Pia Karlsen: Indlæg om udeservering | SkagensAvis.dk - lokale nyheder fra Skagen\nPia Karlsen: Indlæg om udeservering\n30. maj 2013 - kl. 12:15 - af Michael Egelund (WebRedaktør)\nBjarne Kvist har i dag indsat et ikke uventet indlæg her.. Bjarne Kvist glemmer dog at bemærke, at, der af budgetejerkredsen og et flertal i byrådet, faktisk allerede var indført en harmoniseret og ens takst for alle tre byer. En harmoniseret takst, hvor taksten faktisk var blevet reduceret fra kr 800 til kr 600 pr kvm.\nSocialdemokraternes fortsatte politiske korstog i medierne, i min optik, ført af formanden for handelsstandsforeningen FREDERIK – alias byrådsmedlem Erik Sørensen, har hele tiden fremhævet, at de ikke ville acceptere den vedtagne takst. Det var nemlig en alt for høj en takst for Frederikshavn by. Her har restauratørerne hidtil, også under tidligere borgmester Erik Sørensen, nemlig haft den aftale, at de ikke skulle betale for leje af areal til udeservering. Hvorimod butikkerne hele tiden har betalt båndleje.\nDerfor besluttede et byrådsflertal, inkl. medlemmerne af S, på mødet i marts, at Teknisk udvalg igen – igen skulle fremkomme med et ændret forslag til taksterne.\nHvorfor gik Socialdemokrater ikke bare ind og tog del i budgettet, da de havde muligheden, så havde de jo allerede der, kunne have fremsat deres krav for bl.a taksterne på udeservering og båndleje.\nSåvel Handelsstandsforeningen samt Hotel- og restauratørforeningen i Skagen, har hele tiden fastholdt, de ikke ønsker gratis eller for billige takster. De vil gerne ligge sig op af et landsgennemsnit. De har behov for at Kommunen fortsat sørger for den ekstra renholdelse af byen hver morgen, på grund af de mange gæster Skagen har hver sommer.\nPå den baggrund har Skagen foreningerne foreslået et “tåleligt kompromis”, hvor de trods alt lander på de 300 kr, blot på en lidt anden måde. Ved denne løsning undgår de i øvrigt også “gratister”, som kan drive en sæsonrestaurant i få måneder uden at bidrage med penge til udeservering.\nKan kun se Socialdemokraternes indlæg som endnu et politisk profilering samt forsøg på at skabe spild imellem medlemmerne i Skagen Hotel- og restauratør forening og Handelsstandforeningen.\nInteresserede kan høre byrådsdebatten i sin helhed på dette link:\n6 kommentarer til “Pia Karlsen: Indlæg om udeservering” under annoncerne.\n6 kommentarer til “Pia Karlsen: Indlæg om udeservering”\n31. maj 2013 kl. 11:22\nErhvervet i Skagen har betalt en udeserveringsafgift, der i øvrigt er højere end den nu vedtagne i mange år. Årsagen til alt postyret er, at flertalsgruppen besluttede, at de i Frederikshavn også skulle til at betale for leje af kommunens arealer ifm udeservering. De har nemlig hidtil, efter en gammel aftale med det tidligere byråd i øvrigt med Erik Sørensen som borgmester, være fritaget for betaling\nJeg og Venstre går, selvom Bjarne Kvist her ønsker at fremstille os som farisæer og landsforræddere, ind for en ensartet behandling og harmonisering. Det var derfor vi i første omgang vedtog samme takst i alle tre byer. I denne her sag er det umuligt at imødekomme en harmonisering, når de to byer ikke kan opnå en fælles indstilling til at løse opgaven, og de i Frederikshavn har et byrådsmedlem som formand for deres handelsstandsforening.\n30. maj 2013 kl. 20:35\nEt er at man Frederikshavn storkommune fastsætter takster og opkræver penge på mange mærkelige måder, men det er da en hån mod dem, der pligtskyldig betaler, og som vor kommune ville gøre kræve betaling for 2 år tilbage, hvis kommunen så ikke håndhæver bestemmelserne. Det giver den måske ikke helt forkerte opfattelse de vil bare malke kolonierne, som så må klare sig som de (os) bedst kan.\nFornuftigvis kan man sagtens diskutere, om der overhoved skal betales afgift. Her i bye vil alles ret til at stå gratis på gader og stræder og sælge hvad som helst uden at skulle søge og i givet fald betale en ikke ubetydelig afgift for stadeplads, det vil være helt i skoven. Det vil være urimelig konkurence for alle de handlende, der har 12 mdrs husleje, snerydning og kontigent til div. brancheforeninger ,m.v. at betale – der er derfor god grund til, at vi forlanger høje afgifter af folk, der alene vil drive 12 ugers forretninger eller mindre og så tager videre\nHele den gang misk mask vor kære kommune har bedrevet – kan bedst beskrives som en ommer.\n30. maj 2013 kl. 18:33\nDette er vist et godt eksempel på at de kloge narrer de mindre kloge :o)\n–\tI den gamle Sæby kommune laver man en aftale der sikrer at alle lejeindtægter fra leje af udearealer tilfalder selskabet Sæby Centrum Amba og Sæby Handelsstandsforening – denne aftale er den nye storkommune bundet af så ingen indtægter til den fælles kasse fra Sæby.\n–\tI Frederikshavn skal det koste 0,- at bruge kommunale udearealer – så heller ingen indtægter til den fælles kasse fra Frederikshavn.\n–\tI Skagen skal det koste 600,-, hvoraf Skagen Hotel og Restauratørforening får de 300,- – resten puttes i Teknisk udvalgs kasse.\nSå som jeg læser det er vi rent faktisk de eneste der bidrager til Teknisk udvalgs kasse … det er godt nok smart lavet :o)\nPS: ovenstående står i bilag 2 til punkt 12 på byrådets dagsorden til mødet den 29-5-2013 – dagsordenen kan ses her http://frederikshavn.instant.cohaesio.net/Frederikshavn%20Byr%C3%A5d%20fra%202010/29-05-2013%20Referat%20af%20Referat.aspx#12 – og det er stemt igennem af Venstre, SF, Konservative og Jeppe Kyk …\nTak for din ros Pia! Det glæder mig da at du har observeret at jeg kæmper for den by jeg holder så meget af.\nJeg må gentage: Denne sag er enkel, men du forsøger forståeligt af al magt at gøre den kompliceret for at dække over, at netop din stemme var afgørende for at resultatet blev som det blev!\nDet er korrekt vi ikke er en del af budgettet, først og fremmest fordi det var et ultimativt krav at vi skulle stemme for at bruge 45 millioner på at renovere Ørnevejens skole i Frederikshavn så man kunne lukke Skagens Rådhus. En beslutning jeg finder lige så tåbelig som sagen om forskellige takster for erhvervslivet og en beslutning du også havde en afgørende indflydelse på!\n30. maj 2013 kl. 16:27\nBjarne, du skal roses for dit engagement i byens ve og vel. Dine evne til at fremstå som den eneste, der kan og vil redde Skagen. Det er i det rampelys, du uafladeligt fremstår i.\nSom jer ser det,er det også den eneste måde du kan fjerne fokus på jeres egen manglende ønske om at tage ansvar i et budget og samtidig arbejde målrettet for at Eriks Sørensens lokale erhvervsliv, ikke skulle betale samme pris for leje som erhvervet i Skagen var indstillet på. Kun på grund af “Frederikshavnerballaden”‘ måtte vi i flertalsgruppen tvinges ud i differenterende takster.\nDe ansvarlige for dette her cirkus, ikke afsluttes ordentlig er jer selv.\n30. maj 2013 kl. 15:29\nAt Pia forsøget at forsvare endnu en hovedrystende beslutning i byrådet som hun har stemt for , og som rammer Skagen, er vel helt som forventet og i mangel på saglige argumenter benytter hun sig af et sammensurium af påstande og argumenter som ikke har hold i virkeligheden og som ikke ville holde i byretten!\nSagen er jo såre enkel og simpel:\nSkal man som erhvervsdrivende i Skagen betale en højere pris for det samme end man skal i Frederikshavn?\nJeg og resten af den socialdemokratiske byrådsgruppe siger nej, Pia og et spinkelt byrådsflertal siger ja!\nEmail en kopi af 'Pia Karlsen: Indlæg om udeservering' til en bekendt


