Vinduesfilm til vinduer & bygninger | 15 års erfaring\nHoved formålet med vinduesfilm er at nedsætte den varme som trænger igennem vinduerne. Hvis lokalet på en arbejdsplads bliver for varm nedsættes produktiviteten hos de ansatte væsentligt og rent økonomisk er det både billigere samt bedre for miljøet at montere vinduesfilm frem for at køle lokalerne ned.\nHvilken film til vinduer ?\nVores sortiment at vinduesfilm er utroligt bredt, men der er selfølgelig visse film vi monterer mere af end andre. I rådgivningsfasen finder vi ud af præcis hvilken film til vinduer som dækker jeres behov bedst.\nDer findes både vinduesfilm til indvendig og udvendig montage, den mest effektive kan afvise helt op til 90% af solenergien – dét er noget som kan mærkes !\nVi laver ikke andet end det vi er bedst til, nemlig montering af vinduesfilm og folie. Vi er autoriseret 3M montør og har over 13 års erfaring i branchen. Det er nogle af de ting som vi mener er med til at sikre tilfredse kunder, år efter år.\nCertificeringen sikrer også op til 15 års garanti på vinduesfilmen !\nData på udvendig vinduesfilm:\nEt godt indeklima er afgørende for et godt arbejdsmiljø. Det er bevist at menneskers effiktivitet falder ved indendørs arbejdstemperaturer over 25 °C. Derfor råder Arbejdstilsynet til at temperaturen holdes på 20-22 °C ved stillesiddende arbejde og må ikke overstige 25 °C. Det er i mange tilfælde svært at overholde. Skyldes varmen lysindfald, kan det reduceres med vinduesfilm. Vinduesfilm er ofte den nemmeste og billigste løsning, og med vinduesfilm undgår du at lukke helt af for lyset og udkig.\nLæs mere om hvordan vinduesfilm forbedrer indeklimaet her\nDet koster 4 gange så meget at køle et rum, som det gør at varme det op. Med vinduesfilm monteret kan man reducere solvarmen med op til 90%. Det gør solfilm til et fantastisk valg til varmereducering.\nDerudover så er der ingen løbende driftomkostninger eller vedligeholdelse på vinduesfilm.\nVi har over 15 års erfaring i branchen og vi tilbyder udelukkende montering af vinduesfilm med vores certificerede montører. Ved at vælge en certificeret montør til montering af vinduesfilm sikrer du dig en holdbar, funktionel og eksklusiv løsning til dine vinduer. Derudover tilbyder SUNSHIELD op til 15 års garanti på vores løsninger.\nVi kan derfor garantere, at vinduesfilmen sidder, og bliver siddende som den skal. Vores løsninger vil give din virksomhed en effektiv varmereduktion samt andre fordele, i mange år.


Kengis siger...: Skitur til Vallåsen\nTuren til Vallåsen gik forrygende. Vi tog afsted tidligt for at være der ved åbningstid - og det var vi ikke alene om. Det betød at Jens og Bjarke desværre måtte starte med en del kø for at leje snowboards. Imens nåede Lars og jeg et par opvarmningture på pisterne. Ja det er i flertal for der er hele 3 pister! En grøn, en blå og en blå/rød. Det var dog klart den blå der var den bedste piste, da den grønne var alt for flad og den røde gik gennem en fun-park og var lidt iset. Så det blev til utallige ture på den blå piste - også for Jens, der prøvede snowboard for første gang! Hihi det gav nogle gode grin til os og mange knubs til Jens. Bjarke havde selvfølgelig et kamera med, så måske der kommer en lille video derfra om Jens' udskejelser.\nVi endte med at blive der så længe at vi var med den sidste lift op kl 18. Det var sjovt at få turene i mørket med og så var der næsten mennesketomt den sidste time, så der fik den fuld gas.\nHer kunne være et billede, hvis Bjarke vil sende et :o)\nDagen efter var vi alle trætte og ømme, så vi mødtes i Frederiksberg svømmehal's kurbad og dasede eftermiddagen væk. Ahh det var lige hvad vi kunne overskue!\nTil sidst lige et tak til Farfar for at være hunde-sitter hele dagen. Det var en stor hjælp og Aslan nød helt sikkert besøget - men man kan vel heller ikke andet når man får serveret farsbrød og må ligge i lænestolen?\nEtiketter: Aslan, Rejser, ski


5G Guide » Alt om 5G (Hastigheder, 5G Routere, Sikkerhed)\nDer er gode nyheder når det gælder mobilnetværk, for nu er 5G endelig snart tilgængeligt i Danmark!\nI dette indlæg går vi over denne nye smarte teknologi hvor vi giver dig alt den relevante information samt svar på de spørgsmål du måtte have om denne nye standard.\nHvad er 5G? 5G er den nye standard for mobilnetværk til telefoner, tablets og andre mobile enheder. 5G er ufattelig hurtigt med en teoretisk download hastighed på 10Gbps+. 5G erstatter 4G som den nye standard, og bliver tilgængelig i Danmark fra September 2020.\nDer er mange ting at omtale når det gælder 5G, læs videre i dette indlæg eller naviger til de specifikke sektioner du ønsker at vide mere omkring for at få det fulde overblik over 5G teknologien.\n5G router m/WiFi 6 (3.6 Gbps) Huawei 5G CPE Pro 2\nD-Link DWR-2101 5G Mobil Hotspot (WiFi 6)\nBekymringer ved 5G - er 5G farligt?\n5G udrulning i Danmark\n5G hastigheder i forhold til ældre standarder\n5G Latency - vigtigt til gaming!\n5G vs. fibernet i hjemmet\n5G i smartphones\n5G routere - Kommer snart\n5G - fremtidens netværk til automatiske løsninger\nDet nye 5G netværk er den 5. Og nyeste generation inden for mobilnetværk som har ekstremt høje hastigheder i forhold til forgængeren, 4G.\n4G har efterhånden været normen i lang tid, og mange har nydt det forholdsvis stabile mobile netværk.\nDog kan man nærmest ikke sammenligne 4G ned det nye 5G, da 5G simpelthen er ufattelig hurtigt.\nIkke nok med at 5G kan opnå hurtigere hastigheder, er det også en meget mere stabil teknologi.\nDu har sikkert oplevet at din telefons netværk pludseligt bliver meget langsomt, eller helt stopper med at virke når du er i et bestemt område.\nMed 5G loves der forbedringer på netop dette plan, og du vil opleve langt færre forstyrrelser og et mere stabilt netværk på dine mobile enheder i fremtiden når du bruger 5G.\n5G blev for første gang introduceret i 2018, men var på dette punkt stadig et stykke fra udgivelse på verdensplan.\nI Danmark kan vi forvente at få 5G dækkelse i sidste kvartal af 2020, det er dog ikke sikkert at der bliver 100% landsdækkende 5G med det samme.\n5G kan i fremtiden fås til alle kompatible mobile enheder, og vil giver personer et helt ekstremt hurtigt netværk hvor de kan downloade og streame hurtigere end nogensinde før.\n5G bruger en række fysiske master som tilsammen skaber et stort trådløst netværk vores smartphones, tablets og andre mobile enheder kan opfange.\nDisse master/tårne udsender radiobølger som opfanges på telefonen, og giver den adgang til brug af 5G netværket.\n5G kan dække helt op til en million enheder per kvadratkilometer, til sammenligning kan 4G kun understøtte 100.000 enheder per kvadratkilometer.\nHastigheden kommer også til at stige ufattelig meget, hvilket vi kommer nærmere ind på senere i dette indlæg.\nDu har måske lagt mærke til at mange personer i medierne eller diverse online forums har talt imod udbredelsen af 5G fordi de frygter at 5G medbringer sundhedsskadelige problemer.\nDette er noget som der har været stor debat omkring, også før 5G eksisterede, da nogle mener at vores mobile enheder samt teknologi som WiFi udsender en for høj mængde stråling.\nHvis man spørger eksperter på området er der forholdsvis bred enighed om at 5G ikke er noget vi bør være bekymret for, men andre mener det modsatte.\nMange ved allerede at stråling selvfølgelig kan være skadeligt afhængigt af hvordan du udsætter dig selv for det.\nVores telefoner samt andre enheder som fjernsyn og WiFi udsender nemlig stråling som for nogle personer kan være skadeligt i for store mængder.\nDog er denne stråling nem at nedsætte, blot ved at fokusere på at udsætte dig selv for mindre stråling i hverdagen.\nDette kan du fx gøre ved at lade din telefon være i et andet rum når du sover, bruge trådløse enheder til at snakke i telefon, slukke dit fjernsyn/wifi om natten m.m.\nDanske ekspert som fx Christoffer Johansen fra Rigshospitalet mener at der ikke er nogen grund til bekymring.\nHan udtaler nemlig at med over 25 års observationer er der ingen tegn på at stråling fra vores daglige enheder øger vores chance for sundhedsmæssige problemer\nLige siden lanceringen af det første mobile netværk, 1G, har personer været bekymrede om mobilstråling.\nGrunden til at folk især er bekymrede om 5G, er fordi 5G kræver mange flere opsatte master, som selvfølgelig hver især udsender radiobølger.\nMen selvom antallet af master stiger, betyder det nødvendigvis ikke at strålingen stiger.\n5G kræver flere master, men selve signalet der bliver udsendt er betydeligt mindre i styrken end fx de 4G master vi har lige nu.\nResultatet menes altså at være, at den samlede stråling/signalstyrke mere eller mindre bliver uændret, også selvom der kommer et højere antal master.\nSelv fra sundhedsstyrelsens egen vurdering, menes der ikke at være nogle former for sundhedsrisiko forbundet med 5G.\nDen mængde stråling de vil udsende ligger nemlig langt under de grænseværdier som kan betegnes som værende sundhedsfarlige.\n5G er desuden underlagt de samme love og regler som alle andre former for radioudstyr, så det er på ingen måde lovligt at de udsender højere mængder end tilladt i Danmark.\nDu kan selv følge sundhedsstyrelsens opdateringer løbende i takt med udbredningen af 5G, læs meget mere på sundhedsstyrelsens hjemmeside her.\nDet er for nyligt blevet præsenteret at TDC Erhverv er tæt på at være færdige med opsætningen af 5G netværket i Danmark.\nHelsingør har i en længere periode været testby for det nye netværk, og resultaterne er overvældende gode.\nDerfor har TDC nu udmeldt at de allerede i starten af september vil begynde at åbne op for brugen af 5G netværket i Danmark.\nTDC regner desuden med at være 80% landsdækkende inden udgangen af september 2020, og op til 90% inden slutningen af 2020.\nI første omgang vil de hurtigste hastigheder kunne opleves i centrum af København, Århus, Odense samt testbyen Helsingør.\nDog vil du stadig opleve andre steder i landet at 5G er en ekstrem stor opgradering i forhold til det nuværende 4G.\nPå længere sigt vil opsætningen af en lang række 5G tårne sikrer at vi i hele landet kan nyde de hurtige hastigheder og stabile forbindelser.\nGrunden til at vi i starten ikke kan få fuld hastighed alle steder, er grundet det såkaldt “c-bånd” som er den hurtige frekvens indenfor 5G.\nDenne frekvens har en begrænset rækkevidde, og kræver dermed en lang række master og tårne for at kunne spredes til alle afkroge af landet.\nDerfor har TDC i starten valgt at fokusere på de tre største byer i landet, og vil derefter gradvist udvide til mindre byer over de næste par år.\nNoget som de fleste er nysgerrige omkring, er helt konkret hvor hurtigt det nye 5G netværk er, og om det overhovedet er hver at bruge i forhold til den ældre 4G standard.\nFra TDC’s side menes det at 5G bliver en af de største gamechangers nogensinde indenfor mobilt netværk, og vil have en ufattelig hastighed, kapacitet og reaktionstid højere end nogensinde.\n5G sikrer udover en forbedret hastighed en oplevelse med færre afbrydelser, samt en dækning der sikrer at du faktisk kan bruge din mobils netværk selv i de mest afskårne områder i landet.\nTDC har sat sig selv et mål for at give deres brugere adgang til mobilt netværk på minimum 1000 Mbps.\nDenne hastighed er ufattelig hurtig, og svarer til noget af det hurtigste vi kan få indenfor fibernet herhjemme.\nDer er altså tale om hastigheder som er helt op til 20 gange hurtigere end hvad personer oplever med 4G på nuværende tidspunkt.\nNedenfor har vi sammenlignet hastighederne mellem 5G og de ældre standarder indenfor mobilt netværk, så du nemt kan få et overblik over den store forskel.\nVi har både lavet en sammenligning af de teoretiske hurtigste hastigheder, samt en sammenligning af hastighederne som de typisk opleves i praksis.