bære sine unger på ryggen, indtil de er for store til at passe. Drægtighedsperioden er ikke kendt med sikkerhed hos denne særlige skorpionart, men det antages, at hunnen holder i æggene i cirka 10 måneder.(Benton, 16. maj 1992; Benton, 18. maj 1991; Benton, marts 1992; Grzimek, 1972)\nParringssæsonen finder sted i årets varmeste måneder: juni, juli og august. Det er blevet bemærket, at længden af parringssæsonen er direkte proportional med varigheden af det varme vejr. I begyndelsen af parringssæsonen er der to typer hunner, dem, der stadig er drægtige, og dem, der af en eller anden grund ikke parrede sig året før. Befolkningsstørrelserne er små, og afstanden mellem befolkningerne er stor. Det er af denne grund, at hannerne er meget beskyttende over for enhver kvinde, de støder på. Hvis en han støder på en hun, der er en levedygtig makker, men endnu ikke er modtagelig på det tidspunkt, vil hannen blive i den samme revne og beskytte hunnen mod andre hanner, indtil hun bliver modtagelig for ham. Når en hun er modtagelig for parring, griber hannen og hunnen fat i den andens pedipalp og kredser om hinanden i det, der kaldes skorpiondansen. Efter denne frieridans afsætter hannen en pakke sædceller på underlaget. Han trækker derefter sin kammerat under sig, indtil hendes seksuelle åbning er over hans spermatofor, og hun samler den op.\nHunnerne parrer sig aldrig mere end én gang pr. sæson, og nogle gange slet ikke. Hannerne parrer sig ofte mere end én gang pr. sæson, selvom nogle slet ikke parrer sig. Hanner, der parrer sig mere end én gang, er næsten altid i den større ende af størrelsesspektret.(Benton, 16. maj 1992; Benton, 18. maj 1991; Benton, marts 1992; Grzimek, 1972; Benton, 16. maj 1992; Benton, 18. maj 1991; Benton, marts 1992; Grzimek, 1972, Benton, 1972, May 9, 9; , 18. maj 1991; Benton, marts 1992; Grzimek, 1972)\nDen kvindelige skorpion holder de befrugtede æg inde i sig, indtil de er klar til at klækkes. Hun lægger æggene, og æggene klækkes næsten øjeblikkeligt som fuldt udviklede unge skorpioner. Hunnen vil bære sine unger på ryggen, indtil de er for store til at passe.\nHannerne går hurtigt efter parringen og påtager sig intet ansvar for de unge.(Benton, 16. maj 1992; Benton, 18. maj 1991; Benton, marts 1992; Grzimek, 1972)\nEuskorpius flavicaudiser nataktive og forlader sikkerheden på deres gemmested i skumringen, og med høj aktivitet kort efter.\nI undersøgelser har skorpioner vist sig at have tre forskellige tilstande: bevæger sig, vågne, men immobile eller fuldstændig uvågne. Disse tilstande kan skelnes ved kropsholdning. Den opmærksomme, men ubevægelige skorpion har pedipalper udstrakte, åbne kløer og en hævet krop. I en uopmærksom fase sker det stik modsatte. I de lyse timerEuskorpius flavicaudisfindes helt bagerst i sit gemmested i denne afslappede stilling. Når natten sætter ind, bevæger skorpionen sig mod forsiden af sin revne og bliver mere opmærksom.\nDisse skorpioner forlader meget sjældent beskyttelsen af deres revner. De eneste grunde til at tage af sted er parring og spisning. At forlade skjulestedet afhænger også af årstiden, da skorpioner er mere aktive i sommermånederne. Hannernes aktivitetsniveau danner et lineært forhold til temperaturen med topaktivitet lige før parringssæsonen. Hunnernes aktivitetsniveau hænger også lidt sammen med temperaturen, men hunnen bliver meget mindre aktiv efter parring, selv i varme temperaturer. Hunnerne er mest aktive lige efter de har født, og igen når deres kuld ikke længere rider på ryggen. Hunnerne bærer ungerne på ryggen, indtil babyerne er ældre end to måneder.\nindendørs spil til hunde\nSkorpioner er voldsomme rovdyr. De sidder forrest i deres revne og venter på, at byttet går forbi. Bytte, der nærmer sig, opdages af hår på pedipalperne. Byttet immobiliseres ved hjælp af kløerne, da denne skorpionart sjældent bruger sin brod. Når byttet er dødt, går skorpionen tilbage i sin sprække for at spise sit måltid. Byttet bliver spist med hovedet først. Hvis natten er ung, kan skorpionen gå til indgangen til revnen en anden gang, men højst sandsynligt vil den kun fodre én gang om natten. Skorpioner, der ikke var så heldige at finde et måltid, vil trække sig tilbage i deres sprækker ved det første lys af daggry.Euskorpius flavicaudiser i stand til at overleve lange perioder uden mad.(Benton, 16. maj 1992; Benton, marts 1992)\nEuskorpius flavicaudiser et bagholdsrovdyr. De ligger trygt og roligt ved indgangen til deres hjem og bevæger sig hurtigt for at hente bytte, der desværre er vandret forbi. Det vigtigste bytte forE. flavicaudiser skovlus, selvom de fleste små insekter vil gøre det. Kanabalisme er blevet bemærket i kolonier afE. flavicaudis, den større skorpion vinder altid, og den mindre skorpion bliver så spist. Det er under disse intense kampe og i jagten på bytte, at skorpionernes giftige stik bliver brugt. Skorpioner kan gå lange perioder uden mad. Skorpioner har måske ikke ret mange muligheder for at fodre, selvom de jager hver nat.(Benton, 16. maj 1992; Benton, 18. maj 1991; Benton, marts 1992)\nEuskorpius flavicaudishar ingen kendt økonomisk betydning for mennesker.\nEuskorpius flavicaudishar ingen kendt negativ økonomisk betydning.\nEuskorpius flavicaudisfindes i ekstremt lille antal. Det gør skorpionen svær at finde, men den kræver en særlig bevaringsstatus.\nSara Diamond (redaktør), Animal Agents.\nJennifer Akre (forfatter), Southwestern University, Stephanie Fabritius (redaktør), Southwestern University.\nældre hund mister tænder\nhund i tøj


De bedste seværdigheder i Arrow Rock - TripAdvisor\nArrow Rock VIST FOR NYLIG Der blev ikke fundet nogen resultater OPRET PROFILnærSøg Om Arrow RockHotellerRestauranterForslag til aktiviteterFlyrejserFlyselskaberDet bedste i 2017SupportcenterLog på Tilmeld dig Mine rejser Bookinger Gennemse\nBedste seværdigheder i Arrow Rock, Missouri\nUSA Missouri (MO) Arrow Rock Forslag til aktiviteter i Arrow Rock\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Dine filtre er stadig aktive. Der er ingen stifter i din visning. Prøv at flytte kortet eller ændre dine filtre. Tak for din interesse.Denne funktion kommer snart. Tilbage til kortet SeværdighedstyperSeværdigheder og vartegn (2)Koncerter og forestillinger (1)\nArrow Rock vejrinformation\n49°F 9°C 32°F 0°C 2 tommer 4 cm dec\n38°F 3°C 22°F -5°C 1 tommer 3 cm Mere vejr for Arrow Rock\nSorteret efter: Vurdering Arrow Rock Lyceum Theatre\nNr. 1 af 3 aktiviteter i Arrow Rock Teatre\nNr. 2 af 3 aktiviteter i Arrow Rock Historiske steder\nNr. 3 af 3 aktiviteter i Arrow Rock Historiske steder