Nu Noel Edmonds skruer over sine seere 🌟🌟🌟 | November, 2020\nNu Noel Edmonds skruer over sine seere\nHvis du er elev, ledig eller afhængig af hård medicin, er der ikke noget som dagtimerne for at komme igennem dagen, mens du tænker på livet og spekulerer på, hvornår den næste giro check kommer igennem.\nSelvfølgelig vil pisser dit liv væk ikke være komplet med våben-grade shit-tv. Udover at se gentagne reklamer for bilforsikring, lån eller ingen vinder ingen gebyr kompensation advokater der er virkelig ikke noget at se. Imidlertid er der i øjeblikket en løbende tendens til mind-numbingly frygtelige spilleshows, hvor folk med en jordnøds intelligens er hofte for at udfylde det manglende brev til ordet Sp * de, derefter oplades tre minutter og holdes på linjen i 20 minutter . For nylig er telefonkonkurrencer blevet slået på håndleddet for vildledende dumme seere, og nu er en anden blevet under brand, den studerendes yndlings Aftale eller ingen aftale.\nAftale eller ingen aftale er det tilfældige show, hvor folk kommer på, fortæl et hjerte-rippe historie, hvordan de har brug for at rejse penge til deres forældres gravsten eller noget og så vinde alt sammen. Dybest set er der ingen færdigheder involveret, medmindre du ikke kan tælle eller er distraheret af middelaldrende mænd, der ponce rundt at tale med en usynlig blokke i slutningen af en imaginær telefonlinje. Med hele den seneste telefon i skandaler involverer Blå peter og Richard og Judy, endnu en telefon i problem er den sidste ting, som pengepungende programmer som denne har brug for.\nMen det er ikke første gang, at Deal or No Deal har været i offentligheden. Det forårsagede den elskede vært Noel Edmonds et ømt håndled, der ikke tilsyneladende blev forårsaget af konstant wanking; i stedet for Aftale eller ingen aftale telefonen blev skylden, da den var for tung. Hmm, det er den samme blokke, der kan lide at køre rundt temmelig meget nøgen. Selvfølgelig er dette mens han pervs over kvinder dømmer risikable modelleringskonkurrencer. Vi kan kun forestille os, at Noel strækker sit skæg, da han perves over de toty foran ham.\nProblemet med Aftale eller ingen aftale er det blodige program ikke levende; så bøderne bag scenerne ved allerede, hvor mange penge de indbydende vil vinde i slutningen af showet, fordi den bit, hvor publikumsmedlemmet tilfældigt vælger mængden for seeren til at vinde, blev alle forudregnet.\nNu har Icstis, regulatoren af premium-rate telefon i hotlines, bødet Aftale eller ingen aftale £ 30.000 for vildledende seere til at tro, at de har en chance for at vinde stort tilfældigt, når præmiebeløbet sandsynligvis har været kendt siden marts 2006.\nFor resten af denne artikel, ring 0901 489 0214 for at finde ud af, opkald vil blive opkrævet på £ 1,50 i minuttet og vil vare 20 minutter før vi faktisk kommer rundt for at fortælle dig artiklen var overstået allerede. Bare fortæl ikke Icstis.\n£ 30.000 Fine til No-Deal Phone-In - BBC\n50 Cents SMS-kampagner til konkurs. De kan ikke alle være vitamin vand niveau hjem kører.\nNike signerer Odell Beckham Jr til største NFL skohandler i historie\nMød Mino Raiola, Super Agent, der kunne tjene mere end $ 50 millioner fra et klausul, han satte i sin spiller kontrakt\nTodd Chrisley undlod at foretage betaling på konkursforligning\nVil du være en milliard? Følg disse trin.\nPræsident Trump fratræder fra over 400 virksomheder\nDen Nye Spider-Man er ... Åh, nogle Bloke\nGode nyheder! Mel Gibson er vildt offensiv igen!\nJames Cameron ønsker at han kunne vende tilbage tid, ligesom SkyNet gjorde\nHecklerPlay: Spotify Playlists? Sange i forsvindingsnøglen\nHvor mange penge lavede Mel Gibson fra "Kristi passion?"


Hjem / Hjem & Have > Soveværelse > Puder / Spralla Kattepuder Sorry\nSpralla Kattepuder Sorry Varefakta\nHvad er den bedste gave? Spralla Kattepuder Sorry måske?\nSpralla Kattepuder Sorry er ofte den populære og foretrukne værtsgave. Home & Garden > Plants kategorien indeholder mange eftertragtede gadgets. CoolStuff.dk kendes af rigtig mange som det bedste sted at købe gadgets. Varen kan du bytte op til hele 90 dage efter du har bestilt den. Har du svært ved at finde den sjove gave, kan du gøre det ret let for dig selv; det der skal i kurven er Spralla Kattepuder Sorry, og så kan du med god samvittghed tage til fejringen. Med andre ord: Spralla Kattepuder Sorry er den fedeste fødselsdagsgave. Gadgets er en kategori, som nogle vil mene er useriøst, og det kan være derfor, at nogle, der kvier sig lidt ved at give sjove gaver. Det skal dog ikke afholde dig fra at få de hele store smil frem, når du giver gadgets i gave, det er meget, meget få, der ikke elsker gadgets og nyder at modtage dem som gaver.\nSpralla Kattepuder Sorry med 90 dages returret\nSpralla Kattepuder Sorry findes stadig i Top-10 eller tæt på i en vores rigtig gode kategorier, nemlig Home & Garden > Plants. Du bliver ved købet også tildelt hele 90 dages returret til at sikre dig mod fortrydelse af købet af din vare. Mange er udmærket klar over, at man køber din Spralla Kattepuder Sorry online hos webshoppen CoolStuff.dk, der giver dig det store udvalg af de produkter du leder efter. Hos webshoppens store udvalg finder du noget for alle, deriblandt også produktet er på siden. Når du handler online kan priserne findes lavere end i butikker- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nNår du lader dig friste, og får købt nogle produkter online, er der bedre fordele, som du ikke nødvendigvis får i fysiske butikker. Produkter der handles i en dansk shop, skal have 14 dages returret. når produkterne er købt online, og nogle webshops har valgt at give mere end de 14 dage, de er forpligtet til. At handle online giver dig også en anden fordel, som er et stort udvalg, og det gør en prissammenligning let, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. Og du kan endda gøre det direkte på din mobiltelefon i bussen eller toget. Du får også en anden stor fordel, når du shopper online, og det er du slipper for, at skulle slæbe varerne hjem fra butikken. Dine varer bliver sendt direkte hjem til dig, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. De tider med at stå i kø er længe forbi – i dag handler vi online og så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så ungå de trælse frustrationer over, at det kan tage så lang tid for folk at finde de sidste mønter frem.


Scope > Forum > Filmanmeldelser > Liges� gode som de gamle film!\nDu er her: Scope > Forum > Filmanmeldelser > Liges� gode som de gamle film! Star Wars: Episode II - Klonernes angreb: Liges� gode som ...\nEn af de fedeste star wars!Anonym Til KarlAnonym Succesen Forts�tter !DinMor:) Fed Underholdningchampion1 Bedre end Phantom Menace, men...Anonym Liges� gode som de gamle film!Anonym god star wars filmAnonym UnderholdningKoRn Indl�g\nSe alle indl�g (158) 01/11-04 RetLiges� gode som de gamle film!\nAnonymHatten af for George Lucas: Det er simpelthen et mesterv�rk, han har pr�steret med "Attack of the clones"! Natalia Portman er i rollen som Padm� liges� s�d, smuk og handlekraftig som Carrie Fisher var det som hendes mor i de f�rste tre Star Wars-film, Ewan McGregor giver os en fuldt ud trov�rdig ung udgave af Obi Wan Kenobi, og Hayden Christensen spiller med st� stor gl�d og passion, at man virkelig tror p� ham som den kommende Darth Vader. Alene med sit br�ndende og udtryksfulde blik levendeg�r han den indre konflikt, der plager den unge Anakin, og som jo er forstadiet til hans vej mod Kraftens m�rke side.\nEffekterne i filmen er vildt imponerende, men det er de gode skuespillere og den gode historie der g�r filmen til et mesterv�rk. Selvf�lgelig er det ikke dybsindigt karakterskuespil vi ser (det var det jo heller ikke i de gamle Star Wars-film - det er jo trods kun en eventyrfilm med romatik og drama. ... Men ikke desto mindre g�r skuespillerne det s� godt, at det er en forn�jelse at f�lge dem de 2 timer og 20 min. filmen varer.\nDet er interessant at se hvordan George Lucas langsomt men sikkert knytter tr�dene sammen, s�ledes at alt i episode VI, V og VI passer n�je sammen med episode I, II og III, og omvendt.\nVed sine rent tekniske forbedringer af den gamle trilogi har hans skabt st�rre visuel lighed mellem de gamle film og de nye. Visse fanatiske Star Wars opf�rer sig som om Lucas har lavet om p� historien eller plottet i de gamle film, men der er jo ikke �ndret en snus ved noget. Hvis man genfort�ller hele handlingen fra den gamle trilogi for en person, der aldrig nogensinde har set "Star Wars", og s� bagefter lader vedkommende se Lucas' 2004-udgave af trilogien, vil der ikke v�re den mindste uoverensstemmelse mellem det fortalte og det sete.\nS� disse hard core fans vr�vler bare. Var det ikke bedre blot at nyde alle 5 (snart 6) film og simpelthen bare lade sig rive med, i stedet for at lave en religion ud af de gamle, uredigerede film og g�re dem bedre end de rent faktisk var.\nDer var ogs� meget pjat � la Jar Jar Binks i de gamle film, skuespillet var ogs� letbenet som i de nye film, og hele �nden i filmene var den samme som i den nye prequel.\nI �vrigt er jeg vokset op med den gamle trilogi, men jeg kan alts� fuldt ud liges� godt lide den nye trilogi. Tager man alle de udtalelser om fortiden, som Yoda og Obi-Wan Kenobi kommer med i den gamle trilogi, s� vil man kunne se, at "The Phantom Menace" og "Attack of the Clones" er den helt perfekte forhistorie eller prequel.\nProngsHvis du nu unders�gte det n�rmere ville du blive overrasket over hvor mange modeller der blevet brugt bare i denne film.