\n5G teoretisk hastighed\nDen teoretiske hastighed er hvad personer kan forvente hvis de bor i områder med den absolutte ypperste dækning af 5G.\nDer er altså tale om et teoretisk maksimum for hvad netværket kan præstere, og dermed bør man regne med at den reelle hastighed er lavere for de fleste personer.\nHer har du et overblik over de teoretiske hurtigste hastigheder for mobilt netværk gennem tiden:\n5G typisk hastighed i praksis\nSom tidligere nævnt har TDC sat sig et mål for at deres brugere skal have adgang til hastigheder på minimum 1000 Mbps.\nDog er virkeligheden nok lidt anderledes for de fleste brugere, da man for at opnå disse hastigheder skal bo forholdsvis tæt på større beboede områder hvor der er en stor række 5G master der sender signalet.\nHvis du bor et stykke væk fra denne type områder, kan du i stedet regne med hastigheder i dette omfang:\n200 Mbps er stadig en helt fantastisk hurtig forbindelse, og tænk engang at du kan downloade film, musik og andet selvom du er midt ude i den danske natur.\n200 Mbps er hurtigere end mange personers nuværende internet i hjemmet, og slås typisk kun af fibernet forbindelser.\nHvis du gamer er du nok bekendt med begreber som “latency” og “ms”.\nLatency er et begreb som dækker over den tid det tager for data fra din enhed om at blive uploadet og nå sin destination(ofte en server i et bestemt spil).\nDenne hastighed bliver målt i millisekunder, forkortet “ms”.\nJo højere din latency/ms er, jo langsommere vil spillet opfatte dine inputs, og det er dette fænomen som ofte bliver kaldt “lag” af folk der gamer.\nJo lavere ms du kan opnå, jo mere flydende og responderende vil dine online spil føles.\nMed det nuværende 4G netværk ligger ms typisk på omkring 50, men med 5G kan den komme helt ned på 1 som er det allerbedste.\nI dag anses en ms på omkring de 40-50 som værende god, men med 5G er det meget muligt at ligge på mellem 1-10 hvilket er ufattelig godt.\nFor at sætte det i perspektiv, tager det vores hjerne 10 ms om at forstå hvad vi kigger på hvis vi eksempelvis kigger på et foto eller en genstand i vores virkelige liv.\nDette åbner også op for en helt ny form for gaming kaldet “cloud gaming”.\nDette er en form for gaming, hvor en udbyder har en række spil liggende i en såkaldt “cloud”.\nDu kan altså i teorien spille dine favorit spil, helt uden at du behøver nogen former for hardware eller downloads.\nDu kan i stedet blot koble dig på clouden, og ved hjælp af en controller eller et trådløst tastatur, mus og skærm spille alverdens spil ved hjælp af 5G.\nVi har snakket lidt om at vi i Danmark kan forvente 80% dækning i udgangen af September, samt 90% inden slutningen af 2020.\nMen for at være lidt mere specifik er det rart at vide præcis hvilken form for dækning der er tale om.\nI starten har TDC ca. 3500 mobilmaster tilgængelige, hvilket burde dække det meste af landet.\nMen selvom de har så stort et antal master, kan vi ikke allesammen nyde de lynhurtige hastigheder i starten.\nHele Danmark kan få adgang til det såkaldte “low-band 700 Mhz” frekvensbånd, hvilket er det langsomste når det gælder 5G.\nDet skal dog lige siges, at selvom dette bånd er det langsomste, er det stadig op til 10-20 gange hurtigere end den nuværende 4G forbindelse.\nDerudover giver selv denne lave frekvens en langdistance dækning som er usammenlignelig med nuværende standarder.\nHvis du bor i en af landets største byer (central København, Århus, Odense) vil du allerede fra starten få adgang til de helt hurtige hastigheder.\nDet skyldes at TDC i starten giver disse områder adgang til “High-speed 3,4-3,8 GHz” båndet.\nDet er netop dette bånd som kan opnå de hastigheder TDC lover deres kunder, på 1000 Mbps og derover.\nVi holder løbende øje med TDC’s fremtidige udmeldinger omkring udvidelse af det hurtige frekvensbånd til andre dele af landet, så vi hurtigt kan opdatere dig om hvorvidt din by har adgang til dette.\nSiden lanceringen af det første mobile netværk har folk undret sig lidt over hvad grunden egentlig er til at vi stadig bruger kablede løsninger når det gælder internet i hjemmet.\nSvaret har indtil nu været meget simpelt, kabler var simpelthen hurtigere.\nMen med introduktionen af 5G er dette måske ikke helt så simpelt længere.\nI moderne tid er fibernet anset som værende det bedste når det gælder internetforbindelse til private hjem og virksomheder.\nMen med 5G kommer der nu en ny mulighed, som i teorien kan give et endnu mere effektivt netværk, og sågar helt uden faste forbindelser med kabler og ledninger.\nMed 5G er det nemlig muligt at få Wifi i hjemmet, helt uden at din router behøver at være forbundet med et ethernet stik i væggen.\nDit nærmeste 5G tårn vil i stedet sende et signal til routeren, som dernæst kan formidle forbindelsen ud i dit hjem.\nNogle eksperter mener at “5G bredbånd” bliver fremtiden indenfor internet til private og virksomheder, mens andre fastholder troen på fibernet.\nDet skyldes b.la. At vedligeholdelsen af fibernet er væsentlig lavere end hvad man regner med at 5G bliver.\nDet gode ved fibernet er, at når du først har fastlagt en forbindelse og er færdig med installationen, så virker det utrolig længe og ofte helt uden der sker væsentlige uheld/fejl osv.\nDa 5G er en meget ny teknologi regnes det med at der forekommer fejl og uforudsete udfordringer, som kan have betydning for stabiliteten, men som også gør det dyrere for udbyderne at vedligeholde de mange master osv.\nAf denne grund er fibernet nok stadig det mest sikre og mest populære når det gælder forbindelser i hjemmet, men i takt med forbedringen af 5G teknologien kan dette sagtens ændres i de kommende år.\nHvis det dog bliver muligt at skabe et 5G bredbånd som kan opnå de teoretiske hastigheder, er det faktisk 10 gange så hurtigt som de fleste former for privat fibernet i dag.\nDer hvor de fleste af os nok er mest begejstrede for 5G, er selvfølgelig i vores telefoner.\nDer er nemlig ikke noget værre end når telefonens netværk stopper med at virke på tilfældige områder i landet, eller hvis du er imellem større bygninger osv.\nDette bliver mere eller mindre fortid med 5G, da signalet både er mere dækkende, men også er i stand til at kommunikere nemmere mellem bygninger og andre fysiske forhindringer.\nHvis du i fremtiden får skaffet en smartphone med 5G vil du kunne nyde downloads, streaming og andet hurtigere end nogensinde før, og med meget sjældne afbrydelser.\nFor at bruge 5G kræver det en smartphone som har den rette hardware til dette.\n5G er nemlig ikke bagudkompatibel med gamle telefoner, og derfor kræver det at du opgradere din smartphone hvis du ønsker at bruge det nye netværk.\nDer findes allerede nu smartphones som har adgang til 5G, og utallige udviklere af smartphones har fortsat fokus på at få lanceret en række smartphones der kan gøre brug af det nye smarte netværk.\nDisse smartphones er klar til 5G allerede nu\nNogle af de store Android udviklere har allerede skabt en række smartphones som er klar til den nye netværksstandard.\nVi har fundet de telefoner som allerede er klar til 5G, du kan se dem alle lige her:\nHuawei Pro 2 Router\nSelvom listen måske virker lidt kort, har mange producenter stor fokus på udvikling af 5G telefoner.\nTDC har endda selv meldt ud at de forventer at have omkring 30 telefoner i deres sortiment som har adgang til 5G inden slutningen af 2020.\nProducenterne er godt klar over at 5G er kommet for at blive, derfor vil samtlige fremtidige telefoner blive udviklet med adgang til 5G.\nDu tænker måske, hvad er pointen i at have en router med internet i hjemmet, hvis man bare kan bruge det hurtige 5G fra mobilen?\nDer er dog en interesse i også at få en router med 5G, så du kan nyde denne hurtige forbindelse på andre enheder, som fx din computer.\n5G er utrolig hurtigt, og er langt hurtigere end de fleste private WiFi forbindelser i dag.\nNetop derfor er man allerede begyndt at udgive 5G routere rundt om i verden som kan formidle det effektive netværk til enheder som ikke er smartphones, tablets og andre mobile enheder.\nDe er ikke helt perfekte endnu, men det forventes at de i takt med udbredelsen af 5G vil blive lanceret meget hurtigt så vi kan nyde ekstremt hurtigt WiFi i hjemmet.\nGrunden til at det er fordelagtigt at have en decideret 5G router, er både så du ikke er afhængig af din telefon, men også for at have en mere konstant og fast forbindelse til brug i hjemmet.\nDu kan i teorien godt dele 5G internettet fra din telefon ved hjælp af hotspot funktionen, men denne forbindelse er ikke ligeså god som den ville være fra en mere avanceret WiFi router med 5G.\nHos avXperten holder vi selvfølgelig øje med udviklingen, og vil hurtigst muligt skaffe de nye 5G routere når de bliver tilgængelig.\nKlik her for at se vores udvalg af routere, som løbende bliver opdateret.\nUdover at 5G selvfølgelig giver os adgang til lynhurtigt internet, åbner det også op for en række spændende muligheder når det gælder automatisk og AI teknologi i vores samfund.\nFor i takt med at mobilt internet bliver hurtigere, fjerne dette også en række begrænsninger når det gælder kommunikationen mellem forskellige enheder.\nVi har samlet nogle af de bedste eksempler på hvilke ting dette kunne have effekt på og samlet dem lige her.\nI fremtiden er det meget sandsynligt at store netværk af selvkørende biler bliver normen i trafikken.\nSelvkørende biler som kan kommunikere med hinanden nedsætter nemlig faren for uheld betydeligt, samtidigt med at de er utrolig effektive i trafikken.\nDer vil ikke være den samme mængde køer, ventetider og forsinkelser hvis alle køretøjer kan interagere og forstå hinanden i trafikken.\nSom eksempel har energistyrelsen fremvist et eksempel der lyder således:\nEn selvkørende bil som kører med 100 kilometer i timen vil bremse efter 140 centimeter hvis den er forbundet via 4G og får besked om at bremse.\nMed 5G er denne længde nedsat til blot 2.8 centimeter.\nDette skyldes at den latency/ms, som vi nævnte før i dette indlæg, er utrolig meget lavere end ved 4G.\nDette betyder at selvkørende biler med 5G kan kommunikere og agere utrolig meget hurtigere med 5G.\nDette har for første gang gjort disse former for biler til en ægte realitet, og ikke blot en sjov tanke.\nFjernstyrede maskiner(både til industri og medicin)\nMed 5G kan man også i industrien og sundhedsvæsnet skabet maskiner og robotter som mere effektivt kan fjernstyres af værkførere samt læger og kirurger.\nForestil dig at du som læge kan sidde i din stue og udføre operationer, hvis du fx bliver kaldt på arbejde midt om natten.\nEller måske er du ansvarlig for produktionen med en bestemt maskine, men har slået benet.\nDu tager bare et joystick i hånden og udfører dit arbejde direkte fra din seng i stedet.\nInternet of things er et begreb som dækker over den sammenkobling som vores daglige ting har med hinanden.\nDer menes fx at vores køleskab, computer, brandalarm eller smarwatch via internettet kan snakke sammen.\nLæs mere om Internet of Things i vores indlæg: Hvad er IoT\nDenne trend stiger fortsat, og nærmest alle former for enheder i vores hjem og på vores krop kan kommunikere med hinanden ved hjælp af internettet.\n5G gør denne kommunikation endnu mere avanceret, da alle former for mobile enheder nu har et nyt netværk endnu stærkere end før.\nVi går hen imod en meget højteknologisk verden, hvor vores liv i stor grad vil være hjulpet og styret af forskellige maskiner som fx kan hjælp os med at huske indkøbene, børnepasning, betaling af regninger og meget mere.\n5G er højst sandsynligt kommet for at blive, og det er nok ikke så slemt som nogle går og tror.\nVi kan blot nyde lynhurtigt netværk som er dækkende endnu bedre end hvad vi er vant til.