Top-5: Spil til sommerhuset • Eurogamer.dk\nAndroid / iPad / PC\nTop-5: Spil til sommerhuset\nFordi man ikke kan tage hvad som helst med\nI ugerne inden sommerhusturen er vi meget optaget af, hvad vi skal have med. Sidste år tog undertegnede den noget drastiske beslutning at slæbe hele pc-setuppet med, inklusiv 27-tommers skærm, HOTAS og forcefeedback-rat.\nDet var besværligt, og desværre blev den ikke brugt særlig meget. I år er der derfor lagt op til en ny strategi. Vi tager laptoppen med, (Lenovo Ideapad Yoga 13), plus en Android-tablet fra Samsung, og det kræver selvfølgelig, at der bliver tænkt lidt over, hvilke spil der skal med. Der er tre kriterier, der skal opfyldes, før et spil kan komme med i sommerhuset:\nRegel 1 - Det skal køre på en relativt svag laptop eller til nød en tablet, og det betyder bl.a. ingen flysimulatorer (snøft) ej heller avancerede 3D-spil.\nRegel 2 - Der skal ikke være obligatorisk onlineelement. Netforbindelsen i sommerhuse er notorisk dårlig, plus at spillet skal være noget, man kan gå til og fra uden at misse noget. Altså, ingen MMO-agtige spil.\nRegel 3 - Der skal være noget til børnene også, helst noget, der kan køre på en android-tablet.\nUd fra de kriterier har vi lavet en (indrømmet meget personlig) liste over spil, der kommer med:\nDatterens yndlingspil til Android-tabletten\nGrusomme Mig (Despicable Me) har høj produktionsværdi, er sjovt, ellers ville det ikke få betegnelsen 'yndlingspil', og så er det gratis på den gode måde. Det vil sige den måde, hvor der er et minimum af reklamer og ingen af de 'klikfælder', man efterhånden ser i mange såkaldte gratisspil. Det er en runner, i stil med Temple Run, bare med humor og langt flottere grafik. Tilsyneladende bliver de ikke trætte af det...\nIngen sommerferie uden et Gary Grigsby-spil\nGrigsbys hexbaserede krigsspil er elegante, komplekse og AI'en er superb. På Lenovo'en tager det godt nok noget tid for computeren at knuse alle beregningerne mellem turene, men det kan vi leve med. Grafikken er ikke noget problem.\nAurora er verdens bedste 4X-spil\nAurora er baseret på Visual Basic og består af en masse tekstformularer og et par enkelte skærmbilleder, der grafisk viser solsystemer. Siden Steve Walmsley, manden bag spillet, gjorde det muligt at begrænse højden på vinduerne, kan man spille det på laptop. Spillet er hårrejsende komplekst, men når man først har lært det, venter et nirvana af 4X eventyr.\nAurora, komplekst, vanvittigt 4X spil.\nCombat Mission: Gustav Line\nOk, her er vi på gyngende grund, da vi ikke har testet det på laptoppen endnu. Fornemmelsen er dog, at det vil kunne køre. Og hvis det kan, skal verdens bedste taktiske krigsspil en tur i sommerhuset. Den seneste udvidelse, Gustav Line, foregår i Italien, hvilket nok er det tætteste, vi kommer på støvlelandet denne sommer.\nSom vi skrev i vores anmeldelse af Distant Worlds i maj måned, er det fremragende 4X i mere traditionel indpakning (i forhold til Aurora). DW er stort, og det foregår i pulserende, dunkende realtime. Fordelen ved spillet er, at det er relativ simpel grafik, som kan køre på en laptop, omend den får lov at arbejde for føden.\nCombat Mission Gustav Line\nCombat Mission Gustav Line Anmeldelse


Alle restauranter i St-Tropez Restauranter i nærheden af St. Tropez Harbor\nAlle aktiviteter i St-Tropez Aktiviteter i nærheden af St. Tropez Harbor\nSøg Europa›Frankrig›Provence›Franske Riviera - Cote d'Azur›St-Tropez›Forslag til aktiviteter i St-Tropez›St. Tropez Harbor\n838 anmeldelser Nr. 4 af 56 aktiviteter i St-Tropez Udmærkelsescertifikatet Historiske vandreområder, Seværdigheder og vartegn Skriv en anmeldelse\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning Adresse: Marina Port Harbor, St-Tropez, Frankrig Telefonnummer:\n+33 6 09 62 67 29 Websted Forbedr denne registrering\nAlle billeder fra besøgende (595)\nAnmeldt 8 oktober 2016 GrisVoyageurs, Bedarieux, Frankrig\n41 anmeldelser 7.1 km\n838 anmeldelser fra TripAdvisors fællesskab Hvilke hoteller i St-Tropez er der tilbud på?\nRyd alle Begynd din anmeldelse af St. Tropez Harbor Klik her for at vurdere\nBidrager på niveau 211 anmeldelser 59 anmeldelser af seværdigheder\n51 nyttige stemmer “Mange store og flotte både”\nNyttigt? Tak, GrisVoyageurs Indberet Jesper G\nBidrager på niveau 190 anmeldelser 53 anmeldelser af seværdigheder\n21 nyttige stemmer “Big, BIG boats ”\nNyttigt? Tak, Jesper G Indberet Christina_Hammer\nBidrager på niveau 87 anmeldelser 22 anmeldelser af seværdigheder\n17 nyttige stemmer “Masser af atmosfære og basis for at drømme ”\nDejligt sted at slentre og nyde livet og stemningen. De vildeste yachter, der ligger på rad og række, giver anledning til at drømme, og det kan man jo så passende gøre på en af de mange cafeer eller restauranter med et glas køligt rose. Også fin mulighed for shopping i både den dyre og billige ende!\nNyttigt? Tak, Christina_Hammer Indberet Forrige\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på St. Tropez Harbor, kiggede også på\nSt-Tropez, Franske Riviera - Cote d'Azur Citadelle de Saint-Tropez - Musee d'histoire maritime\nSt-Tropez, Franske Riviera - Cote d'Azur Place des Lices Market\nSt-Tropez, Franske Riviera - Cote d'Azur Alle aktiviteter i St-Tropez (72)\nHar du været i St. Tropez Harbor? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nHer er de spørgsmål, som tidligere besøgende har stillet, med svar fra repræsentanter fra St. Tropez Harbor og andre besøgende\n4 spørgsmål Stil et spørgsmål Har du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på St. Tropez Harbor og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Skal jeg købe billet til mit spædban? Hvordan kommer jeg dertil med offentlige transportmidler? Er der en restaurant eller café på stedet? I nærheden af St. Tropez Harbor Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 523 anmeldelser Citadelle de Saint-Tropez - Musee d'histoire maritime\n146 anmeldelser Musée de la Gendarmerie et du Cinéma\n136 anmeldelser Place des Lices Market\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 507 anmeldelser Le Quai\n699 anmeldelser Le Girelier


Quad Lock Case til Samsung Galaxy S7 til løb, cykling, fitness og fritidsbrug\nCover til Samsung Galaxy S7 til Quad Lock systemet.\nHårdt polycarbonat etui, specielt designet til Samsung Galaxy S7. Kompatibel med alle Quad Lock Mounts. Systemet gør det muligt at bruge din telefon til sport og fritid med fx. en af de mange populære sport-apps. Din telefon er en kraftig computer og kan agere løbe-, cykel- eller fitness-computer med dette smarte holdersystem - men der er også mange anvendelsesmuligheder til fritid og hverdag.


D:fi udsalg og priser | Promotheus\nStartside / Produkter / D:fi\nD:fi udsalg og tilbud\nHos Promotheus ved vi alt om tilbud, udsalg, tilbudsaviser og aviser, der er tilgængelige for D:FI. Vi kan fremskaffe de allerbedste rabatter, og vi vil være de første til at give dig besked, når D:FI er på tilbud. Og det betyder, at du kan gøre utrolige besparelser på dit ugentlige indkøb. Se blot, hvor meget vores tilbud og udsalg fra de nyeste tilbudsaviser kunne spare dig af midler på D:FI.\nUndersøg prisen på D:FI hos dine yndlingsforhandlere\nSe på de faktiske tilbud og kampagner på dine yndlingsprodukter som dadler, dådyr, dådyrfilet, dådyrsteak, dækbark. Her ved Promotheus er alt samlet, du er kun ét enkelt klik væk fra dejlige tilbud. Sørg for at blive ved med at komme retur til os - vi arbejder altid på højtryk for at forbedre vores kundeservice, og vi tilføjer nye kampagner og udsalg hver eneste dag, for at kune give dig de allerbedste og laveste priser!