Linneas Univers: Perlestørrelse\nDa jeg var ude for at købe en større portion perler forleden, var jeg nødt til at forholde mig til det med perlestørrelsen. Indtil nu har grønlænderperler bare været grønlænderperler. Altså hvert fald hvad størrelsen angår.\nFor jeg har fundet ud af, at de mestendels nu går under navnet “rocaille” eller “rocai”. Det hedder de f.eks. i Panduro.\nNå men først stod jeg med en håndfuld poser med 4 mm perler. Heldigvis nåede jeg at få “second thoughts”, inden kasseapparatet var nået. Så nu har jeg lagt mig fast på størrelsen 2,7 mm. Det tror jeg kommer til at give de flotteste færdige ting.\nEtikketter: perler, smykker


Sagsnummer: 11404755Type : Kontor\nKontorlejemål på 4. sal i markant ejendom\n• Ejendommen har elevator fra indgangspartiet.\n• Markant ejendom i Gladsaxes erhvervskvarter\n• Velindrettede kontorlokaler\nLejemålet er beliggende på 4 sal i markant ejendom i Gladsaxes erhvervskvarter. Kvarteret er i øjeblikket i en hastig udvikling, hvor flere af de ældre ejendomme rives ned, hvorefter der bygges nye moderne kontorejendomme. Ejendommen er trafikalt velbeliggende med Motorring 3 og Gladsaxe Ringvej.\nDer er adgang til lejemålet via indgangspartiet med trappeopgang og personelevator. Lejemålet på 4 sal er indrettet med fordelingsgang, kontorlokaler og møderum af varierende størrelser. En god blanding af enkelt mandskontorer og storrumslokaler. Herudover pænt hvidt elementkøkken med spiseplads samt 2 toiletter\nLejemålet fremtræder i pæn og velvedligeholdt stand med lette hvide skillevægge og ventilation, systemlofter med indbygget lys. Herudover er lokalerne apteret med trægulve i gangarealerne og tæpper i kontorarealerne. Der er optimal mulighed for fleksibel indretning af lejemålet. Skal din virksomhed bruge åbne kontorlandskaber eller er det cellekontorer der skal til. Uanset hvad, så indrettes det nemt i denne ejendom.\nFlot og velholdt ejendom som byder på gode handicapforhold med elevator adgang til etagerne, nyere vinduer og manuelt styrede markiser, dørautomatik ved indgangen og videoovervågning på matriklen.\nEndvidere mulighed for tilleje af arkivplads i kælderen.\nMulighed for tilleje af 12 parkeringspladser på ejendommens parkeringsareal.\nEjendommen er beliggende med kort afstand til Hillerødmotorvejen, og kun 2 km til Helsingørmotorvejen. Der er ca. 500 meter til Gladsaxe Trafikplads med sine mange buslinjer, herunder 153E, 160, 161, 165, 300S og 330E.\nI 2025 åbner den kommende letbane med stop på Gladsaxe Trafikplads på strækningen fra Lundtofte i nord til Ishøj i syd. Letbanen får 29 stationer fordelt på 28 kilometer. I Gladsaxe Kommune vil letbanen stoppe følgende steder: Gammelmosevej, Buddinge S-tog station, Gladsaxe Rådhus, Gladsaxevej, Gladsaxe Trafikplads og Dynamovej.


Fuglenes dag – Skivum Krat – DOF Nordjylland\nForside→Uncategorized→Fuglenes dag – Skivum Krat\n← Ugens fugl – Lærkefalk\nUgens fugl – Trane →\nFuglenes dag – Skivum Krat\nDOF Nordjylland Udgivet den 02-06-2013 af peterk 02-06-2013\nVi var 11 deltagere mødt op ved Suldrup Kirke søndag morgen i fin solskinsvejr. Og allerede på parkeringspladsen hørte vi Rødstjert, så Landsvale ved rede med mere.\nMen vi kørte et par kilometer ned gennem ådalen til en græsmark, hvor vi kunne holde ind uforestyret, vi havde fået et lokal ægtepar med, der gerne ville se og høre noget om fuglene i “deres ådal”.\nAllerede ved ankomsten så vi to par gravænder ved en sandskrænt, de var åbenbart i færd med at afgøre hvem af dem, der skulle have retten til rævehulen, at yngle i.\nPå vej ud gennem ådalen så og hørte vi mange af de små sangfugle f. eks.: Munk, Løvsanger, Gransanger, Blåmejse, Sortmejse, Rødhals, Gøg, Gærdesanger med flere.\nVed huset ned mod åen så vi en Spætmejse ved en redekasse, den fløj frem og tilbage med mad, så den havde sikkert allerede unger i kassen.\nHenne ved huset, blev vi af ejeren inviteret ned til åen gennem haven for at se efter Bjergvipstjert, der skulle være her, den så vi dog ikke i dag, men så i stedet en nydelig rede af Gærdesmutte i væggen af et brændeskur, helt kuglerund med et lille indgangs hul på siden.\nFlere var nu blevet kaffetørstige, så vi gik tilbage til bilerne og holdt et kvarters kaffepause i solen, hvorefter vi gik mod den anden ende af ådalen. Her mødte vi et rådyr, der fredeligt græssede på kanten af åen, indtil den fik færden af os og forsvandt op over bakkerne.\nVi gik op til den store kvæggård, her så vi store flokke af både By- og Landsvaler, samt et par mursejlere.\nVi vente om heroppe og gik tilbage til bilerne, hvor vi så en enkelt Fiskehejre, inden vi afsluttede den 3 timers travetur i en dejlig ådal.\nTekst og foto Poul Erik Sperling.