Derma Eco Shampoo - 250 ml.– naturebaby.dk\nDerma Eco Shampoo - 250 ml.\nDerma Eco Shampoo er en mild, blødgørende ren luksusshampoo med økologisk mandelolie og aloe vera, der giver optimal fugt og pleje til håret og efterlader det blødt, glansfuldt og velplejet. Den beskytter hovedbunden og skaber en sund balance.\nDerma Eco Shampoo har mange flotte certificeringer: økologisk af Ecocert COSMOS, Svanemærket, AllergyCertified og anbefalet af Asthma Allergy Nordic. Den er desuden certificeret vegansk af The Vegan Society.\nDenne shampoo er helt fri for parfume og farvestoffer og minimerer derved risikoen for allergiske reaktioner.\nSe hele vores udvalg af Derma Eco.


Hvad Gør Hvepse bestøver ? - Tips for you - Tipsed.Com\nMens de ofte får en dårlig rap som skadedyr, spiller hvepse en vigtig rolle i økosystemet.De fleste hvepse er aggressiv og kødædende kødspisere, men nogle er rene planteædere.For eksempel, hvepse i Masarine familien, kendt som pollen hvepse, foder kun på blomst pollen og nektar.Andre urteagtige hvepse bestøve figentræer udelukkende.\nPollen Wasp Geografi\nSelvom Masarine eller pollen hvepse, er på alle kontinenter undtagen Antarktis, de foretrækker varme, halvtørre eller tropisk klimasåsom Caribien og det sydlige Afrika.Kun 14 arter af Masarine hveps ringe Nordamerika hjem.\ni deres sydlige områder, pollen hvepse lever af og bestøve en lang række blomster.I Nordamerika har de en tendens til at fokusere på medlemmerne af vand blad familien (Hydrophyllaceae) såsom scorpionweed (Phacelia) og Yerba Santa (Eriodictyon).De forbruger også en række penstemons, herunder prangende Penstemon\n(P. speciosus) og flere sjældne og truede arter.\nI en specialiseret co-udviklede eksistens, er figentræer udelukkende bestøves af hvepse.Figentræer vokser i fugtige, tropiske klimaer rundt om i verden, herunder Florida.Hver art figentræ har sine egne specifikke arter af figen hveps.\nFigurerne er unikke i, at blomsten blomstrer inde i tykke ydre skorpe af frugten.En lille kvindelig figen hveps kravler ind i figen at lægge sine æg inde i sine frø.Hun samtidig pollinates de hundredvis af små blomsterstande med pollen bragt med hende fra en anden figen blomst.\nDen kvindelige hveps vil dø inde i fig.Hendes afkom luge ind larver inden for figen frø.Når fuldt udviklet, hvepsene dukke inde i frugt og mate.De små mandlige hvepse vil dø, mens de nyligt befrugtede hunner vil forlade deres hjem dækket i pollen og flyve til den næste træ for at gentage processen.\nHvepse er betydeligt mindre behårede end bier, og så ikke bære megen pollen fra blomst til blomst.\nFig hvepse er så små og umærkelige hver art kun bærer en latinsk navn, ikke en almindelig en.


Fra en yogamåtte - Den som lyser\nHomeForfatterlivFra en yogamåtte\nJulie Bruhn Højsgaard 29/10/2014 Forfatterliv\nJeg bukker mit hoved frem og samler hænderne i hvad der ligner en bøn. Folder benene i en kringle og mærker yogamåttens bund.\nJeg er stille fordi jeg tænker. Overvejer mit næste træk.\nJeg er løbet over en målstreg, og som altid kommer eftertænksomheden i spil, istedet for at springe nogle kanoner.\nJeg glemmer ofte champagnepropper når målbånd bliver sprængt.\nHar fået mulighed for at skrive børnebøger ved Min Bedste Bog, og det er en øvelse jeg længe har tænkt kunne være tiltrængt; at befinde sig i det barnlige univers. Så hvorfor denne tænksomhed, eller er det snarere et tegn på usikkerhed der sætter mig på spil?\nTænk, at prøve hvad jeg drømmer om og ikke mestre hvad jeg kom der for. Så, måske derfor denne stilhed, der kræver at jeg mærker ind, hvor sjælen er stille fordi den gerne vil gøre det godt for sin mester.\nDet begynder at boble. Glæden ulmer derinde. Mærker nu at det er dejligt med en chance for at udfolde mig mod nye horisonter: børnebøger, større bliver det ikke i mit univers.\nHvis jeg kan skrive til børn, så de forstår, at fri fantasi gror indeni, så er jeg nået et langt stykke i mit liv.\nLøfter mit hoved op, nejer for mit hjerte, mit sind og min energi.\nAt sætte mit hjerte fri.\nMarina / cand.mor 31/10/2014\nAltid en dejlig overraskelse med et nyt indlæg fra dig\nJulie Bruhn Højsgaard 04/11/2014\nTak Marina – det gør mig stolt og glad når du siger det! Jeg håber alt er vel i dit morliv:-)


Konkurrencenævnets årsberetning 2002 | AUA\n2002 var blandt andet som følge af etableringen af Fællesekretariatet for Konkurrencenævnet og Grønlands Forbrugerråd et vigtigt år for Konkurrencenævnet.\nTilførsel af flere ressourcer, herunder en længe ønsket personaleforøgelse, har betydet, at Konkurrencenævnets sekretariat er blevet udvidet med yderligere både juridisk og økonomisk uddannet personale, hvilket naturligvis også vil gavne bestræbelserne på at gøre Konkurrencenævnet mere synligt i det grønlandske samfund. Desuden medførte etableringen af Fællessekretariatet også, at Konkurrencenævnet nu har et sekretariat, der har den ønskede uafhængighed i forhold til Grønlands Hjemmestyres centraladministration.\n”Konkurrencedag i Nuuk” blev en af Nævnets udadvendte aktiviteter i 2002, hvor politikere, erhvervsledere og øvrige interesserede var inviteret til at deltage i arrangementet, der indeholdt indlæg og efterfølgende debat om konkurrence og konkurrencelovgivningen i Grønland.\nEtableringen af en hjemmeside for Konkurrencenævnet blev også en realitet. Nævnet håber, at en lettilgængelig hjemmeside på denne måde kan være med til at sikre, at borgere, virksomheder og andre myndigheder let og hurtigt kan få adgang til relevant konkurrenceretlig information. Hjemmesiden kan besøges på adressen: www.unammineq.gl.\nGrønland har i en årrække deltaget i de nordiske landes samarbejde på konkurrenceområdet, og var i denne forbindelse, på baggrund af en i 2001 fremsat invitation fra Nævnets daværende formand, Bjarne E. Pedersen, for første gang vært ved det årlige møde for de nordiske konkurrencemyndigheders direktører. Mødet, der i april 2002 holdtes i Uummannaq, var faglig interessant såvel som organisatorisk vellykket.\nKonkurrencelovgivning er nødvendig for blandt andet at sikre, at konkurrence mellem virksomheder foregår på så fair vilkår som muligt. Det er herved nødvendigt, at konkurrencelovgivningen er tilstrækkelig effektiv og tidssvarende til at sikre varetagelsen af ovennævnte målsætning. På denne baggrund har Nævnet fremsat forslag til Landsstyret om nedsættelse af et udvalg, der skal se nærmere på den nugældende konkurrencelov for på denne måde at søge at få klarlagt, om loven fortsat lever op til de krav, man med rette må kunne stille på området.\nLandsstyret fremlagde i september 2000 strukturpolitisk handlingsplan ”En vision for fremtiden”, der lagde op til udarbejdelse af vilkår og rammebetingelser, der tilsammen kan give de mest optimale vilkår for det grønlandske erhvervsliv og dermed sikre forsat vækst, beskæftigelse og indtjening i Grønland.\nTil opfyldelse af ovenstående målsætning er det herunder centralt at have en effektiv konkurrencelov samt at denne i praksis håndhæves, idet overholdelse af fair konkurrence-betingelser kan være med til at sikre, at de mest innovative og effektive virksomheder i reel konkurrence producerer og leverer de bedste og billigste produkter, hvilket i sidste ende kommer hele samfundet til gode.\nOvenstående samt de seneste års politiske ønske om en styrket håndhævelse af konkurrence¬-loven er medvirkende til, at Konkurrencenævnets virke ligger i naturlig forlængelse af Landsstyrets valgte erhvervspolitik.\nKonkurrencenævnets sammensætning blev i 2002 ændret. Den hidtidige formand Bjarne E. Pedersen trådte grundet flytning til Danmark tilbage i marts 2002. Landsstyret udpegede herefter hans efterfølger, Lars Lennert-Sandgreen, cheføkonom hos SIK.\nSamtidig erstattedes Susanne Martens i nævnet af Leif Ellebæk Motzfeldt, der er selvstændig advokat.\nDenne ændring betød, at Konkurrencenævnets sammensætning pr. 31. december 2002, var som følger:\nFormand Lars Lennert-Sandgreen, uafhængig af erhvervsinteresser\nKonkurrencedag i Nuuk\nKonkurrencenævnet afholdt den 26. september 2002 ”Konkurrencedag i Nuuk” for blandt andet på denne måde at synliggøre Konkurrencenævnet samt øge det gensidige kendskab imellem Nævnet og det grønlandske erhvervsliv.\nKonkurrencedagen, der blev afholdt i kulturhuset Katuaq indeholdt, indlæg af Landsstyreformand Jonathan Motzfeldt, økonomiprofessor og formand for Det Rådgivende Udvalg vedrørende Grønlands Økonomi, Christen Sørensen, landstingspolitikerne Johan Lund Olsen (IA), Per Rosing-Petersen (Siumut) og Finn Karlsen (Atassut) samt erhvervslederne Anton Christoffersen (Tele Greenland A/S), Finn Øelund (Air Greenland AS), Carsten Lynghøj (Brugsen) og Sven Lyse (Sparbank Vest).\nKonkurrencedagen var sammensat af relevante indlæg om konkurrence og konkurrence-lovgivningen i Grønland med efterfølgende debat mellem indlægsholderne og de ved arrangementet fremmødte.\nEtablering af hjemmeside – www.unammineq.gl\nKonkurrencenævnet har i 2002 etableret en hjemmeside således, at borgere, virksomheder og andre offentlige myndigheder m.v. lettere kan skaffe sig oplysninger om bl.a. Konkurrencenævnets afgørelser, aktiviteter og hjemmelsgrundlag.\nDet er Konkurrencenævnets håb, at etableringen af en enkel og brugervenlig hjemmeside kan være med til at udbrede kendskabet til Konkurrencenævnet og dets arbejde, herunder de trufne afgørelser således, at det sikres, at konkurrencen i det grønlandske erhvervsliv foregår på så fair vilkår og betingelser som muligt.\nDe sager, der er afgjort af Konkurrencenævnet i 2002 er ligesom tidligere år af ganske forskellig karakter. Der har været sager vedrørende anmeldelse af konkurrence¬begrænsende aftaler, kontrakter mellem konkrete parter, klagesager, hvor en klager har påberåbt sig, at den indklagede har udøvet konkurrenceforvridende virksomhed samt egendrift¬undersøgelser.\nAfholdte møder og afgjorte sager i 2002\nKonkurrencenævnet har i 2002 afholdt 3 møder. Møderne har været fordelt i april, juni og september 2002. Ultimo 2002 havde nævnets registreret 147 sager. I løbet af 2002 er der kommet 45 nye sager til.