Som noget problem opstår der altid et punkteringshjul på det forkerte tidspunkt. Mange chauffører har altid ved hånden nummeret på tow-lastbilen og nærmeste auto-værksted. Andre er afhængige af deres egen styrke og eliminerer skade på stedet.\nPå markedet i lang tid er der en gummi fremstillet af metoden RunFlat. Bogstaveligt på russisk oversætter navnet som "fladt ride", "kører et fladt dæk." Hvor meget bedre er denne type dæk, hvad er fordele, ulemper - lad os se nærmere.\nDet sikre dæk eller RunFlat er en teknologi, der bruges til at lave bildæk, hvilket gør det muligt at fortsætte med at køre bilen efter en punktering.\nRanflat dæk er af flere typer: leje, understøtning, selvforsegling.\nTransportdækket består af en forstærket sidevæg, sidehjul og krop. Dette design sikrer godt greb, fastholdelse i disken efter en punktering og efterfølgende trykfald.\nNår der køres et fladt dæk, opvarmes dækket. Den varmebestandige gummiforbindelse og specielle ribber på sidevæggen reducerer elementets temperatur væsentligt.\nStøttehjulet er forskelligt fra den sædvanlige, kun elastiske ring, som er monteret på hjulkanten.\nSelvforseglende dæk. Inden for slidbanen indeholder dækket en vis mængde fugemasse, som, når den punkteres, hurtigt hærder og pålideligt lukker åbningen.\nDe karakteristiske træk ved RunFlat er klare og varierer afhængigt af dens type. Overvej de fælles strukturelle elementer i et normalt og sikkert dæk.\nDækpiren er et bundt af ståltråd, der holder det foran hjulet. Forhindrer glidning, danner en tæt forsegling.\nStålbånd er grundlaget for slidbanen. Tryk det på vejfladen, bidrage til at modvirke slag, punkteringer.\nDet øverste lag er en nylonbelægning, der styrer størrelsen og formen af kontaktområdet under spændingsbremsning, acceleration eller bøjninger.\nRamme lag - tekstilledninger vævet i gummi.\nIndretningen er et tyndt, uigennemtrængeligt lag af gummi, der holder luften komprimeret.\nHvor mange kilometer kan du køre efter en punktering. I modsætning til traditionelle dæk, på runflad RunFlat, kan du køre fra 50 km, hvis bilen er fuldt lastet og op til 150 km med en tom bil. Den maksimale tilladte hastighed på nedre hjul er 80 km / h.\nStyrestabilitet. Runflat dæk giver sikkerhed til føreren og passagererne, såvel som andre. Efter en punktering vil bilen ikke blive bragt til siden, og efter tabet af dæktrykket forbliver styringen stabil.\nBilvægt Tvetydigt punkt. Hvis maskinen har runflat-dæk, fuldfører fabrikanten ikke bilen med et standard reservehjul. Men som løbende dæk vejer mere end normalt, besparelserne er ubetydelige.\nIntet reservehjul. Manglen på reservehjul i en bil med gummibåndet indebærer naturligvis manglen på et specielt værktøj til at erstatte det. Men producenterne bruger rentabelt det ledige rum, for eksempel at øge indersiden af bilen eller tilføje en anden række sæder.\nStivhed. På grund af konstruktionsegenskaber er bevægelse på gummi RunFlat ikke så glat som på traditionelle dæk. Dette er især mærkbart på maskiner, hvis suspension ikke er tilpasset af fabrikanten til brug af Runflat-dæk. Hvis bilen er udstyret med en fabrikant af sikre dæk, går fabrikken på sin fabrikation gennem en speciel indstilling, som kompenserer for øget stivhed.\nHurtig slidbane slid. Ifølge en undersøgelse foretaget af det amerikanske selskab JD Power er levetiden for ranflat meget mindre end for konventionelle dæk. I en undersøgelse af bilejere viste forskerne, at RunFlat i gennemsnit bærer 9.600 kilometer hurtigere end almindelige dæk.\nTrykregulering En af de største ulemper ved RunFlat-dæk er, at det er umuligt at bestemme visuelt, om hjulet er fladt eller ej. Selv når trykket er meget lavt holder dækets stive design sin form. Derfor skal ejerne kontrollere trykket mindst en gang om måneden ved hjælp af en bilmåler.\nEgenskaber af ansøgningen. Runflat-dæk kan kun anvendes på maskiner med et elektronisk stabilitetsstyringssystem, samt en lufttrykssensor, der er indlejret i et it-system eller et andet maskinsystem og signalerer en ændring i lufttryk i hjulet. Disse begrænsninger er nødvendige for førerens og passagerernes sikkerhed.\nPris. I gennemsnit er RunFlat-dæk en tredjedel dyrere end normalt. Ved at multiplicere prisen på et dæk med 4 får vi prisen på sikkerhedsafgiften. Det er vigtigt at huske, at dette gummi i de fleste tilfælde ikke repareres, og under udskiftningen får to hjul.\nRange. Ranflat-dæk er dårligt repræsenteret i de fleste dækbeslag. I tilfælde af brud er det derfor værd at være forberedt på, at det krævede mærke og model ikke vil være til rådighed.\nRunFlat dæk er sikrere end traditionelle dæk. Men de har en række ulemper. Strammere dæk samt tilstedeværelsen af slagtekroppen inde i de sikre dæk gør kørsel dem mere støjsvage og grove. Hjulets samlede vægt med løbflat er større end med et konventionelt dæk. Dette påvirker holdbarheden af suspensionen og dækene selv, og øger også brændstofforbruget.\nOrdinære dæk er billigere, og i en hvilken som helst bilværksted kan du enten lægge en ny eller lave en gammel. Med runflat er situationen noget anderledes. De koster mere, desuden skal du have specialudstyr til at arbejde sammen med dem, og langt fra hver tankstation er det.\nValget mellem almindelige dæk og RunFlat afhænger også af, hvor du planlægger at køre din bil. Hvis det meste af tiden du bevæger dig rundt i terrænet med normal asfalt og nok bilværksteder, er RunFlat et godt valg. Hvis bevægelsen er planlagt på en dårlig vejflade, tyndt befolket terræn eller terræn, er det bedre at være på almindelige dæk. Og glem ikke at medbringe et ekstra dæk med et sæt værktøjer.


og internet. En undersøgelse af hvordan danske virksomheder takler medarbejderes brug af og internet - PDF\nog internet. En undersøgelse af hvordan danske virksomheder takler medarbejderes brug af og internet\nDownload "E-mail og internet. En undersøgelse af hvordan danske virksomheder takler medarbejderes brug af e-mail og internet"\n1 og internet En undersøgelse af hvordan danske virksomheder takler medarbejderes brug af og internet Ledernes Hovedorganisation August 2002\n2 Indhold Indhold...2 Indledning...2 Sammenfatning...3 Brug af og internet på virksomhederne...4 Ledernes holdning til de ansattes brug af og internet...5 Virksomhedernes holdning til Overvågning og kontrol...7 Retningslinier for brug af og internet Sanktioner Kommunikationskultur Lederes brug af Om undersøgelsen Indledning Det er de seneste år blevet diskuteret, om Danmark er ved at udvikle sig til et overvågningssamfund. Spørgsmålet om virksomheders ret til at undersøge og kontrollere ansattes private brug af og internet på arbejdspladsen kan ses som del af denne debat. Teknologien gør det i dag muligt for virksomheden at lagre elektroniske spor på deres servere. Dermed er det også muligt dels at se alle sendte og modtagne , dels at se hvilke internetsider den enkelte medarbejder besøger. Det har givet mulighed for en meget intensiv overvågning af de ansatte, uden der har været klarhed over, hvad retningslinierne var. Dermed er ledere og medarbejdere ofte blevet stillet i konfliktsituationer, på grund af mangel på aftaler og fælles forståelse for, hvad der er acceptabelt på dette område. Efterhånden er der kommet mere klare retningslinier for virksomhedernes ret og pligter på området. Ifølge persondataloven har en virksomhed ret til at overvåge sine medarbejderes private brug af IT på arbejdspladsen, hvis disse på en klar og utvetydig måde informeres om omfanget og formålet med overvågningen. Registrering af, hvilke internetsider der besøges samt gennemgang og arkivering af medarbejderes arbejdsrelaterede , må kun ske, hvis virksomhedens berettigede interesser heraf overstiger hensynet til den ansatte. Det kan være hensynet til drift, sikkerhed, genetablering og dokumentation samt kontrol af medarbejdernes brug. med privat indhold er derimod beskyttet af loven om brevhemmelighed, og må ikke læses og arkiveres af virksomheden. Fra virksomhedens side er der mange saglige argumenter for at overvåge medarbejderne. Bruges en stor del af arbejdstiden til private formål, kan dette påvirke produktiviteten negativt, lige så vel som downloading af filer og private øger risikoen for at blive angrebet af virus. Det anslås, at virusangreb de sidste tre år har kostet danske virksomheder 4 milliarder kroner, og at de gennemsnitlige omkostninger ved et angreb ligger på kroner i tabt arbejdstid og omsætning. Endvidere kan virksomheden ønske at overvåge medarbejdernes brug af IT af frygt for, at der bliver lækket fortrolige oplysninger til konkurrenter. Omvendt kan der argumenteres for, at overvågning af medarbejdere i længden dræber kreativiteten på arbejdspladsen og skaber et dårligt klima mellem ledelse og medarbejdere. Overvågning strider ligeledes mod moderne virksomhedsidealer om fleksibilitet mellem arbejdstid og fritid samt selvstændig tilrettelæggelse af arbejdet. Virksomhedens politik for medarbejdernes private brug af IT i arbejdstiden må i sidste ende være en afvejning af viljen til at give medarbejderne fleksible rammer og hensynet til virksomhedens sikkerhed og profil. Det er imidlertid vitalt, at virksomheden træffer visse, forholdsvis specifikke retningslinier herom, således at begge parter, virksomhed og medarbejder, kan agere derefter. 