»Dybest set er jeg jo bare en gadedreng, der er endt på universitetet«\nbillede: Sara Hartmann Sivertsen\nFORSKERPORTRÆT - Københavns Universitets nye professor i formel filosofi, Vincent F. Hendricks, har værdifri videnskab som højeste ideal, og er stolt af at være en gammelgermansk, fascistoid del af det ekspertvælde, de bestemmende politikere ikke lytter til\nHan er ud over det hele, Vincent F. Hendricks. I en universitetsverden, der ofte har rigeligt svært ved at komme ned fra det forkætrede elfenbenstårn, skøjter Hendricks ud til mainstream-publikummet som en regulær akademisk rockstjerne.\nUd over at være Københavns Universitets nyansatte professor i formel filosofi er han også vært på DK 4’s tv-programmer Vincent Vender Virkeligheden, Tankens Magt og Stålvalseværket, flittig klummeskribent og hyppigt benyttet kommentator i medierne om alt fra bagels og mobning til Barack Obama. Han har også undervist Politiets Efterretningstjeneste i logik, så de – forestiller man sig – med Kant i den ene hånd og kniplen i den anden – bedre kan fange banditter.\nMåske er det for at få tid til det hele, at han taler så hurtigt. Den 39-årige Hendricks taler dobbelt så hurtigt som normalt veltalende mennesker og krydrer sine sætninger rigt med anglicismer, filmcitater og bandeord. Men han er ikke så meget i medierne for at pådutte folk sine holdninger. Faktisk gider han heller ikke høre din mening om noget som helst.\nViden er ufølsom\n»Jeg er dødtræt af holdninger. Selv nyheder i tv handler kun om, hvad folk synes. Det er så let at producere holdninger, men det er forudsætningerne for dem – vores viden – der er det interessante.«\nOg viden er, ifølge Vincent Hendricks, ikke blot uafhængig af holdninger, men også af, hvem der besidder den. Han har tidligere sagt, at det er ligegyldigt, om det var Einstein eller Martin Luther King, der opfandt relativitetsteorien.\n»Verden er, som den nu engang er,« forklarer han.\n»Som Robert de Niro engang sagde: ‘This is it, this ain’t something else.’ Verden står derude, og videnskabens ypperligste mål er at forstå sandheden om verdens beskaffenhed og natur, så vidt det er os muligt som mennesker. That’s it.«\nDer er vel også en social virkelighed, som har betydning for, om det er Einstein eller King der ender med at formulere relativitetsteorien?\n»Der er bestemt en social virkelighed. Og der er selvfølgelig nogle kulturelle faktorer, der gør, at nogle bliver akademikere og andre ikke gør. Men det har ikke en døjt med sandheden at gøre.«\n»Verden og dens elementer er hverken sande eller falske, de er, eller også er de ikke. Det er udsagn om verden, der er sande eller falske. Det rager verden to flade blommer, hvilken demografi, hudfarve, social baggrund eller seksuel orientering du har, så længe du på lødig videnskabelig vis kan afdække den, som den er. Hvad der er sandt og falsk er ikke relativt i forhold til, hvad man tror, synes og føler.«\nDerfor hadede Platon demokratiet\nHan er altså en sjov kartoffel, ham Vincent Hendricks, som han sidder der som et andet kæmpebrød med læderstøvlerne oppe på skrivebordet og Ray Ban-brille i karseklippen og lyder som en hardcore platoniker fra en svunden tid med sin snak om viden og idéer fra en ophøjet verden. Og håbløst gammeldags, det indrømmer han gerne, at han er.\n»Ja, på den måde er jeg frygteligt gammelgermansk, fascistoidt anlagt,« smiler han og vedkender sig sin platoniske arv. Til en vis grad, i hvert fald.\n»Altså, Platon så viden som noget, der i sidste instans var forbeholdt de indsigtsfulde – filosofferne. Hvis det stod til ham, så skulle filosofferne styre verden. Gud forbyde det!«\n»Men det ændrer ikke ved Platons grundlæggende indsigt i, at der til viden er knyttet nogle sandhedskriterier,\nsom der ikke er til holdninger og meninger. For Platon kunne sandt og falsk ikke afgøres med flertalsafstemning. Det var derfor, han hadede demokratiet.«\nEr demokratiet så ikke et ideal?\n»Jo. Men ikke for videnskaben. Verden har aldrig sagt noget om, at demokrati er den bedste måde at konfigurere et samfund på, men det mener vi altså, at det er.«\n»Og heraf følger nogle kendsgerninger – en distribution af magten, institutioner, som regulerer den grundlæggende demokratiske struktur og så videre – som vi skal forholde os til for at optimere vores demokratiske styreform. Så på den måde går det hele ikke op i holdninger, selv om den opfattelse, at demokratiet er den bedste styreform, måske er en holdning.«\nRegeringen gør universiteter ligegyldige\nMan kunne foranlediges til at tro, at akademikere var et magtfuldt folkefærd, sådan som de bestemmende politikere i øjeblikket nedsætter den ene kommission af lærde mennesker efter den anden til at rådgive sig. Men det lader ikke til, at politikerne hører efter.\nRegeringen nedsætter en Ungdomskommission, selv om den på forhånd har besluttet sig for at nedsætte den kriminelle lavalder – i modstrid med kommissionens anbefalinger. Og Rigsrevisionen ignoreres, når den konkluderer, at man bruger for mange penge på private sygehuse. Og det er et demokratisk problem, mener Vincent Hendricks.\n»Rigsrevisionen og alle de kommissioner, som regeringen nedsætter, skal jo være demokratiets pejlemærker, og vi har ikke råd til, at politikere har lov til at betvivle dem, sådan per automatik,« siger han.\nSå akademikerne har fået mindre magt under det igangværende opgør med det såkaldte ekspertvælde. Journalisterne, derimod, har ifølge Vincent Hendricks »eksorbitant meget magt.« Men ofte kender de ikke engang forskellen på et holdbart og et gyldigt argument. Og hvis journalisterne ikke gør det, hvem gør så, spørger Hendricks retorisk.\nBestår universitetets opgave så i at uddanne politikerne, journalisterne og meningsdannerne generelt?\n»Mjah, det kan du godt sige. En af vores forpligtelser som forskere er i hvert fald at oplyse hinanden og lægmænd. Vi er ikke nødvendigvis bedre eller mere begavede end alle mulige andre, men vi gør det her af en grund – at vi er suckers for truth, fanatiske sandhedssøgere. Sådan er videnskabsfolk, og sådan bør de være,« siger Vincent Hendricks.\n»Vi gennemgår jo ikke 20-30 års uddannelse for at producere holdninger, men for at producere videnskab. Og det betyder, at nogle gange så er vi eksperterne. Hvorfor skulle man ellers have universiteter og højere læreanstalter?«\nNaser Khader er en naivistisk pandabjørn\nNu er mange af landets politikere jo selv videnskabeligt uddannede, kunne man indvende. Men det glemmer de, så snart de sætter fødderne på Christiansborg, hævder Hendricks. Derinde er de i holdningernes vold, mener han og fortæller om, hvordan han blandt andet er blevet inviteret ind og diskutere dansk forskningspolitik med Naser Khader.\n»Jeg fortalte ham surt for usødet hvad jeg mente om den danske forskningspolitik. Han nikkede og sagde tak, og så kom der ikke rigtig mere ud af det.«\n»Naser mindede mig om et maleri af Hans Scherfig. Sådan et lidt naivistisk et med en lille giraf og en abe og en pandabjørn. Naser, du er samfundsvidenskabsmand, sagde jeg til ham. Hvor bliver din videnskab af?«\n»Jeg kan ellers meget godt lide ham, men det er meget symptomatisk for politikere, at de glemmer deres videnskab.«\nHvis viden er et ideal at stræbe efter, ville det så være at foretrække, at alle håndværkerne og kassemedarbejderne kom på universitetet og blev akademikere?\n»Jeg tvivler kraftigt på, at verden ville være et bedre sted, hvis vi alle sammen var akademikere. Vi har alle en forpligtelse som mennesker til at blive så indsigtsfulde som muligt, men det kan man sagtens blive uden for universiteterne.«\n»Det klogeste menneske, jeg kender, er en af mine venner i San Francisco, som er komplet uboglig, og desværre ryger for meget hash, men som er sindssygt godt begavet.«\nPatron i posten\nVincent Hendricks har gjort det til sin metier at koge filosofisk suppe på hverdagssituationer og anskueliggøre logikkens relevans for os alle sammen. Populærvidenskab kaldes det også. Og det er ikke alle, der ser lige mildt på den genre. Hendricks får nogle kollegiale hug for sit medietække.\n»Populærvidenskab er bare en måde at formidle et stof på. Det er selvfølgelig svært at formidle et komplekst stof, så lægfolk kan forstå det, men det gør egentlig bare udfordringen større, i og med at du skal være sikker på at få alle krumtapperne med.«\n»Selvfølgelig skal man være forsigtig og sørge for at levere et ansvarligt stykke videnskabeligt arbejde og udtale sig om det, man har forstand på. Men jeg har ikke fået nævneværdige tæsk for at være meget i medierne,« siger han.\nFolk, der har set eller hørt Vincent Hendricks, har ofte en mening om ham. Og han har modtaget indtil flere\nracistiske hadebreve. Et af dem med en uaffyret patron i konvolutten og en seddel med teksten ’halvneger’.\n»Når man stikker snuden frem, så får man til tider nogen på den, og specielt når man har en negernæse så stor som min,« griner han afvæbnende.\n»Men ja, jeg har fået trusselsmails. Det er noget, der sker fra tid til anden, men det er ikke så ofte.«\nBerører det dig?\n»Det irriterer mig. Man skal jo informere sin arbejdsplads, når man er blevet truet, og det tager tid. Men jeg har aldrig følt, at der var nogen alvor bag truslerne.«\nIdeologi som studiebrændstof\nÉn ting er at bedrive værdifri forskning. Noget andet er de studerendes tilgang til stoffet. Kan ideologi ikke være et godt brændstof til de studerendes lektielæsning? Er de mest aktive studerende ikke ofte dem, der også er politisk eller ideologisk indignerede? Vincent Hendricks trækker for første gang vejret inden et svar.\n»Jo, det er de sikkert. Og det er måske heller ikke så skidt at have en ideologi. Men ideologien i sig selv giver jeg\nikke noget for. Jeg giver kun noget for ideologien, hvis den er motor for, at du får større indsigt i verden.«\n»Man skal være ærefrygtig over for sin videnskab. Man skal møde sit fag med ærbødighed, ikke med sin holdning.«\nHvordan møder dine studerende deres fag?\n»Generelt vil jeg sige, at de er ærbødige, men jeg giver dem heller ikke anledning til andet,« siger Hendricks og slår en skraldende latter op, som man så kan tolke som man vil.\nSom klummeskribent har Hendricks selv bedrevet kapitalismekritik i tidsskriftet Kritik. Er det nu ikke holdninger?\n»Men hør nu her,« siger han og tager fødderne ned fra bordet. »Vi lever i et kapitalistisk samfund. Sådan er det bare, all right? Deraf følger nogle kendsgerninger. Blandt andet at vi har en anerkendelsesøkonomi, og at man kan bruge pluralistisk ignorance til at styre folk til at købe bestemte produkter.«\n»En ting, der karakteriserer os som mennesker, det er ratio – fornuften, forstanden. Så jeg forstår ikke, hvorfor man stiller sig tilfreds med at lade sig fornærme på sin intelligens. Det er det, jeg har kritiseret.«\nHvordan har logikken det i den moderne tidsalder med Facebook og Wikipedia?\n»Det er et godt spørgsmål. Der er forskel på viden og information. Viden implicerer information, men ikke omvendt. Så hvis jeg bliver bekendt med, at verden er styret af grådig kapital, så er jeg informeret derom, men det betyder ikke, at jeg ved det.«\n»Det hænger selvfølgelig sammen med, at information ikke behøver at være sand, men det skal viden jo være. Derfor kan man ikke bruge Wikipedia som autoritativ kilde til viden, men man kan bruge den som grønthøster for information.«\n»Sapere aude – vov at vide – sagde Kant og kammeraterne i sin tid. Det betød, at der var noget vovet, måske endda noget farligt ved at få ny viden.«\n»Og jeg kan godt sige dig, at hvis de havde vidst, at forøget information ville føre til Youtube, Fuckface, undskyld Facebook, Twitter og så videre, så havde de drømt sig tilbage til den mørke middelalder, de lige havde forladt,« siger Hendricks og slår i bordet.\nOg hvordan gebærder hans egne filosofistuderende sig i informationsalderen?\n»Mit indtryk er generelt, at studerende er videbegærlige, men de er også forkælede. Når nogen spørger mig, om de skal kunne et bestemt stof til eksamen, så bliver jeg gasblå i ansigtet af raseri. Hvad er du her for? Studying for credit or learning for life? You better learn for fucking life!« siger Hendricks, der nu har talt sig godt varm, og peger på mig.\nEn fejlfarvet gadedreng\nVincent Hendricks bestyrer i efteråret hele tre talkshows, og det giver unægteligt point på universitetets pr-konto at have en professor med medieflair. Men det kommer vel også af, at Hendricks afviger så meget fra normen på et fag, der ellers regeres af midaldrende, hvide mænd.\n»En fejlfarve som mig matcher nok ikke prototypen på en professor, men jeg vil helst anerkendes for mine faglige kompetencer,« siger han. Selvfølgelig. Men er der ikke noget om, at Hendricks’ fremtoning – og ikke kun hans hudfarve – er med til at give ham en del af den opmærksomhed, han nyder?\n»Det har da helt sikkert sine fordele at ligge ude i halen af normaldistributionen af professorer frem for på toppen. Men det har også slagsider. Når jeg for eksempel bliver stoppet i lufthavnen og fortæller, at jeg er professor i filosofi, så siger sikkerhedspersonalet: ’ja ja, og jeg er Napoleon Bonaparte’. Den side er der jo også.«\n»Og dybest set er jeg jo bare en gadedreng, der er endt på universitetet.«\nEnhver humanist må kræve samtykke til omskæring\nSkal racisme bekæmpes med institutionel racisme?