\n1. Afgørelse vedrørende privatisering af Pisiffik A/S (konkurrenceklausul)\nI forbindelse med privatiseringen af Pisiffik A/S blev Konkurrencenævnet anmodet om at vurdere, hvorvidt konkurrenceklausulen i aktieoverdragelsesaftalen var omfattet af anmeldelses¬¬pligten i konkurrencelovens § 5.\nKonkurrenceklausulen har til formål at beskytte Pisiffik A/S mod konkurrence fra Hjemmestyret og fra selskaber kontrolleret af Hjemmestyret i en periode af 5 år.\nKonkurrencenævnet vurderede, at konkurrenceklausulen er direkte knyttet til og nødvendig (accessorisk) for gennemførelsen af Dagrofa´s overtagelse af aktiemajoriteten i Pisiffik A/S og fandt på denne baggrund, at der er tale om en accessorisk begrænsning, som falder uden for konkurrencelovens anvendelsesområde, hvorfor konkurrenceklausulen i aktie-overdragelses¬¬aftalen derfor ikke blev anset for at være anmeldelsespligtig.\n2. Anmeldelse af aftale om drift af helikopterflyvepladser (helistops) i Grønland\nI november 2001 indsendte Grønlands Lufthavnsvæsen (GLV) med henblik på en vurdering efter konkurrenceloven, en aftale indgået med KNI Pilersuisoq A/S om drift af helikopterflyvepladser i Grønland.\nAftalen vedrørte driften af helikopterflyvepladser (helistops) i Grønland, hvor GLV har det endelige koncessionsmæssige driftsansvar. Med aftalen fik KNI Pilersuisoq A/S eneret til på vegne af GLV at varetage den daglige drift af helikopterflyvepladserne. Aftalen omfatter ikke transport af passagerer, bagage, fragt og post til/fra helikopterflyvepladserne.\nDet fremgår af aftalen, at driften af helikopterflyvepladser giver anledning til driftstab, hvorfor det relevante marked at vurdere aftalen udfra har karakter af et naturligt monopol, hvor der ikke er basis for konkurrence, og hvor det samtidigt økonomisk set ikke er hensigtsmæssigt at have mere end én operatør pr. helikopterflyveplads i Grønland.\nKonkurrencenævnet fandt, at aftalen mellem GLV og KNI Pilersuisoq, da denne giver Pilersuisoq eneret til på vegne af GLV at varetage den daglige drift af helikopter-flyvepladserne, er omfattet af anmeldelsespligten i konkurrencelovens § 5.\n3. Anmeldelse af servicekontrakt om bygdesejlads\nDirektoratet for Boliger og Infrastruktur (DBI) anmeldte i december 2001 en servicekontrakt om godsmæssig betjening af bygder og yderdistrikter. Aftalen var indgået mellem Grønlands Hjemmestyre v/DBI og Roayl Arctic Bygdeservice A/S (RAB) og var gældende for kalenderåret 2002, hvor aftalen var uopsigelig. Aftalen forlænges som udgangspunkt i årene fremover.\nMed aftalen forpligter RAB sig til at udbringe gods til bygder og yderdistrikter i Grønland efter en fartplan, som udførligt er beskrevet i servicekontrakten. Aftalen angiver desuden, at RAB kan medtage passagerer på få udvalgte strækninger, men kun i det omgang skibene er udstyret til passagertransport.\nAftalen var indgået mellem Grønlands Hjemmestyre og Grønlands altdominerende virksomhed inden for skibstransport mellem bygder og yderdistrikter i Grønland, nemlig RAB, som ejes af Royal Arctic Line, som igen er ejet af Grønlands Hjemmestyre, sammenholdt med at servicekontrakten indeholdt bestemmelser som er konkurrence-begrænsende, fandt Konkurrencenævnet, at den anmeldte aftale var omfattet af anmeldelsespligten i konkurrencelovens § 5.\nNævnet valgte tillige at anbefale, at aftalen ved fremtidige fornyelser sendes i udbud.\n4. Aftale om drift af rejefabrik i Maniitsoq\nRoyal Greenland A/S (RG) indsendte i januar en aftale, som RG havde indgået med Grønlands Hjemmestyre om dækning af omkostninger ved fortsat drift af rejefabrikken i Maniitsoq.\nVed aftalen forpligtede Grønlands Hjemmestyre sig til at yde et midlertidigt tilskud til dækning af omkostningerne i forbindelse med opretholdelse af rejeproduktionen på RG´s fabrik i Maniitsoq fra 1. oktober og frem til primo december 2001. Tilskuddet blev ydet med det formål at sikre beskæftigelsen på fabrikken i Maniitsoq længst muligt.\nTilskuddet blev ydet til dækning af anskaffelse af råvarer inkl. evt. fragt, variable omkostninger samt faste kapacitetsomkostninger.\nEfter Konkurrencenævnets opfattelse var aftalen ikke omfattet af anmeldelsespligten i konkurrencelovens § 5, idet aftalen ikke indeholdt nogen konkurrencebegrænsende bestem-melser, som kunne medføre anmeldelsespligtig.\n5. Afgørelse vedrørende krav om stillingsopslag for sygeplejersker og radiografer\nØkonomidirektorats Forhandlingsafdeling anmodede ved skrivelse i februar 2000 om nævnets vurdering af en bestemmelse i 1997-overenskomsten mellem Grønlands Landsstyre og Peqqissaasut Kattuffiat/Sundhedskartellet for sygeplejersker og radiografer. Ifølge den konkrete bestemmelse måtte medlemmer af PK kun søge stillinger, som havde været opslået i fagbladet ”Sygeplejersken”. Overtrædelse af forbudet medførte pålæggelse af bod, hvilket to kommuner hidtil er blevet pålagt.\nForhandlingsafdelingen meddelte i januar 2001 nævnet, at der var indgået en ny overenskomst i 2000, og at bestemmelsen, var blevet ændret således, at ansættelse nu finder sted efter opslag. Hermed bortfalder det tidligere krav om, at medlemmer af PK kun måtte søge stillinger, som havde været opslået i fagbladet ”Sygeplejersken”.\nFor så vidt angik bestemmelsen i 1997-overenskomsten, fandt Nævnet ved dets behandling af sagen, at forholdet var omfattet af konkurrenceloven, uanset lovens bestemmelse om at løn og arbejdsforhold falder uden for loven, idet bestemmelsen efter Nævnets daværende opfattelse betød, at konkurrencen blev begrænset i form at et stillingsmonopol. Den pågældende bestemmelse måtte samtidig anses for omfattet af anmeldelsespligten i konkurrenceloven og, da denne ikke var anmeldt rettidigt, blev aftalen anset for ugyldig.\nEndvidere fandt nævnet, at den samme paragraf i den nye overenskomst kun angik løn- og arbejdsforhold, som herved faldt uden for konkurrencelovens anvendelsesområde.\nAfgørelsen blev efterfølgende anket af Peqqissaasut Kattuffiat til Grønlands Landsret.\nMens sagen verserede ved Grønlands Landsret, blev Konkurrencenævnet kontaktet af PK´s advokat med henblik på at sagen ophævedes ved Landsretten, og i stedet blev genbehandlet i Nævnet, idet PK`S advokat mente at være i besiddelse af oplysninger, som Nævnet ved sin afgørelse ikke havde taget stilling til, og som herved kunne få betydning for Nævnets opfattelse af sagen.\nNævnet valgte på denne baggrund at genoptage sagen, og med tilførsel af nye oplysninger fra PK besluttede Nævnet at afstå fra yderligere sagsbehandling og uden at træffe yderligere afgørelse.\n6. Klage fra Post Greenland over Air Greenlands nye priser og betingelser for transport af post og fragt i Grønland\nI juli 2001 klagede POST Greenland A/S til Konkurrencenævnet over Grønlandsfly´s (nu Air Greenland AS) nye priser og betingelser for postbefordring med fly i Grønland.\nPOST Greenland udbringer selv post til visse egne af Grønland, men har mod betaling Grønlandsfly til at klare udbringningen af post i resten af Grønland.\nDe nye priser og betingelser blev meddelt af Grønlandsfly sidst i juni 2001. De nye priser og betingelser omfattede alene de såkaldte konkurrenceområder af flypostmarkedet i Grønland. I forsyningsområderne er priserne fastsat i henhold til en aftale mellem Grønlandsfly og Grønlands Hjemmestyre.\nDe nye priser og betingelser for udbringning af post med fly i konkurrenceområderne skulle ses i lyset af, at POST Greenland fra 1. juli 2001 indsatte eget postfly og selv begyndte at betjene en del af Grønland. Ifølge Grønlandsfly betød det, at Grønlandsfly fremover skulle transportere langt mindre postmængder for POST Greenland end tidligere. Med den reducerede efterspørgsel var det ifølge Grønlandsfly nødvendigt at foretage den af klagen omfattede ændring af prisstrukturen.\nPOST Greenland hævdede omvendt, at der var tale om en konkurrenceforvridende prisændring, som desuden udgjorde et misbrug af en dominerende stilling. Ifølge POST Greenland var priserne for udbringning af post steget med op mod 100 procent, samtidig med at priserne på udbringning af fragt over for andre end POST Greenland ikke var ændret.\nKonkurrencenævnet iværksatte på denne baggrund en nærmere analyse af markedet for udbringning af post pr. fly.\nInden denne undersøgelse var tilendebragt, modtog Konkurrencenævnet endnu en klage fra POST Greenland over Air Greenland, idet denne klage angik de af Air Greenland pr. 1. januar 2002 indførte priser og betingelser for transport af fragt i Grønland.\nIfølge POST Greenland betød Air Greenland´s nyindførte priser betydelige prisstigninger for POST Greenland, og det var herefter POST Greenlands opfattelse, at der endnu engang var tale om en konkurrenceforvridende prisændring, samt at de nye priser og betingelser tillige udgjorde et misbrug af en dominerende stilling på det grønlandske transportmarked.\nAir Greenland gjorde modsat gældende, at forholdene på transportmarkedet fortsat var ændret væsentligt, idet flere egne af Grønland ikke længere var omfattet af servicekontrakter, men derimod var såkaldte konkurrenceområder, samt at POST Greenland havde indsat egne postfly og således selv var begyndt at betjene en betydelig del af Grønland med disse postfly.\nSamtidig med sagsbehandlingen i Konkurrencenævnet havde POST Greenland og Air Greenland møder med Direktoratet for Boliger og Infrastruktur, og i forbindelse med et af disse møder var det blevet konkluderet, at § 21 i landtingsforordning nr. 15 af 30. oktober 1992 om Grønlands Postvæsen giver POST Greenland retten til egenhændigt at fastsætte vilkår, herunder priser og betingelser, for transport af post.\nDet blev tillige oplyst, at POST Greenland agtede at gøre brug af denne bestemmelse indtil den, i lyset af den uhensigtsmæssige formulering af Direktoratet for Boliger og Infrastruktur, bliver forslået og formentlig efterfølgende gennemført ændret.\nPå baggrund af udviklingen i sagen samt under hensyntagen til ovennævnte konklusioner vurderede Konkurrencenævnet, at der hverken var tilstrækkelig grundlag for i medfør af konkurrencelovens § 11 om at bringe skadelige virkninger for konkurrencen til ophør eller § 13 om misbrug af dominerende stilling at fortsætte undersøgelserne af de to klager, men at det mest hensigtsmæssige i stedet ville være, at behandlingen af de to klager fra POST Greenland afsluttedes, uden at der blev truffet afgørelse efter konkurrenceloven.