2\n3 Denne undersøgelse sætter fokus på omfanget af medarbejdernes private brug af internet og i arbejdstiden, virksomhedernes overvågning af medarbejdere, og hvordan de juridiske retningslinier bruges i praksis. Overholder virksomhederne deres oplysningspligt overfor medarbejderne i tilfælde af overvågning? Hvis ikke, hvem informeres så herom? Og hvem træffer beslutning om overvågning af medarbejdere? Hvis virksomheden har indført retningslinier for medarbejderes private brug af IT på arbejdspladsen, hvorledes ser de da ud? Hvad var bevæggrundene for at indføre retningslinier, og hvorledes er eventuelle brud på disse blevet straffet? Undersøgelsen fokuserer også på ledernes personlige holdninger til overvågning af medarbejdernes private brug af IT på arbejdspladsen. Er overvågning grundlæggende acceptabelt, eller skaber det mistillid mellem ledelse og medarbejdere? Disse og en række yderligere spørgsmål vil denne undersøgelse besvare. Sammenfatning Lederne på virksomhederne efterlyser klarere retningslinier for, hvordan medarbejderne kan bruge og internet i arbejdstiden til private formål. I denne undersøgelse, der er foretaget blandt et repræsentativt udsnit af danske ledere på alle niveauer, svarer 56 procent af de adspurgte, at de ønsker klare retningslinier for, hvad der er acceptabelt, og hvad der ikke er acceptabelt. I dag er det kun lidt under halvdelen af virksomhederne, der har nedskrevet retningslinier for medarbejdernes brug af elektronisk kommunikation og informationssøgning. Det sker på trods af, at en ganske stor del af lederne har oplevet konfliktsituationer med en eller flere ansatte på grund af privat brug af og internet i arbejdstiden. 28 procent af lederne har været i situationer, hvor en medarbejder har fået en påtale, mens 4 procent har oplevet, at det har været nødvendigt at skride til afskedigelse. Undersøgelsen viser også, at de ansatte med adgang til og internet i gennemsnit bruger 4 procent af arbejdstiden på private ting. På landsplan svarer det til fuldtidsbeskæftigede. På trods af de ganske mange timer man kommer frem til, når de lægges sammen for alle ansatte i Danmark, ser de fleste ledere det ikke som noget stort problem. 86 procent foretrækker at se på medarbejdernes resultater og ønsker ikke at fokusere på et begrænset privat brug af og internet. Det understreger en samfundsudvikling, hvor der er stadig svagere skillelinier mellem fritid og arbejdsliv. I dag er der således 17 procent af danskerne, som arbejder helt eller delvist hjemmefra. I nogen tilfælde kan det derfor også være vanskeligt helt at forbyde, at medarbejderne ordner mindre private gøremål i arbejdstiden. De fleste ledere mener da også, at det kun er enkelte medarbejdere, som misbruger muligheden. Omvendt mener 65 procent, at de betragter et begrænset brug som et personalegode. Samtidig må man formode, at en del af den tid, der i dag anvendes til for eksempel at sende en privat , tidligere gik med en privat telefonsamtale. Virksomheden kan vælge enten helt at afstå fra overvåge de ansattes brug af eller internet, eller de kan orientere om, at overvågning kan finde sted i tilfælde, hvor det for eksempel kan begrundes med hensyn til virksomhedens drift, sikkerhed eller mistanke om medarbejderes misbrug. Af virksomhederne i undersøgelsen har langt de fleste valgt en af de to fremgangsmåder, men der er stadig 7,5 procent, som overvåger medarbejderne uden på forhånd at orientere om det. Det strider mod Datatilsynets retningslinier og kan stille lederne i ubehagelige situationer, hvor der er ikke på forhånd er aftalt spilleregler. Knap halvdelen af virksomhederne har i dag nedskrevne retningslinier. De væsentligste begrundelser for at indføre dem har været dels at mindske risiko hacking og virusangreb dels at 3\n4 få faste regler på området. Kun 13 procent tillægger det meget stor betydning, at det skal ses som et tiltag, der skal mindske medarbejdernes tidsforbrug. Når det kommer til de konkrete retningslinier er de imidlertid mest restriktive med hensyn til virksomhedens image og etik. Således er det oftest forbudt at afsende med indhold, som kan skade virksomhedens image samt at besøge internetsider med pornografisk indhold. Den private brug er derimod oftest medtaget i formuleringer, hvor der henstilles til begrænset anvendelse. Også lederen selv har oplevet store ændringer i arbejdsdagen som følge af de muligheder, der ligger i anvendelse af internet og . I gennemsnit bruger lederne i dag 15 procent af deres arbejdstid på arbejdsrelateret brug af . På trods af at 36 procent mener, at det er for meget, er næsten alle glade for den lettelse, det har givet i kommunikationen med deres medarbejdere og forretningsforbindelser. Samlet set svarer 94 procent, at de ikke ville ønske at undvære deres . Brug af og internet på virksomhederne Som arbejdsredskab har anvendelse af og internet oplevet en nærmest uhørt vækst. I begyndelsen af 90 erne var det kun de mest avancerede virksomheder, der havde en hjemmeside, og de fleste surfere var stadig at finde i vandet. Tilsvarende var kommunikation via e- mail et næsten ukendt begreb. I dag, mindre end ti år efter, kan de færreste forestille sig en verden uden, og det er kun 5% af virksomheder med flere end 5 ansatte 1, der ikke har taget de moderne kommunikationsformer i brug. Som det fremgår af tabel 1, er det ikke kun ledelsen og de ansatte i IT-afdelingen, der benytter sig af og internet i deres arbejde. 71 procent af alle medarbejdere har i dag adgang til og internet på deres arbejdsplads. Det betyder, at de som minimum har adgang til en computer på arbejdspladsen, men ikke nødvendigvis at de arbejder ved den hele tiden. Det har givet en række store fordele med bedre informationssøgning og hurtig intern og ekstern kommunikation. Imidlertid har det også givet de ansatte mulighed for at bruge arbejdsdagen til mere private gøremål. Lederne i undersøgelsen er blevet bedt om at komme med et skøn over, hvor stor en del af arbejdstiden i deres afdeling, der bruges til privat surfing på internettet samt læsning og besvarelse af private . I alt skønnes det, at 4 procent af den samlede arbejdstid bruges til private formål (i forbindelse med internet og ). Det kan diskuteres, om det nu er for meget, eller om det kun er rimeligt, at de ansatte har mulighed for fleksibilitet i deres arbejde, hvor der ikke er vandtætte skotter mellem arbejdstid og privatliv. Den diskussion kommer senere, men for at få hold på proportionerne i diskussionen, kan det være formålstjenligt med et regnestykke: De godt 2,5 million danske lønmodtagere arbejdede i 2001 ifølge Danmarks Statistik 2 cirka 3,13 milliarder timer. Af de lønmodtagere er det i gennemsnit 71 procent, der har adgang til internet og på arbejdspladsen, hvilket svarer til, at der i 2,22 milliarder arbejdstimer timer er mulighed for at surfe på internettet eller læse/skrive private . Hvis 4 procent af de timer bruges til private formål, svarer det til, at der sidder mere end fuldtidsbeskæftigede og bruger al deres arbejdstid med at surfe på internettet samt sende og læse e- mail for deres egen fornøjelses skyld. Det skal understreges, at det er et skøn, men alligevel viser regnestykket, at der er tale om ganske mange ressourcer. 1 Danmarks Statistik, 2002:16, Danske virksomheders brug af IT i Statistisk årbog 2001, Danmarks Statistik 4\n5 Tabel 1: De ansattes adgang og brug af og internet Andel af de ansatte med adgang til og internet på arbejdspladsen (procent) Del af medarbejdernes arbejdstid, der skønnes at gå til privat brug af og internet (procent) Råstofudvinding og landbrug 70 4,1 Fremstillingsvirksomhed 67 3,9 Energi- og vandforsyning 82 3,7 Bygge- og anlægsvirksomhed 57 3,2 Handel-, hotel og restaurationsvirksomhed 69 3,8 Transport og telekommunikation 74 4,5 Finansiering og forretningsservice 83 5,6 IT og databehandling 98 4,3 Offentlig virksomhed: Stat 87 5,2 Amter 43 3,4 Kommuner 49 3, ansatte 70 3, ansatte 68 4,0 Over 500 ansatte 75 4,2 Alle virksomheder* 71 4,0 * Tallene er vægtet, så de svarer til erhvervsstrukturen i Danmark Ledernes holdning til de ansattes brug af og internet Umiddelbart skulle man tro, at alle alarmklokker stod og blinkede på virksomhederne, når det drejer sig om fuldtidsbeskæftigede på landsplan, der bruger al deres arbejdstid på internet og til private formål. Alligevel ser det ud til, at de fleste ledere har et pragmatisk syn på problemet. Som det fremgår af tabel 2, mener 86 procent af lederne, at det er vigtigere at fokusere på resultater frem for medarbejdernes brug af og internet, og 72 procent mener, at det bare er nogle enkelte, der misbruger muligheden. Omvendt er det kun 18 procent, der betragter det som et egentligt problem, at der bruges en del af arbejdstiden på mindre private gøremål. Der kan være flere forklaringer på denne holdning hos lederne til medarbejdernes private gøremål i arbejdstiden Opblødning af grænsen mellem