Oplæg til Institut for menneskerettigheders Inklusionsseminar d. 4. marts 2008 kl. 15:00 17:00 - PDF\nDownload "Oplæg til Institut for menneskerettigheders Inklusionsseminar d. 4. marts 2008 kl. 15:00 17:00"\n1 Oplæg til Institut for menneskerettigheders Inklusionsseminar d. 4. marts 2008 kl. 15:00 17:00 Statsautoriseret faderløs Allerførst tak for indbydelsen til seminaret her. Som tidligere medlem af Etisk Råd har jeg indvilget i at komme som opponent til de foregående to oplægsholdere om det pågældende emne, som jeg har beskæftiget mig en del med i de forgangne tre år. Forhåbentligt bliver det knap så meget for at gøre den i rollen som the bad guy som for at prøve at tilføre denne debat nogle flere nuancer og vinkler. Da loven om kunstig befrugtning stod for at skulle revideres i 2005, og debatten om enlige og lesbiske kvinders ret til kunstig befrugtning i offentlig regi efterfølgende verserede i aviser, radio og TV, var der flere udsagn, der gik igen: Et af dem lød, at nu skulle både enlige kvinder og homoseksuelle også have lov til at få børn. Det studsede jeg meget over: For har de ikke hele tiden haft lov til det dybest set? Hvem har forhindret dem? Et andet lød, at nu skulle alle ulovlige børn af homoseksuelle endelig anerkendes? Ulovlige børn! Sikke noget sludder. Der er ikke nogen børn, der er ulovlige! Og at bringe sådan et begreb i spil, når vi for længst har aflivet ét om uægte børn, forekom mig meget aparte. Alle børn bliver anerkendt. Tilbage i 1939 fik børn født udenfor ægteskab samme retsstilling som børn født indenfor. Den oprindelig lov om kunstig befrugtning er 25 år gammel og var i udgangspunktet udelukkende tiltænkt heteroseksuelle par, der - mod forventning - ikke kunne opnå graviditet på naturlig vis. Men - som før sagt - er der siden kommet flere interessegrupper til. Med argumentet, at man med kunstig befrugtning alligevel har sat det naturlige ud af kraft, påberåber selv raske, fertile kvinder sig retten til at blive behandlet for barnløshed. Det er absurd.\n2 Desværre ikke mere absurd end at det er lykkedes at bilde såvel mange politikere som brede dele af befolkningen ind, at der er tale om diskrimination ved ikke at ligestille seksuelle mindretal og kvinder med anden civil status med alle andre i spørgsmålet om kunstig befrugtning. Og et lille flertal i Folketinget følte sig d. 2. juni forrige år forpligtet til at indfri ønsket hos disse kvinder, der siden januar sidste år har kunnet lade sig inseminere på offentlige sygehuse. Dybest set burde denne beslutning måske ikke undre, da vi lever i en udpræget rettighedskultur, der efterhånden har udmanøvreret et begreb som værdigt trængende. Intet kan som rettigheder feje alle etiske betænkeligheder af bordet. Hér i landet har vi alle behov, der skal opfyldes hele tiden og allerhelst af staten! Et grundlæggende gode som den personlige frihed til at gøre som man finder bedst i øvrigt i et samfund med højt til loftet som Danmark har det med at blive fuldstændig overset i en nidkær og millimeterdemokratisk bestræbelse på at ville dele sol og vind lige. Hele tiden. Kigger man lidt nærmere på rettighedsbegrebet, så har det ændret sig radikalt. Fra oprindeligt at være såkaldt negative rettigheder, der skulle sikre det enkelte menneske et personligt råderum og garantere borgeren en række ukrænkelige frihedsrettigheder bliver rettigheder i vores velfærdssamfund efterhånden udelukkende betragtet som positive rettigheder, dvs. velfærdsrettigheder, som staten har en forpligtelse til at opfylde for den enkelte borger. Staten er dermed ikke længere én, man holder 10 skridt fra livet, som i 1776, hvor de klassiske rettigheder blev formuleret i USA, men er tværtimod blevet én, man forventer tager aktiv del i ens tilværelse. Gennem hele livet. Så de babyer, vi i en ikke så fjern fortid bildte små børn ind kom med storken, kræver voksne mennesker som de mest naturlige i verden - i dag skal komme med staten Hvor bliver etikken af i denne rettighedstænkning?\n3 Hvor bliver hensynet til børns behov for mænd i deres liv af? Eller for mødre, hvis vi taler om homoseksuelle mænd, der ønsker at stifte familie? Er vi i gang med at ophæve det enkelte køns særegne betydning i forhold til børn, samtidigt med, at vi for tiden skriger efter mandlige skolelærere og mandlige pædagoger? Og - mens vi venter på sidstnævnte - må invitere store skoledrenge ind i børnehaverne for at tumle med de små drenge? Et ofte fremført argument fra tilhængerne af denne lov er forestillingen - idealet - om den værdineutrale stat, der ikke diskriminerer. Den totalt og aldeles værdineutrale stat er imidlertid en illusion: For når flere interesser kolliderer med hinanden, vil man altid skulle foretage et valg! Den nuværende lovgivning, der udtrykker god vilje overfor de berørte kvinder, er til gengæld endt med at være en total desavouering af mænd: For signalværdien af loven er, at mænd ikke er vigtige i forhold til børn. Mænd gør ingen forskel. Mænd er overflødige. Det undrer mig al den stund, at almenpsykologien altid har pointeret vigtigheden af barnets kontakt til begge forældre, og at alle ligestillingsbestræbelser de sidste 35 år er gået ud på at betone vigtigheden af faderen i forhold til børnene. Han har skullet være en tydelig og tilstedeværende rollemodel, han har skullet tage et større ansvar i familien, større del i sine børns liv, gå på barsel, gå ned i tid, men Vupti! pludselig kan han fuldstændigt undværes Bestræbelserne på at knytte faderen til børnene ses også statueret i FN's konvention om Barnets Rettigheder, som Danmark frivilligt valgte at ratificere i 1991 og dermed har en forpligtelse til at efterleve. Med sigtet på barnets tarv hedder det sig her, at børn i videst mulig omfang skal sikres en opvækst med begge forældre og videre at, staten ikke må lave foranstaltninger, der forhindrer børn i at have kontakt til begge deres forældre. Og så spørger jeg bare: Kan vi både blæse og ha mel i munden? Nu giver det naturligvis ikke meget mening at indtænke en mand i et lesbisk parforhold eller for den sags skyld en kvinde hos to homoseksuelle mænd; det siger sig selv. Men mens vi kan notere os, at ingen vel efterhånden hæver et øjenbryn over f.eks. lesbiske kvinders eget initiativ til at stifte familie eller enhver anden finurlig familieform for den sags skyld, så burde lovgivningen i mine øjne og af flere grunde - holde sig til et længe vedtaget forældrebegreb som normen (de i\n4 forplantningen involverede parter, der sikrer børnene rollemodeller af begge køn) og derfor kun tilbyde kunstig befrugtning til heteroseksuelle par. Og hvorfor så det? Skyldes det, at vi dermed ikke regner den enkelte homoseksuelle for egnet som forælder? Nej, det gør det ikke! Eller skyldes det at vi kun anerkender familier, der ligner den, vi kender fra Kinder Mælkesnitte-reklame? Nej, heller ikke. Det handler snarere om det etisk set er forsvarligt via lovgivning at reducere børn, som vi typisk opfatter som frugten af to menneskers kærlighed til hinanden, til en velfærdsydelse i stil med boligsikring. børnepenge og SU? Er det OK at vi på denne måde gør børn til en form for metervare, man har krav på - lige meget hvad? At børn ender som et middel i ligestillingsbestræbelser for særlige interessegrupper? For det andet fordi det med argumentet om lesbiske kvinders behov for at blive biologiske mødre, har ført til kravet fra homoseksuelle mænd om i første omgang at kunne adoptere, og på sigt sikkert vil blive brugt som løftestang for de samme mænds krav om at få adgang til rugemødre, så de også med statens mellemkomst kan blive biologiske fædre. I det hele taget er det ikke svært at forestille sig krav fra andre grupper: F.eks. kunne 60-årige kvinder på efterløn hævde, at de ikke ville aldersdiskrimineres og derfor kræve adgang til kunstig befrugtning på lige fod med andre. Og jævnaldrende mænd kunne hævde det samme. Og som det sidste men vigtigste - fordi man med denne lovgivning helt og aldeles overser barnets tarv. At man opfylder et forståeligt ønske om børn for indtil videre - kvinder, men lader det ske på bekostning af børnene, der gøres livsvarigt faderløse. Ja ikke engang børnenes behov for at kende deres biologiske ophav på fædrene side anerkender man, idet de bliver undfanget vha. anonym donorsæd. I Danmark hylder vi ellers princippet om lighed for loven, tilstræber åbenhed og sikrer den enkelte borger adgang til aktindsigt, så man kan derfor ikke andet end undre sig over, at man samtidig giver grønt lys for dette systematiske hemmelighedskræmmeri.\n5 Et andet argument, der ofte høres i debatten, er argumentet om mangfoldighed. Men er det kun staten, der sikrer den? Bør mangfoldighed ikke først og fremmest sikres af mennesker, der træffer individuelle valg, og står til ansvar for dem. Det vil sige, at den eventuelle dreng, der i sin opvækst har måttet undvære en far, ikke som voksen kan sagsøge staten for at have forhindret ham i en, men må se det som et personligt mellemværende mellem ham og hans mor: At han må holde sin mor ansvarlig for denne disposition. Igen: Min og mange andres skepsis overfor, at staten via lovgivning i den grad aktivt bidrager til enlige og seksuelle mindretals familiedannelse, er ikke udtryk for homofobi eller intolerance, selvom der har været en vis tendens til at udstille det som det. Personligt synes jeg ikke det er ideelt, men det er der som bekendt meget der ikke er. Folk må heldigvis i vores del af verden gøre som de har lyst respekt for det! men når det kommer til lovgivning, så er det den svageste parts interesser, der skal tilgodeses. Og hvordan jeg end vender at dreje det, så synes jeg ikke det er fair at behandle raske og som oftest fuldt fertile voksne mennesker for barnløshed, når det sker på bekostning af deres børn, der gøres livsvarigt faderløse - eller moderløse for den sags skyld. Kit Louise Strand\nKonsekvenserne af ægteskab mellem to personer af samme køn\nKonsekvenserne af ægteskab mellem to personer af samme køn Ved professor Asger Chr. Højlund, fakultetsleder Jørn Henrik Olsen og lektor Kurt E. Larsen, Menighedsfakultetet, Aarhus. Skrevet på vegne af