\n7. Anmeldelse af aftaler om basale bankforretninger\nVed skrivelse af 8. januar 2002 og ved skrivelse af 26. februar 2002 har Grønlands Hjemmestyre ved Økonomidirektoratet anmeldt tre aftaler om basale bankforretninger i byer, bygder og yderdistrikter i Grønland til Konkurrencenævnet. De tre aftaler har samlet til formål at sikre varetagelsen af basale bankforretninger i 55 bygder og yderdistrikter plus 9 byer i Grønland. De tre aftaler er indgået med henholdsvis GrønlandsBANKEN, KNI Pilersuisoq A/S og POST Greenland.\nSystemaftale med GrønlandsBANKEN\nDen ene af de tre aftaler, som Grønlands Hjemmestyre ved Økonomidirektoratet anmeldte til Konkurrencenævnet, er en systemaftale, som er indgået med GrønlandsBANKEN. Systemaftalen omfatter drift og udfasning af det såkaldte bygde-bank-system (BBS).\nBBS er et banksystem, som siden 1995 har sikret borgerne i Grønlands bygder og yderdistrikter og i ni grønlandske byer uden en bankfilial adgang til de mest basale bankydelser. BBS er udviklet og stillet til rådighed af GrønlandsBANKEN, og systemet kan anvendes både off-line og on-line i forhold til GrønlandsBANKEN. Ved off-line betjening foretages ind- og udbetalinger på bygdeboernes konti løbende over dagen, uden at der foretages opkald til banken hver gang. Ved on-line betjening kan der foretages on-line betalinger og overførsler til andre personers konti i ethvert pengeinstitut samt betaling af bl.a. girokort. Hidtil er systemet udelukkende blevet anvendt off-line i de grønlandske byer og bygder.\nOperatøraftaler med KNI Pilersuisoq og POST Greenland\nAftalerne med KNI Pilersuisoq og POST Greenland er såkaldte operatøraftaler. I de to operatøraftaler forpligter en operatør sig til via BBS (og efterfølgende i pilotbygderne via det nye By-Bygd-Bank system) at tilbyde basale bankforretninger til borgerne i de af aftalen omfattede geografiske områder.\nI den første operatøraftale er det POST Greenland, der som operatør forpligter sig til at tilbyde basale bankforretninger i 9 grønlandske byer, der ingen bankfilial har.\nI den anden operatøraftale er det KNI Pilersuisoq, der som operatør forpligter sig til at tilbyde basale bankforretninger i 55 bygder og yderdistrikter i Grønland.\nKonkurrencenævnet besluttede i september at meddele Grønlands Hjemmestyre ved Økonomidirektoratet, at nævnet finder, at der for alle 3 aftaler foreligger anmeldelsespligt efter konkurrencelovens § 5 stk. 1.\nEndvidere har nævnet besluttet at meddele Grønlands Hjemmestyre ved Økonomi-direktoratet, at nævnet finder, at aftalerne ikke indeholder konkurrencebegrænsninger, som er omfattet af konkurrencelovens § 11, forudsat aftalerne, som tilkendegivet over for Konkurrencenævnet i forbindelse med anmeldelserne, fra ultimo 2003 med jævne mellemrum sendes i åbent udbud, og forudsat intentionen om, at bankforsyningen fra 2005 skal kunne varetages i samarbejde mellem enhver lokal operatør og et hvilket som helst pengeinstitut, opfyldes gennem de fremtidige udbud.\n8. Klage fra SparBank Vest over vilkår for indløsning af betalinger med GrønlandsBANKENs AKILIUT-kort\nVed skrivelse i marts 2002 anmodede Sparbank Vest Konkurrencenævnet om at vurdere, om GrønlandsBANKENs vilkår for tilladelse til indløsning af Grønlands¬BANKENs AKILIUT-kort er forenelige med principperne i konkurrenceloven.\nAKILIUT-kortet, som klagen vedrører, er et betalingskort, som GrønlandsBANKEN lancerede i efteråret 1999. Kortet kan anvendes i alle grønlandske forretninger, der har en dankortterminal installeret, forudsat forretningen har tegnet en såkaldt tilslutningsaftale med GrønlandsBANKEN om at kunne modtage betalinger med AKILIUT-kort. Desuden har GrønlandsBANKEN indgået aftale med Danske Bank og BG Bank om, at AKILIUT-kortet kan anvendes i alle de to danske bankers pengeautomater.\nAKILIUT-kortet er et hævekort, der i modsætning til et debetkort (fx et Dankort) og et kreditkort (fx et Eurocard eller et MasterCard) ikke kan bruges, uden at der står penge på kundens konto, i dette tilfælde kundens konto i GrønlandsBANKEN. Når en betaling med et AKILIUT-kort forsøges gennemført i en grønlandsk forretning, sker der straks gennem dankortterminalerne en forespørgsel til en datacentral, om der står penge på kundens konto i GrønlandsBANKEN. Hvis forespørgslen bekræfter, at kunden har penge nok til at dække betalingen på sin konto, gennemføres betalingen via dankortterminalen, og pengene trækkes straks på kundens konto. Hvis forespørgslen derimod viser, at kunden ikke har dækning for den ønskede betalingen på sin konto i GrønlandsBANKEN, afviser dankortterminalen betalingen.\nKonkurrencenævnet har for at vurdere klagen fra Sparbank Vest dels forelagt klagen for og bedt om supplerende oplysninger fra GrønlandsBANKEN, dels har Konkurrencenævnet foretaget en samlet vurdering af forholdene på bankmarkedet i Grønland i henhold til konkurrencelovens §§ 11 og 13.\nKonkurrencenævnet fandt, at det relevante marked for klagen var markedet for salg af bankydelser til forretninger i Grønland, og at GrønlandsBANKEN med en markedsandel på mindst 56 pct., men formentlig betydeligt højere, indtager en dominerende stilling på det relevante marked, som omhandlet i konkurrencelovens § 13.\nKonkurrencenævnet vurderede imidlertid, at GrønlandsBANKENs vilkår for tilladelse til ind¬løsning af GrønlandsBANKENs AKILIUT-kort hverken udgør et misbrug af Grønlands¬-BANKENs dominerende stilling på markedet for salg af bankydelser til forretninger i Grønland som omhandlet i konkurrencelovens § 13 eller i øvrigt indeholder konkurrencebegrænsninger med skadelige virkninger som omhandlet i konkurrencelovens § 11.\nKonkurrencenævnet besluttede på baggrund af ovenstående at meddele Sparbank Vest, at Konkurrencenævnet ikke finder, at GrønlandsBANKENs vilkår for indløsning af betalinger med GrønlandsBANKENs AKILIUT-kort er i strid med forbudet i konkurrence¬lovens § 13 om misbrug af en dominerende stilling eller i øvrigt indeholder foranstalt¬ninger med skadelige virkninger, som omhandlet i konkurrencelovens § 11, hvorfor klagen fra Sparbank Vest blev afvist.\nSager, der verserer ved Grønlands Landsret:\n1. Air Greenland A/S (tidl. Grønlandsfly A/S) – Prisændringer pr. 01.01.2001\nPå decembermødet i 2001 besluttede Konkurrencenævnet, at selskabets prisforhøjelse i januar 2001 og tilhørende ændring i billetvilkårene udgør et misbrug af en dominerende stilling i medfør af konkurrenceloven.\nGrønlandsfly indbragte i januar 2002 sagen for Grønlands Landsret med påstand om, at Konkurrencenævnets afgørelse tilsidesættes som ugyldig. Der var ultimo 2002 ikke berammet nogen dato for domsforhandling.\n2. Nuuk Imeq A/S – Eneret på import og produktion af øl og sodavandsprodukter\nKonkurrencenævnet traf på sit december møde i 2000 afgørelse om, at tillæg til koordinationsaftalen var anmeldelses-pligtig i henhold til konkurrenceloven. Nævnet besluttede ligeledes at rette henvendelse til Grønlands Hjemmestyre for at få afklaret, om der forelå lovgivning vedrørende Nuuk Imeq´s eneret, hvilket har betydning for i hvilken udstækning Nuuk Imeq´s virksomhed er omfattet af konkurrencelovens indgrebs-bestemmelsen.\nNuuk Imeq ankede i januar 2001 nævnets afgørelse fra december 2000 til Grønlands Landsret med påstand om ophævelse og anmodede retten om, at anken blev tillagt opsættende virkning. Landsretten udsatte i april 2001 ankesagen på afgørelse af et spørgsmål om Nuuk Imeqs eneret til import og fremstilling af øl og sodavandsprodukter er undergivet en offentlig regulering og dermed undtaget konkurrencelovens indgrebsbeføjelser.\nKonkurrencenævnet har på baggrund af en gennemgang af det politiske beslutnings¬grundlag vedrørende etableringen af Nuuk Imeq fundet, at eneretten hverken er lovbestemt eller i øvrigt underlagt offentlig regulering, eftersom der ikke ses et udnyttet lovgrundlag som hjemmel for eneretten. Konkurrencelovens regler om offentlig regulering finder derfor ikke anvendelse, og hele loven kan efter Konkurrencenævnets opfattelse benyttes i sagen. Nævnet ønskede herefter at kunne indlede forhandling med Nuuk Imeq om ophør af eneretten, som det allerede blev besluttet på nævnets møde i december 2000.\nKonkurrencenævnet meddelte således Nuuk Imeq og Landsstyrets Sekretariat, at eneretten ikke er omfattet af undtagelsesbestemmelsen i konkurrenceloven om offentligt reguleret erhvervsvirksomhed.\nGrønlands Landsret tillagde i februar 2002 Nuuk Imeq´s anke opsættende virkning. Det blev herefter mellem parterne - af praktiske hensyn - besluttet at behandle spørgsmålet om, hvorvidt der er tale om offentlig reguleret erhvervsvirksomhed og spørgsmålet om eneretten til import og fremstilling af øl og sodavandsprodukter hver for sig, samt at spørgsmålet om offentlig reguleret erhvervsvirksomhed behandles før selve problemstilling en om Nuuk Imeq´s føromtalte eneret.\nUltimo 2002 var der ikke fastlagt nogen dato for domsforhandlingen i sagen.\n3. KNI Pilersuisoq A/S – Olieforhandleraftale\nSag ophævet ved Grønlands Landsret:\n1. Grønlands Arbejdsgiverforenings mestertimepriser\nGA indbragte herefter Konkurrencenævnets påbudsafgørelse for Grønlands Landsret, men valgte senere at hæve sagen igen. Konkurrencenævnets påbud om ophør af mestertime-prissystemet står således ved magt.\nDe nordiske konkurrencemyndigheder mødes, som et led i et fællesnordisk samarbejde på konkurrenceområdet, årligt for at diskutere aktuelle fælles problemstillinger. Samtidig afholdes der en gang årligt et direktørmøde, hvor de øverste embedsmænd hos de respektive konkurrencemyndigheder får lejlighed til at udveksle erfaringer omkring konkurrencesager, organisationen, lovgivning m.v.. Planlægning og afholdelse af nordiske møder går på skift mellem de nordiske konkurrencemyndigheder.