fritid og arbejde Det betragtes som et personalegode Det kan være kompetenceudvikling af medarbejdere For det første betragter 65 procent af lederne det som et personalegode, så længe det ikke tager overhånd. Det ligger i tråd med en mere fleksibel tilrettelæggelse af arbejdet, hvor virksomheden i spidsbelastningsperioder forventer noget ekstra af medarbejderen og derfor også accepterer privat brug i arbejdstiden. Således kan privat brug i arbejdstiden i begrænset omfang ses som mindre pauser i arbejdsdagen, som også blev holdt før fremkomsten af internet og . Samtidig må man formode, at en del af den tid, der i dag anvendes til for eksempel at sende en privat , tidligere gik med en privat telefonsamtale. For det andet har man i de seneste år bevæget sig i en retning af en tilrettelæggelse af arbejdet, hvor der ikke længere er helt klare skillelinier mellem arbejde og privatliv. I dag arbejder 5\n6 17 procent af alle lønmodtagere helt eller delvis hjemmefra, og der er næppe tvivl om, at tallet er stadig stigende. Endelig betragter 40 procent af lederne i undersøgelsen det som en form for kompetence-udvikling, når medarbejderne søger oplysninger på internettet. Tabel 2: Ledernes egen holdning til medarbejderes brug af og internet? Andel af lederne, der er enige i følgende udsagn Det er bedre at fokusere på resultater frem for medarbejdernes brug af og internet 86 Det er kun nogle enkelte, der misbruger muligheden for at sende private og bruge internet i arbejdstiden 72 Adgang til at sende og bruge internet i arbejdstiden kan betragtes som et personalegode 65 Det skaber mistillid mellem ledelse og medarbejdere, hvis der er kontrol af medarbejdernes brug af og internet 59 Der er for store omkostninger ved at skulle overvåge de ansattes brug af og internet 57 Der er behov for klarere retningslinier på virksomheden for de ansattes private brug af og internet 56 Det er i orden, at virksomheden læser de ansattes , hvis de ikke er mærket privat 45 Det bidrager til medarbejdernes kompetenceudvikling, at de bruger internettet til private formål i arbejdstiden 40 Det er et problem for virksomhedens datasikkerhed, at de ansatte bruger internet og modtager private 38 Det belaster virksomhedens adgang til internettet, at det benyttes privat i arbejdstiden 23 Der bruges for meget af arbejdstiden til at sende og læse private og bruge internet 18 Det er i orden, at virksomheden læser de ansattes , der er mærket privat 18 En anden problemstilling er lederens rolle i forbindelse med eventuel overvågning. 59 procent mener, at det skaber mistillid mellem ledelse og medarbejdere, hvis der er kontrol af medarbejdernes brug af og internet. Det kan for det første sætte lederen i en vanskelig situation, måske øge konfliktniveauet i virksomheden og i værste fald medføre, at medarbejderne søger væk. En væsentlig årsag til eventuelle konflikter kan være uklarhed om, hvad der er acceptabelt, og hvad der ikke er acceptabelt. 56 procent af lederne efterlyser da også klarere retningslinier på dette område. Det er tidligere blevet nævnt, at det kun er knap hver femte leder, der mener, at det er for stor del af arbejdstiden, der går med at sende og læse private og bruge internet. Besvarelserne peger på, at der ligger et større problem i virksomhedens sikkerhed. 38 procent mener, det er et problem for virksomhedens datasikkerhed, at de ansatte bruger internet og modtager private . Et af de afgørende punkter i debatten om de ansattes brug af i arbejdstiden er spørgsmålet om ejerskabet til de , der sendes til de enkelte medarbejdere via virksomhedens adresse. Som reglerne er ifølge persondataloven, er med privat indhold beskyttet af loven om brevhemmelighed, og må ikke læses og arkiveres af virksomheden. Det vil sige, at , der tydeligt er mærket privat ikke må læses af virksomheden. Langt den overvejende del af lederne (82 procent), mener at det er i orden, at loven om brevhemmelighed også gælder mærket privat. Derimod mener 45 procent, at det er i orden, at virksomheden kan 6\n7 læse de ansattes , hvis det ikke er mærket privat. Nedenfor belyses det nærmere, hvordan virksomhederne håndterer sendt til de ansatte på virksomhedens adresse. Virksomhedernes holdning til Som nævnt tidligere må en virksomhed gennemgå en medarbejders , hvis det har berettiget interesse. Det kan være hensynet til drift, sikkerhed, genetablering og dokumentation samt kontrol af medarbejdernes brug. Hvis det sker, skal medarbejderne være orienteret på forhånd om virksomhedens holdning til dette spørgsmål. med privat indhold er derimod beskyttet af loven om brevhemmelighed, og må ikke læses og arkiveres af virksomheden. Som det fremgår af figur 1, betragter 54 procent af virksomhederne alle , der kommer til virksomhedens adresse, som virksomhedens ejendom. I betragtning af at elektronisk post sendt til virksomhedens adresse på en række punkter kan sidestilles med brevpost sendt til virksomheden, er det altså kun godt halvdelen af virksomhederne, som betragter som virksomhedens ejendom. Elektronisk post, der er mærket privat, bliver dog respekteret som privat på 82 procent af virksomhederne. De resterende 18 procent risikerer dermed at overtræde brevhemmeligheden. Resultatet understreger, at det er nødvendigt for virksomhederne at få klare retningslinier på dette område. Dels er det nødvendigt at informere de ansatte, hvis indholdet af gennemgås, og dels må de finde ud af, hvordan man forholder sig til private . For eksempel kan de indskærpe over for de ansatte, at de ikke ønsker private afsendt fra virksomhedens adresse, og at man ikke ønsker, at virksomhedens adresse fungerer som modtager for elektronisk post med privat indhold. Figur 1: Virksomhedernes holdning til I tilfælde af ferie eller sygdom kan andre få adgang til at læse en medarbejders Virksomheden kan åbne alle , hvis det skønnes relevant mærket "privat" eller lignende vil blive respekteret som private Alle sendt til virksomheden betragtes som virksomhedens ejendom Procent Ja Nej Overvågning og kontrol Lederne i undersøgelsen er blevet spurgt, om virksomheden følger med i de ansattes brug af sendt i arbejdstiden. Svarene er vist i figur 2 nedenfor. 7\n8 Figur 2: Følger virksomheden med i de ansattes brug af sendt i arbejdstiden? Procent Nej, aldrig Ja, i særlige tilfælde hvor der er mistanke om misbrug Ja, altid Virksomheden følger indholdet af private Virksomheden følger omfanget af private Størstedelen af virksomhederne følger hverken med i indhold eller omfang af sendt i arbejdstiden. En del gør det dog i visse tilfælde, hvor der er mistanke om misbrug. 24 procent følger i særlige tilfælde med i indholdet af de ansattes , mens en tredjedel af virksomhederne registrerer antallet af afsendte og modtagne mail. Endelig er der en procent af virksomhederne, som altid følger såvel omfang som indhold af de ansattes . Tilsvarende med overvågning af elektronisk post vælger nogle virksomheder at følge de ansattes brug af internettet. I alt er der 40 procent af virksomhederne som i særlige tilfælde følger med i indholdet af de internetsider, de ansatte besøger, mens 41 procent registrerer omfanget af de ansattes brug af internet på arbejdspladsen. Derudover er der 3 procent, som altid følger indholdet og 4 procent, der følger omfanget. Figur 3: Følger virksomheden med i de ansattes brug af internet i arbejdstiden? Procent Nej, aldrig Ja, i særlige tilfælde hvor der er mistanke om misbrug Ja, altid Virksomheden følger indholdet af privat brug af internet Virksomheden følger omfanget af privat brug af internet 8\n9 Som tidligere beskrevet er virksomheden i sin gode ret til at følge med i de ansattes brug af e- mail og internet, når det kan begrundes med hensynet til drift, sikkerhed, genetablering og dokumentation samt kontrol af medarbejdernes brug. Det gælder dog ikke mærket privat, der ikke må læses. Betingelsen for overvågning og kontrol er imidlertid, at medarbejderne på forhånd er klart informeret om virksomhedens politik. Af de ledere, der deltager i undersøgelsen, arbejder 45,5 procent på virksomheder de aldrig kontrollerer de ansattes brug af hverken eller internet. Andre 46,9 arbejder på virksomheder, hvor man har valgt at overvåge en større eller mindre del af medarbejderes elektroniske kommunikation og informationssøgning. Begge grupper af virksomheder har truffet et valg i forhold til deres ansatte. Den resterende gruppe af virksomheder, der udgør 7,5 procent af alle, befinder sig derimod i en gråzone, hvor de overvåger de ansatte uden på forhånd at have orienteret om det. Figur 4: Er de ansatte orienteret om, at virksomheden kan følge brugen af og internet? Ja, medarbejderne er orienteret 46,9% Virksomheden følger aldrig brugen af og internet 45,5% Nej, medarbejderne er ikke orienteret 7,5% Medarbejderne skal informeres, når overvågning og kontrol kan finde sted. Dermed er ikke sagt, at virksomheden skal informere en enkelt medarbejder, hvis den pågældende for eksempel er under mistanke for at overtræde virksomhedens retningslinier på området, og man derfor vælger, at undersøge sagen nærmere. Lederne i undersøgelsen er blevet spurgt om, hvem der underrettes, før der tages initiativ til at kontrollere en enkelt medarbejders brug af og/eller internet. Svarene fremgår af tabel procent af virksomhederne vælger at informere den ansatte, der er genstand for undersøgelsen, hvilket må formodes at have en præventiv virkning mod et eventuelt fortsat misbrug. På godt halvdelen af virksomhederne informeres den nærmeste chef, mens en eventuel tillidsrepræsentant inddrages på 15 procent af virksomhederne. Kun i 3 procent af tilfældene vælger man også at orientere den ansattes faglige organisation. 