En del online varehuse tildeler nu til dags flere fragtmetoder. Den mest anvendte er p.t. udleveringssteder, som giver dig mulighed for at hente dine nye varer når der er mulighed for det. Leveringsmetoden er nemlig ret smart, og typisk endvidere den mest letkøbte leveringsmetode ved køb af .\nDu bør derudover overveje at få ordren bragt til din lejlighed eller til dit arbejdes adresse. Den viser sig almindeligvis en tand mindre prisbillig, men også super nem. Den billigste fragtform kan ikke modsiges at være at hente pakken selv, men dette beroer på at du befinder dig i kort afstand af e-shoppens tilholdssted.\nLeveringshastigheden på kan i nogle tilfælde være rigtig vigtig forudsat man har behov for din ordre om få sekunder, så herved er det helt klogt at du ser det forventede leveringstidspunkt for den respektive vare.\nFlere internet selskaber giver 1 dags fragt på mange produkter, eksempelvis , men vær opmærksom på at det tager udgangspunkt i at bestillingen køres igennem forinden et fastsat klokkeslæt, med det formål at de sandsynligvis kan nå at få dit nye produkt fikset før logistikmedarbejderne har fri.\nFlere online varehuse frembyder fragtfri levering, men undertiden kun såfremt man bestiller for en fastsat sum. Ellers skal man tage den mest letkøbte løsning til levering, som tit – om man opholder sig nær Taastrup, Ikast eller Skjern – er at få kørt dine varer til et udleveringssted.\nDet er særligt gnidningsløst for alle og enhver at lave prissammenligning på diverse online firmaer, og på grund af dette har massevis af internet varehuse fundet det uundgåeligt at tvinge prisniveauet på mange af deres varer – til babyer og børn, og endvidere også til mænd og kvinder – eftertrykkeligt, og endda nogle gange sikre levering uden gebyr.\nDet kan dog stadigvæk være lønsomt at efterse indtil flere online shops efter rabatkoder på inden du shopper, sådan at man er på den sikre side med at skaffe sig den bedste pris.\nMan må dog ikke undervurdere, at såfremt en forretning på nettet annoncerer varer til salg for en udsalgspris der kan ses som besynderligt fremragende, så kan det undertiden være et karakteristika der viser en falsk online forretning. Køb med gængse betalingskort er ikke desto mindre indbefattet af Indsigelsesordningen, der bistår en overfor fup online shops.\nGenerelt foreslår vi kortbetalinger eller MobilePay. Som en alternativ mulighed bør du overveje en løsning som eksempelvis ViaBill, såfremt du vil afbetale omkostningerne ude i fremtiden.\nFør folk køber på en forhandler på nettet bør man uden tvivl studere netshoppens regler, det er dog bare ikke videre interessant.\nEt andet alternativ kunne måske være at bemærke om internet shoppen er medlem af e-mærke ordningen, fordi det skulle være en påvisning af at online forretningen overholder de danske love, udover at internet butikken hyppigt efterses af sagkyndige der kender de gældende regler. Dette er desuden en god chance for at blive hjulpet, hvis du oplever udfordringer som følge af dit køb.\nTilsvarende går vi ind for at køberen er klar over de mest relevante betingelser der kan spille ind i forbindelse med handlen, som fx hvilken ombytningsrettighed online butikken anvender. Derfor er det ydermere essesentielt, at man stadig gemmer sin ordremail, således man når som helst kan dokumentere købet af , om man er på udkig efter et produkt til en dame eller herre.\nTrustpilot tilbyder dig fuldstændig fordelagtige løsninger til at efterforske ganske mange øvrige forbrugeres anmeldelser og herved stiller vi forslag om, at du gransker online shoppens kritik af inden du køber.\nFacebook bringer dig for øvrigt faktisk gunstige løsninger til at få et kig ind i internet selskabets troværdighed. I øvrigt er der nogle online forretninger hvor det er muligt at publicere en anmeldelse af købsoplevelsen, som tilmed kan udnyttes til at bedømme kundetilfredsheden.\nWebsitet finansieres af annonceindtægter. Vi arbejder sammen med flere e-shops og publicerer deres produkter, og tjener honorar når de besøgende vi sender videre udfører en bestilling.\nFakta om produkter og internet shops opdateres løbende, men der tages forbehold for ændringer der er foretaget efter at vi senest opdaterede de anvendte data.