\nAprilmøde i Uummannaq\nEfter invitation fra Konkurrencenævnets tidligere formand, Bjarne E. Pedersen, var Grønland for første gang vært ved det fællesnordiske møde for konkurrencedirektørerne. Mødet holdtes på Hotel Uummannaq i dagene 11. til 13. april 2002. For Grønland deltog Konkurrencenævnets formand, Lars Lennert-Sandgreen, og sekretariatschef Niels Peter Gundelach. Efter drøftelse valgte konkurrencedirektørerne 4 emner, jf. nedenfor, til bearbejdning i workshops og efterfølgende drøftelse i efterårets møde mellem repræsentanter for de nordiske konkurrencemyndigheder. På mødet tilsluttede Grønland sig en nordisk rapport om europæisk luftfart. Denne rapport dannede grundlaget for, at European Competion Authorities (ECA) den 19. april 2002 nedsatte en samarbejdsgruppe, som skal se på konkurrenceforholdene i europæisk luftfart.\nI forbindelse med besøget i Uummannaq aflagde de nordiske konkurrencedirektører blandt andet besøg på KNI Pilersuisoq A/S´ centrallager i byen, på fiskefabrikken i Ikerasak, samt hos REMA-butikskæden i Uummannaq.\nSeptembermøde i Reykjavik\nKonkurrencenævnet deltog også i 2002 i det fællesnordiske konkurrencemøde, som i år fandt sted i Reykjavik i Island På dette møde deltog formanden, Lars Lennert-Sandgreen samt fuldmægtig i Fællesekretariatet for Konkurrencenævnet og Grønlands Forbrugerråd Morten Weigand.\nFormanden bidrog med et indlæg om status i Grønland, herunder om de mest centrale sager i Grønland, samt om etableringen af Fællessekretariatet for Konkurrencenævnet og Grønlands Forbrugerråd, der samtidigt har betydet, at Konkurrencenævnets sekretariat ikke længere er placeret i Grønlands Hjemmestyre’s centraladministration.\nDer var til mødet nedsat 4 workshops (arbejdsgrupper), der diskuterede:\nDet nordiske kraftmarked\nKonkurrenceproblemer i byggebranchen\nNordisk samarbejde i konkurrencesager i praksis, herunder nationale offentligheds-regler\nEU-harmoniseringens betydning for national konkurrencelovgivning\nFuldmægtig Morten Weigand deltog i workshoppen om nordisk samarbejde i konkurrence-sager, herunder nationale offentlighedsregler. Det blev i denne workshop blandt andet konstateret, at der blandt andet i Grønland er forholdsvis vid adgang for offentligheden til at skaffe sig oplysninger, som Konkurrencenævnet er i besiddelse af, og at dette på visse områder kan besværliggøre effektivt samarbejde på tværs af de nordiske lande. Af hensyn til mulighederne for at deltage i nordisk samarbejde, herunder videregivelse af fortrolige oplysninger til andre konkurrencemyndigheder, bør det overvejes, om Grønland på dette område bør harmonisere med de øvrige nordiske lande, for herved fuldt ud at kunne deltage i dette samarbejde.\nBlandt andet med baggrund i ovennævnte begrænsninger for det nordiske samarbejde på konkurrenceområdet, særligt i forbindelse med i grænseoverskridende sager (som der med tiden må forventes at opstå flere af) at kunne udveksle oplysninger mellem de nordiske lande, har Konkurrencenævnet i løbet af året gjort sig overvejelser angående revision af konkurrence¬loven.\nUdover vurdering af konkurrencelovens ”forenelighed” med ønsket om udnyttelse af nordisk samarbejde har Nævnet også ønsket, at det undersøges, hvorvidt loven mere generelt er tilstrækkelig tidssvarende. Her tænkes blandt andet på den omstændighed at Grønland p.t. har en konkurrencelov baseret på den danske konkurrencelov fra 1989, som Danmark i 1997 via et lovteknisk principskifte har ændret. Der var i 1997 tale om, at den danske konkurrencelov ændredes fra kontrolprincippet til forbudsprincippet .\nKonkurrencenævnet har herefter fundet det formålstjenligt, at det undersøges, hvorvidt et tilsvarende lovprincipskifte bør gennemføres i Grønland og har på denne baggrund efter Nævnsmødet i september sendt et forslag om nedsættelse af et konkurrencelovsudvalg til Landsstyret.\nREGNSKAB FOR 2002\nVed etableringen af Fællessekretariatet, der både betjener Konkurrencenævnet og Grønlands Forbrugerråd blev der tilført yderligere ressourcer, idet bl.a. en personaleforøgelse var nødvendig. Dette resulterede i, at der til Fællessekretariatet blev bevilget 3,7 mio. kr. til fordeling på specifikke udgifter for henholdsvis Konkurrencenævnet og Grønlands Forbrugerråd samt fællesudgifter til selve driften af sekretariatet, herunder personale, kontorhold osv.\nKonkurrencenævnet har i 2002 haft specifikke udgifter på kr. 859.513. Fordelingen fremgår af nedenstående specifikationsregnskab.\nKonsulentbistand, advokatudgifter, undersøgelser m.v.\nEt merforbrug til nordisk samarbejde i forhold til budgettet skyldes hovedsageligt, at Grønland i april 2002 for første gang var vært for de nordiske konkurrencedirektørers møde i Uummannaq. Beslutning om dette værtskab var truffet i 2001, men det viste sig, at den budgettere udgift til nordisk samarbejde på kr. 32.000 ikke var tilstrækkelig til at kunne gennemføre arrangementet samt i øvrigt deltage i nordisk konkurrencesamarbejde, se endvidere kap. 4 ”Nordisk samarbejde”.\nHvad angår publikationer (hjemmeside) var der allerede i Konkurrencenævnets budget for 2001 afsat 50.000 til etablering af en hjemmeside, hvorfor der i budgettet for 2002 alene var afsat midler til egentlig drift af hjemmeside. Konkurrencenævnets hjemmeside blev dog ikke etableret i 2001, og udgifterne til etablering blev således først afholdt i 2002. Et merforbrug på denne post skyldes således en forskydning af etableringen af hjemmesiden og de hermed forbundne udgifter.\nI forlængelse af, at udgifter til advokater i forbindelse med og som følge af sager anlagt mod Nævnet gennem de seneste år er steget, og at Konkurrencenævnet ikke har nogen ”indflydelse” på disse udgifters omfang, har Konkurrence¬nævnet i efteråret overfor Grønlands Hjemmestyre fremsat ønske om, at disse udgifter ikke indgår som en selvstændig post i Konkurrencenævnets budget, men i stedet helt udgår af Nævnets budget.\nGrønlands Hjemmestyre har ved lov nr. 28 af 30. oktober 1992 om konkurrence bemyndiget Konkurrencenævnet til at administrere loven, men da Nævnet ikke har noget mulighed for at ”påvirke” udgifter til advokater i de for Grønlands Landsret (eller Østre Landsret som ankeinstans), finder Nævnet det mest hensigtsmæssigt, at Grønlands Hjemmestyre afholder de nødvendige advokatudgifter, der følger i forbindelse med de mod Konkurrencenævnet anlagte sager.\nEtablering af Fællessekretariatet\nPr. 1. januar 2002 etableredes Fællessekretariatet for Konkurrencenævnet og Grønlands Forbrugerråd, hvilket samtidigt betød, at Konkurrencenævnets sekretariat ikke længere er placeret i Grønlands Hjemmestyres centraladministration.\nBaggrunden for etablering af Fællessekretariatet for Konkurrencenævnet og Grønlands Forbrugerråd var især ønsket om at styrke sekretariaternes uafhængighed af Landsstyret samt via et administrativt samarbejde at opnå en bedre ressource¬udnyttelse.\nMed etableringen fulgte som tidligere nævnt også en personaleforøgelse således, at Fælles-sekretariatet pr. 31. december 2002 bestod af 5 ansatte:\nEtableringen af Fællessekretariatet betød også, at der skulle findes egnede lokaler, idet Forbruger¬rådets kontorlokaler ikke var store nok til at huse det samlede Fællessekretariat. Valget af lokaler faldt på Kujallerpaat 1A, 3900 Nuuk, hvor Fællessekretariatet flyttede ind pr. 15. februar 2002.\nKonkurrencenævnet etablerede med virkning fra 1. juli 2000 - via Grønlands Hjemmestyre - et samarbejde med Konkurrencestyrelsen i Danmark. I første omgang løb aftalen til 31. december 2001. Konkurrencenævnet valgte at forlænge samarbejdsaftalen med Konkurrencestyrelsen således, at Konkurrencestyrelsen også i 2002 udførte sekretariats-opgaver for Nævnet.\nI praksis har aftalen betydet, at Konkurrencestyrelsen har haft egne sagsbehandlere til at behandle de sager, der er blevet videresendt til Konkurrencestyrelsen for her at drage fordel af den oparbejdede konkurrenceretlige ekspertise.\nEtableringen af Fællessekretariatet har ikke ændret på Konkurrencenævnets opfattelse af, at det ikke indenfor de førstkommende år vil være muligt at opbygge en ekspertise, der fuldstændig overflødiggør en samarbejdsaftale med Konkurrencestyrelsen. Dette skyldes især, at der i visse konkurrencesager fortsat vil eksistere et behov for at modtage konsulentbistand, her tænkes især på sager af mere kompleks karakter, hvor udarbejdelsen af omfattende juridiske og/eller økonomiske analyser er betinget af et tilstrækkeligt erfaringsgrundlag.\nVed indgangen til 2003 er der udarbejdet et oplæg til fornyelse af samarbejdsaftalen, der tager højde for, at der er etableret et selvstændigt sekretariat i Grønland således, at en større og større del af Konkurrencenævnets sagsbehandling forbliver i Grønland, og samarbejdet således på sigt i højere grad består i faglig sparring.\nUanset samarbejdet med Konkurrencestyrelsen angående ekstern sekretariatsbistand har Konkurrencenævnet fortsat den fulde og udelte beslutningskompetence i sager efter den grønlandske konkurrencelov.\nKONKURRENCEAKTIVITETER I 2003\nSom tidligere anført etableredes i 2002 det selvstændige fællessekretariat for Konkurrencenævnet og Grønlands Forbrugerråd. Der er i sekretariatet ansat både juridisk og økonomisk uddannet personale og det er håbet, at blandt andet synergieffekter af dette tværfaglige samarbejde på sigt yderligere vil berige den sekretariatsbistand, der leveres til Nævnet.\nKonkurrencenævnet vil også i 2003 iværksætte forskellige egendriftundersøgelser, ligesom Nævnet blandt andet vil fortsætte sin benchmarking af den grønlandske banksektor. Derudover forventes det, at virkningen og konsekvenserne af ophævelse af mestertime-prissystemet vil være et område, Konkurrencenævnet vil holde et vågent øje med i 2003.\nDe mod Konkurrencenævnet anlagte ”ankesager” vil ligeledes være en fortløbende aktivitet i 2003, hvor udfaldet af Nuuk Imeq-sagen afventes i spænding, da denne sag kan få stor præjudikationsværdi og således få væsentlig betydning for Konkurrencenævnets virke.\nKonkurrencenævnet vil i 2003 bl.a. gennem den etablerede hjemmeside samt via presse-meddelelser om forhold, der udløber af Konkurrencenævnets virke søge yderligere at synliggøre sig, og vil endvidere i det omfang det er muligt, hensigtsmæssigt og der eksisterer et ønske herom, virke som konkurrenceretlig ”rådgiver” for Grønlands Hjemmestyre.\nI takt med, at sekretariatet erhverver yderligere faglige kompetencer vil udarbejdelse af artikler om konkurrenceretlige forhold m.v., annoncering af regler på området og mødevirksomhed i øvrigt, være tiltag Nævnet vil overveje.