9\n10 Tabel 3: Hvem orienteres, hvis virksomheden undersøger en medarbejders brug af e- mail og internet? Andel af de virksomheder, der svarer, at de altid eller i visse tilfælde følger de ansattes brug af og/eller internet Den ansatte 42 Den nærmeste chef 53 Tillidsrepræsentant 15 Faglig organisation 3 Ingen 7 Ved ikke 26 Det har været muligt at svare ja til flere af spørgsmålene, hvorfor totalen er over 100% I næsten halvdelen af de tilfælde, hvor en virksomhed vælger at undersøge en medarbejders eventuelle misbrug af og/eller internet på arbejdspladsen, tages den øverste chef med på råd. Det sker på 47 procent af de virksomheder, som overvåger alle eller enkelte medarbejderes elektroniske kommunikation og informationssøgning på nettet. På 38 procent af virksomhederne er den nærmeste chef med til at træffe beslutningen, mens IT-chefen spørges i 35 procent af tilfældene. Endelig inddrages personalechefen på 17 procent af virksomhederne. Alt i alt bliver beslutninger om en eventuel overvågning altså truffet højt oppe i ledelseshierarkiet på virksomhederne, hvilke må tolkes som, at det ikke blot er en uovervejet beslutning fra en enkelt leders side, men derimod en handling, som gennemtænkes nøje og som formentlig også sker efter bestyrket mistanke. Tabel 4: Hvem træffer beslutningen om at undersøge en medarbejders brug af og internet? Andel af de virksomheder, der svarer, at de altid eller i visse tilfælde følger de ansattes brug af og/eller internet Den nærmeste chef 38 Øverste chef 47 Personalechef 17 IT-chef 35 Andre i IT-afdelingen 9 Andre 3 Ved ikke 14 Det har været muligt at svare ja til flere af spørgsmålene, hvorfor totalen er over 100% Retningslinier for brug af og internet Som det allerede er nævnt flere gange, skal virksomhederne informere medarbejderne, hvis der på nogen måde foregår overvågning eller kontrol af brugen af internet og . Derudover kan virksomheden (og de ansatte) have interesse i, at præcisere retningslinier for, hvad der anses for acceptabelt på dette område. Informationen kan selvfølgelig gives på mange måder, men i forhold til en eventuel senere tvist er det oftest en fordel at formulere og nedskrive egentlige retningslinier. Som det fremgår af figur 5, har 48 procent af virksomhederne i dag nedskrevne retningslinier. Almindeligvis er det ledelsen, der udstikker retningslinierne, men i godt 7 procent af tilfældene er de ansatte blevet taget med på råd. Det er især de mindre virksomheder, der ikke har nedskrevne retningslinier. Hvor to ud tre virksomheder med flere end 500 ansatte har formuleret og nedskrevet en politik, er det kun en ud af tre af virksomheder med færre end 50 ansatte. Figur 5: Har virksomheden nedskrevet retningslinier for de ansattes brug af private og internet i arbejdstiden? 10\n11 Ja, der er indgået en aftale med repræsentanter for personalet 7,3% Ja, ledelsen har udstukket retningslinier 40,5% Nej 52,2% Indholdet af retningslinierne spænder over en række forskellige problemstillinger, der berører de ansattes brug af og internet. I nogle tilfælde er der tale om egentlige forbud, mens der i andre tilfælde henstilles til, at den pågældende aktivitet begrænses. Indholdet af retningslinierne fremgår af tabel 5. Mest restriktiv er virksomhederne med hensyn til afsendelse af fra virksomhedens adresse med et indhold, der kan skade virksomhedens image. 83 procent af virksomhederne (der har nedskrevne retningslinier) har et egentlig forbud på dette område. Herefter følger besøg på internetsider med pornografisk indhold og sider med diskriminerende indhold i forhold til køn, race, seksuel orientering, religion eller politisk observans. Forbud bruges altså i størst omfang på områder, der har med virksomhedens image og etik at gøre. Hensynet til virksomhedernes datasikkerhed har også en fremtrædende plads i de nedskrevne retningslinier. Således har 51 procent et forbud mod at downloade programmer og lignende fra internettet, hvilket er en hyppig årsag til, at der kommer virus ind i virksomhederne. De områder, der vedrører medarbejdernes tidsforbrug er oftere formuleret i blødere vendinger, hvor der henstilles til et begrænset forbrug af muligheden for at modtage og sende private e- mail samt at besøge informationer på nettet i privat øjemed. Således har kun 13 procent af virksomhederne et egentligt forbud mod at surfe privat på nettet, mens 68 procent henstiller til, at det begrænses. 11\n12 Tabel 5: Hvad er indholdet af retningslinierne for brug af og internet? (Alle tal i procent) Det er forbudt Der henstilles til at det begrænses Det er tilladt uden begrænsninger Der er ingen retningslinier på dette område Afsendelse af med indhold der kan skade virksomhedens image Besøg på internetsider med pornografisk indhold Besøg på internetsider med diskriminerende indhold i forhold til køn, race, seksuel orientering, religion eller politisk observans Downloading af programmer og lignende fra internettet Besøg i chatrooms Privat brug af internet i arbejdstiden Afsendelse af private i arbejdstiden fra egen adresse Privat brug af internet på hjemme-pc hvor arbejdsgiveren betaler forbindelsen Afsendelse af private i arbejdstiden fra virksomhedens adresse Et samlet karakteristik af virksomhedernes retningslinier er altså, at der værnes om virksomhedens image og etiske standard lige som at datasikkerheden prioriteres højt. Med hensyn til medarbejdernes tidsforbrug er der oftere tale om frihed under ansvar. Denne karakteristik understreges af de bevæggrunde, der ligger bag formuleringen af virksomhedernes retningslinier, der fremgår af tabel 6. Det er tillagt størst betydning, at virksomheden har ønsket at begrænse risikoen for virusangreb og undgå hacking udefra. Samtidighed har der ligget et klart ønske om at få klarere retningslinier og fjerne tvivl om, hvad der er tilladt. Mindst betydning har det haft, at man ønskede at begrænse medarbejdernes tidsforbrug. Tabel 6: Hvad var baggrunden for at indføre retningslinier for brug af og internet i arbejdstiden? (Alle tal i procent) Meget stor betydning Stor Betydning Mindre betydning Uden betydning Begrænsning af risiko for virusangreb Datasikkerhed (undgå hacking) For at få klarere retningslinier og fjerne tvivl om, hvad der er tilladt Af hensyn til virksomhedens image (ved afsendelse af ) For at mindske belastningen af virksomhedens servere Medarbejdernes tidsforbrug\n13 Sanktioner Der dukker med jævne mellemrum sager op, hvor medarbejdere er blevet fyret for brud på virksomhedens retningslinier for brug af og internet. Hidtil har det imidlertid været vanskeligt at få et overblik over omfanget af sanktioner over for medarbejderne. Undersøgelsen viser, at der på 28 procent af de danske virksomheder har været sager, hvor man har givet en eller flere medarbejdere en påtale for misbrug af og internet. 8 procent har følt sig nødsaget til at give en advarsel, mens 4 procent af virksomhederne har fyret medarbejdere. Endelig er 2 procent skredet til øjeblikkelig bortvisning. Der tegner sig altså et billede, hvor der ikke kun er tale om enkeltsager, men derimod et stort antal virksomheder, der har håndhævet sanktioner over for ansatte. Det er måske et af de bedste argumenter for, at alle virksomheder får nedskrevne retningslinier. Dels for at de ansatte dermed ved, hvad de har at rette sig efter, dels for at lette ledelsen af arbejdspladsen og dels for at stå bedre i en eventuel retslig tvist. Tabel 7: Har der været tilfælde, hvor medarbejdernes brug af eller internet har ført til: Andel af virksomhederne Påtale 28 Advarsel 8 Afskedigelse 4 Bortvisning 2 Kommunikationskultur Hidtil har undersøgelsen koncentreret sig om retningslinier og eventuelt misbrug af og internet i arbejdstiden. Et andet aspekt af de nye informationsteknologier, er om de effektiviserer arbejdet og intern såvel som ekstern kommunikation, eller om det i sidste ende er blevet tidsrøvere, der stjæler unødvendig meget tid af arbejdsdagen. Efterhånden har mange virksomheder etableret et intranet, hvor det er muligt at give medarbejderne generelle informationer om, hvad der sker i virksomheden. Det kan mindske antallet af de mange interne mail, hvor man gerne vil informere hele virksomheden så godt som muligt, men hvor man af til ender med at forstyrre og irritere mange. Af de store virksomheder med over 500 medarbejdere har 92 procent i dag et intranet. Af virksomheder med færre end 50 ansatte er det kun lige godt halvdelen, som har et intranet. Hvor intranet til generelle informationer mellem de ansatte vinder hastigt frem på især de store virksomheder, er det tilsyneladende sværere at indføre en kultur på virksomhederne, hvor man forsøger at begrænse antallet af . Kun hver femte leder arbejder på en virksomhed, hvor man bevidst forsøger at forstyrre kollegerne mindst muligt med . 