35 uheld i sneen | TV2 Nord\n35 uheld i sneen\nNordjyllands Politi melder om 35 færdselsuheld det seneste døgn.\n18. jan 2014, kl. 10:20\nNordjyllands Politi har været kaldt ud en hel del gange i det seneste døgn. 35 har anmeldt uheld i den nordjyske politikreds.\n- Selvom vejret har været voldsomt, så er det alligevel usædvanligt mange uheld på så kort tid. Og så er der også alle de hændelser, vi ikke hører om, siger vagtchef Per Jørgensen, Nordjylland Politi.\nDer har været flest fastkørte og væltede biler på motorvejen syd og nord for Aalborg. På Hirtshalsmotorvejen E39 er den især gal omkring Vrå. Og på Frederikshavnmotorvejen E45 er det Jyske Ås omkring Flauenskjold, der volder problemer for bilister.\n- Det er mest de store tunge køretøjer, busser og lastbiler, der er væltet eller skredet ud, siger vagtchef Per Jørgensen.\nHan kan til gengæld melde om en forholdsvis stille og rolig nat, når det gælder forlystelseslivet.\n- Det har været overkommeligt, og vi har kun et par anholdelser, siger vagtchefen.


Legestativ med rutsjebane og trætag Smart Sparrow | Wickey.dk\nLegestativ med rutsjebane og trætag Wickey Smart Sparrow\nSom en spurv stryger luftskibet Smart Sparrow hurtigt og behændigt opad for at strejfe rundt på himlen efter vilde eventyr. Højt oppe står kaptajnen på sin platform med et fast greb om rattet, mens hand samtidigt udforsker omgivelserne med sit teleskop med regnen sagte trommende mod det beskyttende trætag. En begejstret sømand klatrer op til kaptajnen ad den skrånende klatrestige: "Ø i sigte!”. Et kort, men beslutsomt nik fra kaptajnen er nok til at vise nøjagtigt, hvad der skal ske. ”Klar til landgang!” gjalder det fra den øverste platform, hvorpå den lille sømand suser ned ad bølgerutsjebanen i lynende fart for at forberede landgangen sammen med kammeraterne.\nEt højt brag og lidt rystelser rundt omkring, men i det store hele? En god landgang! Med glade forventninger tager kaptajnen de første skridt ind i det nyopdagede land. Det varme sand smyger sig om hans fødder, og et smil former sig om munden, mens hans kammerater forventningsfulde ser på ham: "Afsted til strandbaren! Denne omgang er på mig!"


vin Archives - Artikelforlaget.dk\nMoët & Chandon – Brut og Rosé\n22. oktober 2014 af Drinkwell\nMoët & Chandon er verdens ældste champagne hus. Med en samlet produktion årligt på over 26 millioner flasker er huset verdens også største. Moët & Chandon Brut Imperial En stor del af denne produktion går til husets flagskib – Moët & Chandon Brut Imperial. Denne er en ikonisk champagne, man kender over hele verden. IgennemLæs hele artiklen…\nSkrevet i: Mad og drikke Tags: champagne, druer, vin\nDerfor skal din næste ferie gå til Frankrig\n15. april 2014 af mikkeltimtra\nÅbningen af kanaltunnelen, hvilket gør rejse endnu hurtigere og nemmere var en åbenbaring. Disse dage er Frankrig dog ikke i fronten i vores sind ved booking af en ferie. Det er så billigt at rejse med fly, at vi måske booker til at rejse overalt i Europa, eller endda endnu længere væk, med langdistanceflyvninger destinationerLæs hele artiklen…\nSkrevet i: Ferie og rejser, Rejseguides Tags: frankrig, sol, tour de france, vin\nVin – skal du bruge mange penge på det?\n23. juni 2013 af CasperJDK\nMåske. Men det skal jeg nok prøve at forklare dig i denne tekst. Lad mig starte med at sige, at jeg ikke har særlig meget forstand på vin – jeg bruger blot min sunde fornuft. Lad os tage et eksempel. Du kan sikkert godt lide en af de dyre vine ikke? Mange mennesker smager enLæs hele artiklen…\nSkrevet i: Mad og drikke Tags: vin


Flyvetid københavn madeira\nFlyvetid københavn madeira. Billige flybilletter fra København til Funchal\nFlybilletter til Funchal på Madeira | FDM travel Velkommen til Lissabon - en by med københavn, forlystelsesliv, god mad og spændende kultur. Min side. Med SAS kan du flyvetid til Madeira hver lørdag i perioden fra madeira oktober — flyvetid maj Hvis du madeira fleksibel med hensyn til dine rejsedatoer, så prøv at københavn fly til Funchal på forskellige datoer. Hvor lang tid tager det at flyve fra Kastrup Lufthavn til Funchal? Den samlede flyvetid fra Københavns Lufthavn til Maderia Lufthavn i Portugal Den samlede. Afstand København Madeira, km med fly (lige linje). Fra: København, Hovedstaden, Danmark - Til: Madeira, Portugal Anslået flyvetid: 4 timer, 18 minutter.\nFLYVETID KØBENHAVN MADEIRA - rasmus seebach tusind farver noder. Flyvetider fra København\nFlyvetid københavn madeira, myggenet til hovedet Find flybilletter fra København til Funchal\nDenne populære portugisiske ø er kendt for sit milde klima hele året madeira takket være sin placering i det Nordatlantiske Ocean. Placeringen nord for Tenerife samt vest for Marokko gør øen rejsevenlig alle årets 12 måneder, men særligt københavn og sommermånederne er populære rejsetidspunkter. På nuværende tidspunkt er dere ingen direkte fly fra Denmark, så du skal have flyvetid mellemlanding typisk i Portugal, hvilket bringer rejsetiden op på omring 6 timer. Site map Afstand Madeira København, km med fly (lige linje). Anslået flyvetid: 4 timer, 18 minutter Hvor lang tid tager det at flyve til København fra Madeira? Flyvetid. Book billige flyrejser fra København til Madeira. Find de bedste priser på flybilletter med vores lavpriskalender, og book rejsen i dag!. Vores beregninger er baseret på den korteste mulige afstand mellem Københavns Lufthavn i Danmark og Maderia Lufthavn i Portugal. Du skal være opmærksom på at der kan være afvigelser fra denne rute, da der kan være forhold der gør at dit flyselskab vælger en anden rute mellem København og Funchal, ligesom vind- og vejr forhold også kan spille ind på rejsetiden. Book billige flyrejser fra København til Madeira. Find de bedste priser på flybilletter med vores lavpriskalender, og book rejsen i dag! Find de billigste flyrejser med lavpriskalenderen. Menu Bruger du hjælpemidler som skærmlæsere eller software til talegenkendelse? Aktiver 'Tilstand til hjælp til handicappede' for at få den optimale. le luma hillerød Find din rejse til Madeira. København bedste surfersteder flyvetid du fx i København do Madeira og Paol flyvetid Mar. De priser, der vises madeira denne side, er kun anslåede laveste priser. Enhver rejsende rådes til at købe en rejseforsikring, skulle uheldet være ude.\nBook billige flyrejser fra København til Madeira. Find de bedste priser på flybilletter med vores lavpriskalender, og book rejsen i dag!. Søg efter og sammenlign fly fra København til Funchal med momondo, og book din næste flyrejse i dag. Vi finder flypriser på mere end rejsesider. Rejs med Apollo til Madeira i Portugal og nyd en afslappende ferie i smukke 2 rejser sammen: Dobbeltværelser, 7 nætter, 16/12 , Fra København/Kastrup. Søg efter og sammenlign fly fra København til Funchal med momondo, og book din næste flyrejse i dag. Vi finder flypriser på mere end rejsesider. Rejs med Apollo til Madeira i Portugal og nyd en afslappende ferie i smukke 2 rejser sammen: Dobbeltværelser, 7 nætter, 16/12 , Fra København/Kastrup. til dit rejsemål? Her kan du finde både flyvetid og afstand til din destination. Bemærk: Denne side viser de omtrentlige flyvetider fra København til andre byer. De faktiske . Portugal - Madeira ,6 km /4 timer, 24 minutter. Puerto Rico. Flyv til Madeira med SAS i perioden fra 26 oktober – 16 maj Du kan flyve fra København og flere andre danske byer. Det er nemt at finde en afgang. Du kan ofte spare penge på din flybillet til Funchal på Madeira, hvis du Flyvetider til Funchal: København - Funchal: 4 timer og 50 minutter med direkte fly. Find flybilletter fra København til Funchal Herunder kan du se de bedste priser for din rute i løbet af de næste tre måneder. Alle ruter er fundet på momondo i denne uge. Se de hurtigste og billigste fly fra København til Funchal ved at skifte fane.\nFLYVETID KØBENHAVN MADEIRA - fersk laks i ovn. Flyvetider fra København\nPå Madeira kan du vandre i tropisk grønne eventyrsskove, bade i opvarmede pools og spejde efter delfiner. Øen tiltrækker nysgerrige eventyrere i alle aldre. Opdateret juni Find billige flyrejser til Madeira Lufthavn. Hvis du vil flyve til Madeira Lufthavn, hjælper Skyscanner dig både med at finde de billigste rejser til Madeira; denne smukke, portugisiske ferieø og også den hurtigste flyvetur. Eftersom Madeira er rejsevenlig hele året rundt, takket være det milde klima, så er øen dog mest populær i foråret og sommeren hvor du også finder de højeste priser. Skal du have de billigste billetter skal du kigge på månederne november og januar (Kilde: momondo prisindsigt for ruten København – Madeira, februar ). Udforsk Madeira. Uden for byen venter en grøn og blomstrende ø, som er kendt for sine storslåede udsigter. Oplev den magiske natur på hesteryg, på golfbanen eller på en vandretur langs en af levadaerne. Hvis du vil have det maksimale ud af din rejse til Madeira, er det en god idé at leje en bil.\nRejser til Madeira flyvetid københavn madeira\nFlyvetid Københavns Lufthavn (CPH) til Maderia Lufthavn (FNC)\nFlybilletter til Funchal på Madeira tout pour bébé liste de naissance\nSpies tilbyder hoteller både i centrum og lidt uden for byen. Porto Santo 58 km fra Madeira.\nRejs med Apollo til Madeira i Portugal og nyd en afslappende ferie i smukke 2 rejser sammen: Dobbeltværelser, 7 nætter, 16/12 , Fra København/Kastrup. Søg efter og sammenlign fly fra København til Funchal med momondo, og book din næste flyrejse i dag. Vi finder flypriser på mere end rejsesider. Hvor lang tid tager det at flyve fra Kastrup Lufthavn til Funchal? Den samlede flyvetid fra Københavns Lufthavn til Maderia Lufthavn i Portugal Den samlede.\nFlyvetid københavn madeira, stor ipad pris Find flybilletter fra København til Funchal\nLangs disse levadas er der anlagt vandrestier, som vil føre dig ud madeira mere fjerne og ukendte områder madeira øen. Et Smukt landskab Madeira er flyvetid en flydende have ude i Atlanterhavet. Vi har en flyafgang til Madeira hver lørdag fra 26 oktober — københavn maj. Fra lufthavnen til Apollos første flyvetid i København tager det ca.\nFly til Madeira i perioden 26 oktober – 16 maj\nfly til Madeira Udforsk Madeira\nkosmos en rejse i tid og rum\nHvor lang tid tager det at flyve fra Kastrup Lufthavn til Funchal?\nSiguiente: Ultralydsrenser til briller » »\nAnterior: « « Jouer jeux online\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Flyvetid københavn madeira linkp.envabharz.se