lejlighede på 3 værelse 91m2 nyopførte 2021. Klik for mere info...\nLejlighed til leje, Odense V, Gartnerbyen duftrankevej\nLeje pr måned: 8.890 DKK\nlejlighede på 3 værelse 91m2 nyopførte 2021\n3 værlses lejlighed på 91 m2 nyopførte 2021 , [xxxxx] 165\nVed indflytning skal betales kun depositm, og 1 måned husleje. Der er ikke forudbetaling. Husleje er eksklusive forbrug.\nDe er samme størrelse 91m2. du kan vælge.\nMin telefon[xxxxx]prisen kan være flexible


Ph.d.-studerende vil have mere i løn | Information\nPh.d.-studerende skal have forbedret deres lønvilkår. Det er et centralt krav, når Finansministeriet og Akademikernes Centralorganisation forhandler overenskomst for de statsansatte akademikere til efteråret, skriver Ingeniøren.\n"Et akademisk proletariat". Sådan beskriver Jens Heide, repræsentant i Ingeniørforeningens forhandlingsudvalg, de ph.d.-studerende på de danske universiteter. "Det er med få undtagelser den dårligst lønnede akademikergruppe i staten. Og det hænger ikke sammen, når det er de lyseste hoveder, vi gerne vil rekruttere til ph.d.-uddannelsen," siger Jens Heide, der også er fællestillidsmand for ingeniørerne på Danmarks Tekniske Universitet.\nIfølge ham er det målet at gøre hele ph.d.-lønnen pensionsgivende i modsætning til i dag, hvor det kun er 80 procent af lønnen. Derudover skal de ph.d.-studerende have omkring 32.000 kr. om året i stillingstillæg i stedet for de ca. 10.000 kr., de fleste kan lægge i lommen, som forholdene er nu.\nDanmarks Tekniske UniversitetFinansministerietIngeniørforeningen


Basketball: Se NBA gratis på livestream på nettet her\nSe NBA gratis på nettet her\n11. november 2014\taf Lasse Krüger\ti Nyheder\nVerdens bedste basketball liga er tilbage. NBA er i fulde omdrejninger og der er gode nyheder til dig, hvis du er interesseret i at følge den bedste basketball liga i verden live. Du har nemlig mulighed for at livestreame NBA gratis og lovligt via vores partner, som har købt alle rettighederne til at vise kampe fra NBA. Du kan med andre ord se NBA gratis, lovligt og helt uden problemer ved at følge vores guide.\nSe NBA gratis på nettet her —>\nNBA er verdens bedste basketball liga, og det er ligaen hvor de absolut største stjerner spiller. De fleste husker legenden Michael Jordan, som uden tvivl er verdens bedste basketballspiller gennem tiden. Der er dog flere spillere i nuværende tid, som har potentialet til at kunne blive verdens bedste, og her er der især tale om verdensstjernen Lebron James fra Cleveland Cavelieres.\nDu har nu mulighed for at se Lebron James og de andre store NBA stjerner i aktion, og det kan du gøre ganske gratis og helt lovligt her.\nSådan ser du NBA gratis på nettet\nHvis du gerne vil se NBA gratis på nettet, så skal du først og fremmest have en konto hos bet365. Hvis du ikke allerede har dette, så kan du oprette en kvit og frit. Når du har oprettet din konto, skal du indbetale et beløb på din konto, da bet365 kræver, at man har penge på sin konto, før man kan se gratis sport på deres TV. Du kan dog nøjes med at indbetale et lille beløb, og derefter udbetaler alt igen pånær 1 kr. og så kan du se alt det du har lyst til.\nHvis du i mellemtiden har lyst til at livebette på NBA, så kan du ligeledes gøre dette på bet365. De har verdens absolut bedste livescore klient, og ud kan livebette mens du ser NBA gratis, lovligt og helt uden reklamer på Bet365.


Sådan får du fat i svinebillige flybilletter\nNyheder Skrevet af Administrator | 29.10.14 | 16:15\nHvis man vil have de billigste flybilletter, kan det være en god idé at være ude omkring to måneder før afrejse.\nHelt præcist skal man gerne bestille flybilletterne 53 dage, før man går om bord på flyet. På den måde opnår man i gennemsnit en besparelse på 29 procent.\nDet viser en ny gennemgang af 7,5 milliarder flypriser fra rejsesøgemaskinen Momondo, der har gennemgået de 100 mest populære ruter på hjemmesiden, hvoraf de 49 er danske.\nMen det er ikke kun bestillingstidspunktet, der afgør den endelige pris. Undersøgelsen viser nemlig, at det bedst kan betale sig at flyve tirsdag om aftenen. Derimod er lørdag aften rent økonomisk det dårligste tidspunkt at flyve.\nMomondos statistik viser ikke overraskende, at det er dyrest at bestille sin billet på selve afrejsedagen. Mellem 18 og 24 er det billigste tidspunkt på døgnet, mens eftermiddagen i gennemsnit vil være den dyreste løsning for de rejsende.\n- Rejsende gør klogt i at huske de her gyldne regler, hvis de vil have de billigste billetter. Generelt kan det godt betale sig at booke billetterne to måneder i forvejen, siger Lasse Skole Hansen, der er Momondos danske talsperson, i en pressemeddelelse.\n- Det er faktisk en konsekvent tendens, ligesom nætter og tirsdage er billigste afrejsetidspunkter, siger Lasse Skole Hansen.\nPå ruten København-Amsterdam er det ifølge Momondo muligt at komme af sted til stort set halvdelen af prisen, hvis man er ude omkring to måneder før afrejse sammenlignet med en bestilling på selve afrejsedagen.\nDerudover afhænger flypriserne selvfølgelig også af flyselskab, sæson og lufthavn. For eksempel varierer prisen på ruten København-New York ifølge Momondo i gennemsnit med op til 2400 kroner, alt efter hvilket tidspunkt af året man rejser på.


tirsdag, 27. februar 2018, 06:54\nVil en Ryzen 5 2400G være nok til at kunne spille Diablo 3?\neller er "grafikkortet" lige svagt nok til det?\ntirsdag, 27. februar 2018, 08:37\nDet kan bedre betale sig at købe 2200G og overclocke den.\nDet er rørende nemt, selv for overclocking nybegyndere at gå til med AMDs egen software og en køler til et par hundrede kroner (Noget Coolermaster TX3 eller lign)\ntirsdag, 27. februar 2018, 12:25\nok. rart at vide.\ntorsdag, 15. marts 2018, 11:13\nSom I har gjort før, ville det være rart med en Handbrake-test som en del af testen.\nHVis man så oven i købet giver os læsere mulighed for at få fat i den videofil, som man "encoder" i testen, så kunne læserne hurtigt selv danne sig et indtryk af hvilken forskel en given SPU, SoC eller Graffikort kunne have, hvis man opgraderede...\nHåber man forstår pointen


Køb House Doctor Molecular online [Se bedste tilbud]\nOnline webshops med house doctor molecular\nLuxlight.dk er aktuelt iblandt de største internet handler inden for lamper og belysning. Firmaets sortiment indbefatter flere end 3000 produkter fra en række brands. Netshoppens Trustpilot-score på 8,6 ud af 10 viser en høj grad af kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 18 bedømmelser, hvoraf 15 af disse giver topkarakter. På Facebook er 1864 brugere tilhængere af Luxlight.dk, og her har butikken modtaget 5 anmeldelser med en middel score på 5 ud af 5, som ligeledes er yderst godt.\nLampemesteren.dk er nu en af de førende internet shops i Danmark med lamper og belysning. Webshoppens sortiment spænder over flere end 9000 varer fra en række brands. Webbutikkens Trustpilot-bedømmelse på 9,5 ud af 10 er et udtryk for stærk tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 1574 evalueringer, hvoraf 1352 af dem giver topkarakter. På Facebook er 38692 personer tilhængere af Lampemesteren.dk, og her har virksomheden modtaget 80 vurderinger med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,7 af 5, som tillige er meget overlegent.\nAndLight.dk er i dag iblandt de mest benyttede online webshops med lamper og belysning. Webshoppens sortiment favner opimod 6000 varer fra forskellige mærker. Forretningens Trustpilot-score på 9 ud af 10 manifesterer stor tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 840 anmeldelser, hvoraf 720 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 11650 mennesker tilhængere af AndLight.dk, og her har webshoppen modtaget 24 evalueringer med en gennemsnitlig bedømmelse på 3,6 ud af 5, hvilket ligeledes er meget godt.\nLamper.dk er nu iblandt de mest populære online butikker der sælger lamper og belysning. Webbutikkens sortiment omfatter i omegn af 3000 varer fra forskellige mærker. Butikkens Trustpilot-score på 8,6 af 10 viser enorm tilfredshed hos kunderne. Scoren er baseret på 67 evalueringer, hvoraf 48 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 369 mennesker tilhængere af Lamper.dk, og herpå har forretningen modtaget 13 ratings med en middel score på 4,3 ud af 5, hvilket lige så vel er temmelig imponerende.\nLysmesteren.dk er nu iblandt de bedste online butikker der sælger lamper og belysning. Webbutikkens udvalg udgøres af i omegn af 5000 produkter fra diverse producenter. Netbutikkens Trustpilot-rating på 6,5 ud af 10 er et udtryk for en høj grad af tilfredshed hos kunderne. Bedømmelsen er baseret på 370 ratings, hvoraf 264 af dem giver topkarakter. På Facebook er 85152 personer fans af Lysmesteren.dk, og herpå har forhandleren modtaget 104 anmeldelser med en gennemsnitlig score på 4,7 ud af 5, som lige så vel er virkelig beundringsværdig.\nDe fleste webshops i Danmark frembyder i øjeblikket flere leveringsmuligheder. En af de mest anvendte er for øjeblikket pakkeshoppen, og så kan du blot gå forbi efter din ordre præcis når det passer dig. Muligheden er jo i høj grad let gængelig, samt i mange tilfælde endda den mindst kostelige fragtmulighed.\nDu kan på samme måde forsøge at få produkterne leveret til din lejlighed eller hus eller ud til dit arbejde. Metoden er desværre et hak mere omkostningsfuld, men tillige rigtig ligetil. Den prisbilligste mulighed for fragt af house doctor molecular vil dog til enhver tid være at hente ordren selv, men den løsning forudsætter at du befinder dig lige ved house doctor molecular internet webshoppens arbejdslager.\nLeveringstiden kan i nogle tilfælde være temmelig afgørende såfremt vi har brug for produkterne om få sekunder, og herved er det rigtig klogt at man efterser den forventede leveringsdato ved det relevante produkt.\nEn hel del house doctor molecular internet selskaber yder levering på blot en enkelt hverdag på mange af deres produkter, men som ikke desto mindre er underforstået at bestillingen indsendes tidligere end et fastsat tidspunkt, med hensynstagen til at de har udsigt til at kunne nå at få house doctor molecular afsendt forud for at logistikpersonalet drager hjemad.