13\n14 Figur 6: Virksomhedens interne kommunikationskultur fordelt efter antallet af ansatte Procent Virksomheden har et intranet, der bruges til generel information Virksomheden har en kultur, der søger at begrænse antallet af e- mail Over 500 Lederes brug af Lederne i undersøgelsen er blevet bedt om at vurdere, hvor stor en del af deres egen arbejdstid, der går med arbejdsrelateret brug af og internet. Fra at være et stort set ukendt værktøj for lederen er den elektroniske kommunikation og informationssøgning steget til at udgøre 15 procent af den samlede arbejdstid. Med en gennemsnitlig ugentlig arbejdstid for ledere på 43 timer 3, svarer det til, at 6,5 time om ugen går med besvarelse af og brug af internettet. Ledernes skønnede tidsforbrug fremgår af tabel 8. Der er betydelige forskelle mellem de forskellige brancher. Ledere i industrien bruger i gennemsnit 13,9 procent af deres tid på arbejdsrelateret brug af og internet, mens det drejer sig om 22,0 procent af tiden inden for IT og databehandling. Mindst tid bruger ledere i amter og kommuner, hvor det er knap 12 procent af arbejdstiden. Tabel 8 viser også ens betydning som afløser for direkte kommunikation. På mindre virksomheder bruges der væsentlig mindre tid på elektronisk kommunikation, og det må formodes, at lederen i højere grad har en direkte kontakt til de ansatte og lederkolleger end på de helt store virksomheder. 3 Ledernes lønstatistik\n15 Tabel 8: Lederens tidsforbrug på og internet Del af ledernes arbejdstid, der skønnes at gå til arbejdsrelateret brug af og internet (procent) Råstofudvinding og landbrug 11,3 Fremstillingsvirksomhed 13,9 Energi- og vandforsyning 17,2 Bygge- og anlægsvirksomhed 13,6 Handel-, hotel og restaurationsvirksomhed 13,0 Transport og telekommunikation 18,2 Finansiering og forretningsservice 19,7 IT og databehandling 22,0 Offentlig virksomhed: Stat 15,4 Amter 11,5 Kommuner 11, ansatte 12, ansatte 15,1 Over 500 ansatte 16,9 Alle virksomheder 15,0 Undersøgelsen viser altså, at en god del af ledernes arbejdsdag går med brug af og internet, og at der på de færreste virksomheder er en kommunikationskultur, der direkte søger at begrænse omfanget af interne . Spørgsmålet er imidlertid, om lederne anser det som et problem. Svarene i tabel 9 viser, at 36 procent af lederne mener, at læsning og besvarelse af tager for stor en del af arbejdstiden og 43 procent synes, at de modtager for meget unødvendig information via . Alligevel er tilfredsheden med stor. Ifølge lederne har det lettet kommunikationen med medarbejdere og ikke mindst med forretningsforbindelser. I alt svarer 94 procent, at de ikke ville ønske at være uden på trods af, at det kan være en tidsrøver. Tabel 9: Ledernes brug af Andel af lederne, der er enige i følgende udsagn Læsning og besvarelse af tager for stor en del af min arbejdstid 36 har lettet min kommunikation med mine medarbejdere 75 har lettet min kommunikation med mine forretningsforbindelser 91 Jeg modtager for meget unødvendig information over 43 Jeg ville ikke ønske at undvære\n16 Om undersøgelsen Ledernes Hovedorganisation har oprettet et LederPanel, der består af et bredt udsnit af ledere fra alle niveauer og brancher i dansk erhvervsliv. For at sikre en bred sammensætning af panelet er resultaterne vægtet, så de svarer til erhvervsstrukturen i Danmark. LederPanelet består af ledere, og de 799 indkomne svar giver dermed en svarprocent på 53. Den høje svarprocent og den brede sammensætning af panelet sikrer en stor pålidelighed i undersøgelsens resultater. Undersøgelsen er gennemført som en internetbaseret spørgeskemaundersøgelse juni


Foreningen – Side 9 – Slægtshistorisk Forening Sønderjylland\nSFS: Kursus i slægtsforskning – tilmeldingsfrist\nForfatter: Sekretaer 13. oktober 2015 1 Kommentar\nSlægtshistorisk Forening Sønderjylland udbyder et kursus i “Slægtsforskning for begyndere“, der afholdes over 4 lørdage i løbet af vinteren. Læs mere om kurset på: Kursus i Slægtsforskning 2015. Møderne afholdes…\nNy i slægtsforskning? Det er overskriften på Slægtshistorisk Forening Sønderjylland næste møde, der afholdes torsdag den 1. oktober 2015, kl. 19.00-ca. 21.00 på Sønderborg Bibliotek. Mødet planlægges som et introduktionsmøde…\nSFS: Billeder fra Slægtsforskertræf 2015\nTak til bestyrelse, udstillere og hjælpere. Tak for jeres deltagelse i Slægtshistorisk Forening Sønderjylland´s 10. Slægtsforskertræf. Tak til udstillerne for at vise os lidt af det der foregår rundtomkring. Der var deltagelse…\nArrangementer, Foredrag, Foreningen, Udstilling\nForfatter: Sekretaer 28. august 2015 0 Kommentarer\nOnsdag den 26. august 2015 deltog repræsentanter for Brugerrådet på Rigsarkivet Aabenraa, herunder Slægtshistorisk Forening Sønderjyllands formand, Nic. Johannsen, i et meget spændende møde. Formålet var en drøftelse af et særligt…\nArkiv-nyheder mm, Foreningen, Kilder, Museum Sønderjylland, Rigarkivet, Rigsarkivet Aabenraa\n1. verdenskrig, Kildeindtastning, Kilder, Rigsarkivet Aabenraa, Slægtshistorisk Forening Sønderjylland\nSFS: Medlemsbrev og program 2015 via mail\nForfatter: Sekretaer 25. juni 2015 0 Kommentarer\nMedlemsbrev med foreningens program for efteråret 2015: Slægtshistorisk Forening Sønderjyllands medlemsbrev med program udsendes denne gang ikke som normalt med post sammen med ”Slægten”, men alene i digital form til de…


Restauranter og kroer | Middelfart og Fredericia | VisitLillebælt\nLokale restauranter og kroer\nSpis i hyggelige og smukke omgivelser både i byen og på landet. Flere af stederne kan også lokke med en fantastisk udsigt over Lillebælt. Vores lokale restauranter og kroer byder på masser af lækker mad.\nTi Trin Ned er en Michelin-restaurant beliggende i første række til Lillebælt. Da Michelin-stjernen i 2017 for første gang landede hos Ti Trin Ned, markerede restauranten Fredericia på det gastronomis...\nCOZY ligger på kanten af havnebassinet på Fredericia Lystbådehavn med en fantastisk udsigt over Lillebælt. Vi har mange gratis parkeringspladser lige ved døren og ligger tæt på motorvejen, så her er l...\nOplev bæltet og et dejligt måltid - lige i vandkanten. Restauranten serverer gourmetmad med udsigt til smukke Fænø; danske klassikere til frokost og moderne gastronomi til aften.\nLækkert Italiensk køkken midt i Middelfart\nVelkommen indenfor i denne lille skandinavisk inspirerede restaurant, hvor fokus ligger på smag og råvarer. Her indeholder retterne danske råvarer fra sæsonen og fra nærområdet, altid med fokus på at ...\nSelvom du ikke bor på hotellerne, er du altid velkommen til bords i hotelrestauranterne...\nRestaurant på KRYB I LY KRO\nVelkommen til KRYB I LY KRO. Her får du en kulinarisk oplevelse i historiske rammer. Vores køkken er baseret på den nostalgiske og klassiske stil, med kun de allerbedste råvarer i fokus, og altid næ...\nHer kan du nyde udsigten fra haven eller fra restauranten - faktisk kan du, uanset hvor du befinder dig på Sixtus, nyde synes af Lillebælts bølgende overflade.\nMidt i skoven under trækronerne - blandt dyrevildt og vandkant - finder du Den hvide Dame. Restauranten har egen have, så du kan nyde naturens forrådskammer året rundt.\nAppetit på mere Lillebælt...


HÅNDSYET SKO — Skomageriet\nOrtopædiske sko Vores udvalg\nFrit leverandørvalg Ansøgning Tilskud\nSpørgsmål og Svar Konsultation Diabetes Samarbejdspartnere\nKontakt Valby Kontakt Frederiksberg Kontakt Lyngby (klinik) Køge (klinik) Hillerød (klinik) Slagelse (klinik) Holbæk (klinik)\nOm Skomageriet Ortopædiske Sko Ortopædiske sko Vores udvalg Fodindlæg Frit Leverandørvalg Frit leverandørvalg Ansøgning Tilskud Nyttig Viden Spørgsmål og Svar Konsultation Diabetes Samarbejdspartnere Nyheder Kontakt Kontakt Valby Kontakt Frederiksberg Kontakt Lyngby (klinik) Køge (klinik) Hillerød (klinik) Slagelse (klinik) Holbæk (klinik)\nStil krav til din skomager - det gør vi!\nEfter mange år i branchen ved vi at skomageri er et erhverv, hvor man skal kunne mere end sit håndværk til fingerspidserne.\nMan skal være en god menneskekender samtidigt med at man skal have en vis portion sygdomsforståelse for at kunne udføre jobbet som ortopædiskomagermester til perfektion.\nVi lever af at hjælpe vores kunder til et liv med bevægelse og gør det bedste vi har lært for at give dem fodtøj de kan gå stolte og tilfredse fra butikken med. Fodtøj der hjælper dem til at være mobile og aktive i hverdagen og som derfor beriger dem med mere livskvalitet.\nMålet for Skomageriet er først og fremmest at opfylde kundens specifikke behov for funktion og tage hånd om den konkrete problemstilling. Det er her det ortopædiske håndsyet arbejde kommer til sin kraft og skiller sig ud fra en almindelig komfort sko. Sekundært er det at lave en sko, der værner om den æstetisk der ligger i, at kunne håndværket til perfektion.\n55 Gammel Køge Landevej,\nDu vil fremover modtage nyhedsbreve fra Ortopædi Skomageriet.