endura Endura windchill glove, s, black - Find handsker & luffer fra endura på nettet hos friluftsland.dk\nendura windchill glove, s, black fra endura\nKøb denne Endura windchill glove, s, black fra endura hos friluftsland.dk.\nFind varen online her hos friluftsland.dk for en pris på 369,00 DKK.\nendura er kendetegnet ved at have de meget seje handsker & luffer, og Endura windchill glove, s, black er overhovedet ikke undtaget. Og det er slet ikke en hemmelighed at virkelig glade ift. kvalitet kontra pris, og fordelene er heller ikke mulige at overse.\nFå overblik over alle vores handsker & luffer fra endura her.\nFind alle varer fra endura her.\nFind alle og køb lige netop den handsker & luffer du mangler her.\nHvorfor vælge Endura windchill glove, s, black fra endura?\nHvad er årsagen til at man skal købe handsker & luffer fra endura, og ikke hos en af de mange andre konkurrerende mærker?\nDet er et rigtig fornuftigt spørgsmål, men slet ikke besværligt at få svar på. For lige med endura, specielt når det handler om handsker & luffer, så har de et rigtig godt omdømme, og alle deres kunder er helt vilde med dem.\nOg hvorfor så det spørger man så måske? Jo, det er simpelt. endura har en helt tæt sammenhæng mellem pris & kvalitet. Det er en ting alle købere værdsætter meget højt.\nDu kan i dag bestille Endura windchill glove, s, black fra endura til 369,00 DKK. Det er jo slet ikke skidt!\nOg hvorfor skal man vælge at købe handsker & luffer fra endura fra friluftsland.dk?\nMen hvad er årsagen til at man skal købe Endura windchill glove, s, black fra endura på friluftsland.dk, og ikke én af de konkurrerende forhandlere?\nFor det første er friluftsland.dk kendt for deres hurtige levering. Køber du tidligt nok på en hverdag, så bliver pakken sendt selv samme dag. Derudover har de fornuftige priser på levering, en faktor at have med i beregningerne. Og når nu vi allerede er ved emnet om fragt, så er reglerne vedrørende retur, så kan NaturKlub også skrive under på, at denne del er helt OK hos friluftsland.dk.\nAndre kendetegn ved denne online butik? Ikke nok med at have gode priser på levering, gode regler omkring retur, så kan friluftsland.dk også være stolte af deres imødekommende service for deres kunder.\nTil sidst, men absolut ikke mindst, så er vi hos NaturKlub glade for de konkurrencedygtige priser for varerne, samt det imponerende varelager.\nendura mens hummvee ii l/s jersey, s, black fra endura\nendura – superundertrøje\nendura mens mt500 spray baggy short ii, s, black fra endura


Regeringen vil bevæbne danskere med peberspray i hjemmet | Krimi | jv.dk\nRegeringen vil bevæbne danskere med peberspray i hjemmet\nPubliceret 10. september 2018 kl. 04:30\nVåbenhandlere og andre forretningsdrivende skal kunne sælge peberspray, fremgår det af lovforslag fra regeringen. Borgerne må kun bruge den i nødværge i hjemmet. Ofre for stalking kan derimod gå rundt med sprayen i det offentlige rum.\nVåbenhandlere vil opleve økonomisk vækst. Organisationer og myndigheder skal nu udtale sig om nyt lovforslag.\nPå trods af skepsis fra Politiforbundet og Det Kriminalpræventive Råd vil regeringen nu sørge for, at borgerne får lov til at bevæbne sig med peberspray, så de kan forsvare sig derhjemme.\nEt udkast til et lovforslag er netop sendt i høring. Meningen er, at folk skal kunne sprøjte imod for eksempel hjemmerøvere, fremgår det. Våbnet må kun bruges i nødværge.\nOgså fremover vil det være forbudt at bruge peberspray offensivt. I så fald er der tale om en handling, som i straffeloven beskrives som vold af særlig farlig karakter.\nUnder arbejdet med lovforslaget har Justitsministeriet kigget ud i Europa, og det har vist sig, at også franskmænd må have peberspray liggende i hjemmet. I Tyskland kan man ligeledes købe sprayen, men her må den kun bruges i selvforsvar mod angribende dyr.\nInitiativet vil få borgerne til at føle sig mere trygge, vurderer Justitsministeriet. I mange tilfælde "vil alene bevidstheden om, at man er i stand til at forsvare sig selv øge følelsen af tryghed og sikkerhed for den enkelte", lyder det i bemærkningerne til lovforslaget.\nTidligere i år har Politiforbundet advaret om, at peberspray kan falde i de forkerte hænder og blive brugt ulovligt. Det Kriminalpræventive Råd har også været kritisk:\n- Jeg er generelt betænkelig ved, at man begynder at bevæbne vores befolkning, har rådets formand, Henrik Dam, sagt.\nDesuden kan et indbrud eller røveri i hjemmet ifølge Henrik Dam udvikle sig til en ekstra smertefuld oplevelse - nemlig hvis gerningsmanden får fat i pebersprayen og sprøjter husejeren i øjnene.\nMed lovforslaget vil regeringen give nogle mennesker lov til at have peberspray med sig ude på gader og stræder. Det er ofre for stalking eller andre personer, der risikerer overfald af eks-samlevere eller familiemedlemmer.\nSprayen er en neutral væske, der er blandet med en stærk koncentration af potente krydderier. Et sprøjt kan give svær svien i øjnene og åndedrætsbesvær.\nFor at kunne sælge midlet skal våbenhandlere og andre forretningsdrivende have en godkendelse. Loven vil "medføre positive økonomiske konsekvenser i form af øget omsætning", noterer Justitsministeriet.\n22:09 Nordsjælland Håndbold klamrer sig til slutspilshåb\n21:56 Tillid til minister koster en økonomisk lussing\n21:42 Leeds United får millionbøde i spionsag\n21:26 Det smarteste ved 5G har vi ikke tænkt på endnu\n21:26 Minister: Jeg er bekymret over Huawei\n21:25 Presset stiger på Huawei til det kommende 5G-netværk\n21:04 FC Midtjylland haler ind på FCK med endnu en hjemmesejr\n21:02 Chefredaktør skuffet over nul nye michelinstjerner til provinsen\n20:37 Ole Henriksens bedste rejsemål: Indonesien\n10:07 Ung syrer i terrorsag om tændstikker skal udspørges i Tyskland\n12:00 Kænguru på eventyr gav politiet arbejde: Nu er den fundet