Den Korte Avis | Ikke-vestlige indvandrerkvinder malker det sociale system – de røde partier hjælper dem, og skatteyderne betaler\nIkke-vestlige indvandrerkvinder malker det sociale system – de røde partier hjælper dem, og skatteyderne betaler\nTorsdag bliver regeringens forslag om et kontanthjælpsloft og en særlig lav integrationsydelse til indvandrere formentlig vedtaget i Folketinget. Det sker med et snævert flertal af de blå partier.\nDe røde partier udsætter derimod forslagene for en heftig kritik. Især angriber Socialdemokratiet Dansk Folkeparti for at svigte de svage ved at bakke op om forslagene.\nKontanthjælpsloftet er et loft over, hvad man kan få i sociale ydelser udover kontanthjælpen. Typisk boligydelsen.\nIntegrationsydelsen er en ydelse, som er væsentligt lavere end kontanthjælpen. Den skal gives til nye flygtninge og til nuværende flygtninge, der har været i Danmark i mindre end syv ud af de seneste otte år.\nMassiv overvægt af ikke-vestlige indvandrere\nLigesom integrationsydelsen vedrører også kontanthjælpsloftet i høj grad ikke-vestlige flygtninge og indvandrere. De udgør nemlig en meget stor del af dem, der modtager kontanthjælp.\nHele 84 procent af alle ægtepar, hvor begge er på kontanthjælp, har baggrund i ikke-vestlige lande! Tager man alle personer på kontanthjælp, kommer godt hver tredje fra ikke-vestlige lande. Denne gruppe udgør ellers kun otte procent af befolkningen mellem 16 og 66 år.\nSå den politiske strid om kontanthjælpsloftet og integrationsydelsen drejer sig altså i meget høj grad om flygtninge og indvandrere.\nStår ikke til rådighed\nDe blå partier vil give dem lavere offentlige ydelser for at tilskynde dem til at finde et arbejde.\nDe røde partier vil bevare de højere offentlige ydelser og dermed give mindre tilskyndelse til at finde et arbejde.\nDe røde partier siger så, at man jo skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet, når man modtager kontanthjælp. Det er teoretiske set rigtigt. Men det har ikke meget med virkeligheden at gøre.\nMange flygtninge og indvandrere synes at hæve kontanthjælp uden reelt at stå til rådighed for arbejdsmarkedet. Deres motivation til at finde et arbejde er meget ringe.\nEt aktuelt eksempel viser, hvordan ikke-vestlige indvandrerkvinder malker det sociale system. De hæver kontanthjælp, men gør hvad de kan for at undgå at få et arbejde. De røde partier gør dette lettere. Og skatteyderne betaler.\nBliver betalt for at lave ingenting\nEksemplet kommer fra Odense Kommune.\nEn meget stor del af de ledige i Odense, som er særlig langt fra at få et arbejde, er kvinder over 30 år fra ikke-vestlige lande. Kendsgerningen er, at to ud af tre i denne gruppe aldrig har haft et arbejde! ”Rystende tal,” siger rådmand Steen Møller (K) til fyens.dk.\nAt tale om at stå til rådighed for arbejdsmarkedet er ren teoretisk snak, når det gælder denne gruppe. Danske skatteydere betaler dem for at lave … ingenting.\nOg de fik af den tidligere røde regering tilstrækkeligt mange penge til, at de ikke følte sig tilskyndet til at arbejde. Nu beskylder de røde partier så især Dansk Folkeparti for at ”svigte de svageste”, fordi blå blok prøver at sætte en stopper for dette.\nOdense Kommune lukkede sidste år et projekt, der skulle få kvinder fra denne gruppe i arbejde. Årsagen var, at der simpelt hen ikke kom noget ud af det.\nAfsnitsleder Mette Nicolaisen oplevede, at flere af kvinderne simpelt hen ikke ønskede at arbejde. De forstod ikke, hvorfor de skulle. ”De har travlt med at passe børn og familie og pleje deres netværk med andre kvinder.” (fyens.dk)\nMette Nicolaisen taler om ”rigtig meget fravær – mange savnede motivation. Det var for eksempel påfaldende, at nogle af dem, der kun skulle komme to timer om ugen, blev væk, fordi de skulle til læge. Det var angiveligt den eneste tid, de kunne få, selv om de havde fri resten af ugen”.\nDen Korte Avis kunne mandag berette om et par af kvinderne, der afviste at komme i praktik i Fakta med den begrundelse, at de ikke ville scanne svinekød som for eksempel medisterpølse ved kassen. ”Det er ikke en valid begrundelse,” siger Mette Nicolaisen.\nMen det korte af det lange er, at de omtalte kvinder ikke vil arbejde. De vil bare have pengene. Det system kan Mette Frederiksen så kalde solidaritet med de svageste. Men kendsgerningen er, at det i høj grad er almindelige danske lønmodtagere, der betaler gildet. Solidaritet?\nEksemplet med de ikke-vestlige kvinder i Odense understreger, hvor galt det kan gå, når politikerne tager udgangspunkt i fine teorier, der mangler jordforbindelse.\nDisse kvinder skulle stå til rådighed for arbejdsmarkedet. Men hvad sker der, hvis myndighederne begynder at true med sanktioner, fordi de ikke gør det? Mette Nicolaisen nævner én af mulighederne:\n”Så går nogen op til deres læge og får en sygemelding. Det skal vores sociallæger forholde sig til, og det er en tung administrativ proces. Og i en tid med alt for mange sager kan jeg godt forstå, hvis sagsbehandlerne ikke prioriterer det. Og det er typisk det, der sker.” (mitfyn.dk, denkorteavis.dk)\nKontanthjælpsloftet og integrationsydelsen kan give disse kvinder – og deres mænd – en større økonomisk tilskyndelse til at arbejde. Men det ville være at ”svigte de svageste”, må man forstå.\nIkke-vestlige indvandrerkvinder malker det sociale system. De røde partier hjælper dem – og skatteyderne betaler.\nEmner: Indvandrerkvinder Kontanthjælp støjberg top


En smuk tilblivelse af tatar - tilberedt af Jack O'Shea\nHome\tPindemadder\tEn smuk tilblivelse af tatar – tilberedt af Jack O'Shea\nEn smuk tilblivelse af tatar – tilberedt af Jack O'Shea\nby Nicolai Klingenberg 11. februar 2012\nwritten by Nicolai Klingenberg 11. februar 2012\nHvis du ofte lægger vejen forbi My-Pleasure, vil du vide, at jeg er glad for kød. Og særligt tatar af den rørte slags. Dagens indlæg viser på allerfineste vis, hvordan man kan tage et stykke velhængt kød, grovhakke det med håndkraft og røre hele molevitten sammen til en delikat tatar. Jeg fandt frem til slagteren Jack O´Shea, som guider dig igennem en “how to tatar”. Sidst i indlægget skal du i øvrigt til orde.\nSå den skal den hakkes - en frisk udskæring grovhakkes og røres efterfølgende. Foto: www.jackoshea.com\nJeg må advare mod appetitvækkende scener i nedenstående klip, men følg mavefornemmelsen og lad enten frokost eller aftensmad stå i tatarens tegn.\nJeg har indtaget tatar i selskab med fritter, som solo og til/på rugbrød og alle tre varianter smager mig – en egentlig favorit kan jeg ikke pege på, men når det kommer til kødet, så vil jeg nok mene, at det er oksekødet, der tiltaler mig mest. Kalvekød smager også fint, men det har en lidt finere og til tider svagere smag.\nDijonsennep, kaspers, skalotteløg og purløg er blot et par mulige ingredienser. Foto: www.jackoshea.com\nJeg googlede mig frem til Jack O´Sheas hjemmeside, som du også kan besøge her.\nTeam Jack O'Shea. Foto: Screendump fra www.jackoshea.com\nHvordan foretrækker du din tatar? Ren eller rørt – og hvad må den gerne indeholde og serveres med? Der er også plads til en gentagelse af restauranter, der serverer din foretrukne tatar.\nfeaturedjack o sheajack o'shearÃ¸rt tatartatar\nFra lørdag til lørdag – lidt om ugen der gik – del XLXIII\nFrederik 11. februar 2012 - 12:51\nHold da op, hvor bliver man sulten!\nMåske man skulle ha’ tatar i aften? Fedt filmet i øvrigt!