\nEnkelte online outlets præsterer gratis levering, men i de fleste tilfælde afkræver det at der erhverves for et fastslået beløb. Derudover skal du gribe den mindst kostelige leveringsmulighed, der oftest – uafhængig om man befinder sig i Helsingør, Skive eller Lystrup – vil være at få leveret bestillingen til en pakkeshop.\nDet er i dag i høj grad gnidningsløst for købere at analysere priser på house doctor molecular i blandt forskellige webshops, og for det har flere online shops fundet det uundgåeligt at nedbringe salgsværdien på produkterne – til piger og drenge, lige så vel som til voksne – betragteligt, og endda nogle gange byde på fragt uden omkostninger.\nMen det kan ikke desto mindre vise sig gavnligt at kontrollere flere internet varehuse i Danmark efter house doctor molecular udsalg inden du gennemfører din bestilling, således at man er garanteret at få fat i den billigste pris.\nMan må bare være årvågen med, at hvis en internet shop reklamerer house doctor molecular for en udsalgspris der kan virke uendeligt tiltalende, er det undertiden være en indikator for en falsk online virksomhed. Køb med kort er trods alt omfattet af en bestemmelse, hvilket garanterer dig overfor falske internet handler.\nVi anbefaler generelt bestillinger med betalingskort eller MobilePay. Som alternativ kunne du vælge en afdragsløsning fra for eksempel ViaBill, såfremt du ønsker at finansiere omkostningerne af flere omgange.\nInden folk shopper house doctor molecular hos en butik på nettet kan man i og for sig gennemlæse webbutikkens forretningsbetingelser, dog er det undertiden ikke super interessant.\nEt nemt alternativ er at undersøge hvorvidt e-butikken er tilsluttet e-mærket, grundet at det længe har været en tryghed om at webbutikken forsvarer de danske regler, udover at internet selskabet en gang i mellem revideres af fagfolk der har ekspertise inden for de gældende regler. Desuden får du genvej til assistance, hvis du udsættes for besvær ved din bestilling.\nTillige stiller vi forslag om at kunden er opmærksom på de mest centrale retningslinjer der kan have indvirkning på bestillingen, f.eks. den returret på house doctor molecular e-forhandleren garanterer. Her er det tilmed vigtigt, at man stadigvæk beholder ens kvitteringsmail, således man til enhver tid vil kunne eftervise sin bestilling, uden hensyn til om man skal shoppe til en mand eller kvinde.\nTrustpilot yder fuldstændig fornemme muligheder for at besigtige en hel del øvrige konsumenters observationer og derfor er det fornuftigt, at du beser e-handlens house doctor molecular omtaler inden du køber.\nFacebook byder på tilsvarende uden sammenligning passelige chancer for at få indsigt i e-handlens popularitet. Derudover ses endda internet foretagender som tilbyder kunderne at afgive en kritik af ordreforløbet, hvilket tillige burde drages fordel af til at vurdere kundernes tilfredshed.\nDette website er finansieret af indtægter fra reklamer. Vi samarbejder med en række internet forretninger eftersom vi fremviser virksomhedernes varer, og tager imod kommission om en bruger fra vores side gennemfører et indkøb.\nViden omkring house doctor molecular og internet shops ajourføres løbende, men det er ikke muligt for os at give garantier imod justeringer der eventuelt er foretaget efter at vi sidste gang opdaterede vores oplysninger.


Forsøgsordning med cannabis trækker ud trods enighed | Scleroseforeningen\nForhandlingerne om en forsøgsordning med cannabis til medicinsk brug fortsætter i dag. Trods enighed forventer politikerne ikke at nå til en færdig aftale i dag, og der tales nu om en opstart i 2018. Men hvad er op og ned på ordningen? Få overblikket af Carolina Magdalene Maier fra Alternativet og Lasse Skovgaard, sundhedspolitisk chef i Scleroseforeningen.\nI dag fortsætter forhandlingerne mellem sundhedsministeren og Folketingets sundhedsordførere om en fireårig forsøgsordning, der skal gøre det muligt for danske læger at udskrive cannabis til deres patienter. Blandt politikerne forventes det dog ikke, at den endelige aftale vil falde på plads i dag.\nMen hvad er det præcist for cannabisprodukter, politikerne forhandler om at legalisere? Hvilke patienter skal have adgang til dem? Fra hvornår og hvorfor? Få et overblik i artiklen her, der rummer interview med Carolina Magdalene Maier fra Alternativet og Lasse Skovgaard, sundhedspolitisk chef i Scleroseforeningen og Ph.d. i Folkesundhedsvidenskab.\nSclerose omfattet af ordningen\nIfølge dokumenter fra Sundheds- og Ældreministeriet og Lægemiddelstyrelsen, som flere medier og også Scleroseforeningen har fået indsigt i, er det en blanding af patientgrupper og symptomer, der er omfattet af forsøgsordningen. Det drejer sig om sclerose, rygmarvsskader, kvalme efter kemobehandling og kroniske smerter. Ordningen indeholder dog også en ’kattelem’, der gør det muligt for lægen at fravige indikationslisten efter egen faglig vurdering og eget ansvar.\nDet er Lægemiddelstyrelsen, der har lavet anbefalingerne til forsøgsordningen, som læner sig op ad erfaringer med lignende ordninger i Holland, Israel og Canada. Målgruppen for den danske forsøgsordning forventes at udgøre cirka 1.500 patienter.\nIfølge Carolina Magdalene Maier fra Alternativet, der har taget initiativ til forsøgsordningen, er politikerne nået langt. Men hun tror dog ikke, at de rejser sig fra bordet med en færdig aftale i dag:\n”Vi er kommet ganske langt i forhandlingerne om en forsøgsordning. Det der på nuværende tidspunkt udestår er, at vi når til enighed om, hvordan vi finansierer forsøgsordningen, fordi vi ønsker, at der skal gives tilskud til patienterne, når de får brug for cannabis på recept. Ellers bliver det for dyrt for nogle patienter. Jeg forventer, at vi på mødet i dag kan nikke til, hvilke finansieringskilder vi kan trække på, men jeg forventer ikke, at vi afslutter forhandlingerne i dag.”\nI stedet mener hun, at det er mere realistisk, at en aftale falder endeligt på plads i forbindelse med satspuljeforhandlingerne, der forventes at blive afsluttet om et par uger.\nForhandlingerne om forsøgsordningen blev påbegyndt tilbage i foråret 2016, efter at der tidligere på året viste sig at være et flertal for en legalisering af cannabis til medicinsk brug blandt Folketingets partier.\nMen selv om det lige siden sommerferien har forlydt, at politikerne grundlæggende er enige om modellen for forsøgsordningen, har udeståender om finansieringen gjort, at forhandlingerne har trukket ud. Det har nu betydet, at datoen for opstart er blevet skubbet med et helt år i forhold til tidligere udmeldinger om en forventet opstart 1. januar 2017:\n”Ministeriet har nu oplyst, at de ønsker opstart pr. 1. januar 2018. Det mener vi er for sent. Det er klart, at vi ikke når at forberede en model og indkøb til 1. januar 2017, men vi i Alternativet vil arbejde for opstart 1. august 2017,” oplyser Carolina Magdalena Maier.\nTo oplæg til egenbetaling\nNår sundhedsordførerne i dag mødes med sundhedsministeren skal de ifølge en artikel i dagbladet Information diskutere to konkrete oplæg til finansiering af den fireårige ordning. Forskellen på de to oplæg er, hvor stor patienternes månedlige egenbetaling bliver, skriver bladet i går.\nEnten skal egenbetalingen sættes til 800 kr. om måneden, hvad der vil svare til et offentligt tilskud på 70 procent. Eller også skal patienternes egenbetaling sættes til 1.600 kr. om måneden. I sidstnævnte tilfælde udgør det offentlige tilskud 40 procent.\nMed en egenbetaling på 800 kr. om måneden vil de anslåede offentlige udgifter til den fireårige ordning beløbe sig til 106 millioner kr., og med en egenbetaling på 1.600 kr. til 74 millioner. I begge overslag er indkalkuleret en formindsket udgift til øvrig medicin på 20 procent.\nForvirring om cannabismedicin skaber forvirring om forsøgsordning\nSom optakt til politikernes afsluttende forhandlinger om en forsøgsordning, satte Danmarks Radio tidligere på ugen fokus på medicinsk cannabis. Det foregik både i tv og radio og bød på overskrifter som ”Flere danskere får cannabis hos lægen – helt lovligt”.Og i én og samme udsendelse af Sundhedsmagasinet tog studieværterne Peter Geisling og Lillian Gjerulf Kretz seerne med om bag disken på Glostrup Apotek for at se, hvordan apoteket fremstiller cannabisprodukter ”magistrelt”, dvs. til den enkelte patient på recept fra dennes læge. Og videre fra Glostrup hele vejen til Israel, hvor der lovligt blev fremstillet cannabis til medicinsk brug på en hemmelig adresse, og hvor seerne også mødte nogle af verdens mest vidende forskere og foregangsmænd, når det gælder brugen af cannabis til medicinske formål. En absolut seværdig udsendelse, som du kan se eller gense her.\nDesværre var der i udsendelsen ingen skelnen mellem de forskellige typer cannabisprodukter i de forskellige lande. Men for at forstå baggrunden for forsøgsordningen, som politikerne forhandler om i dag, er det nødvendigt at forstå forskellen mellem præparaterne, der fremstilles på Glostrup Apotek og de cannabisprodukter, israelske læger har mulighed for at behandle deres patienter med, og som i dag ikke er lovlige i Danmark.\nForsøgsordningen handler nemlig ikke om, at flere patienter skal have adgang til de magistrelt fremstillede cannabisprodukter, som danske læger allerede i dag lovligt kan udskrive recept på. Disse præparater er alene baseret på isolerede aktivstoffer. De cannabisprodukter, som patienter i fx Israel har adgang til, er derimod baseret på hele planten. Og den slags produkter har danske læger ikke lov at ordinere til deres patienter. Det er det, forsøgsordningen skal gøre muligt i en foreløbigt fireårig periode.\nBaseret på hele planten\nForsøgsordningen handler om at give danske patienter adgang til produkter, der er baseret på hele cannabisplanten – i lighed med patienterne i lande som Holland, Israel, Canada m.fl. Carolina Magdalene Maier understreger forskellen og formålet:\n”Det er vigtigt at understrege, at forhandlingerne vedrører import fra blandt andet Holland, fordi det er vores vurdering, at det er vigtigt, at de præparater, der bliver tilgængelige, er naturlige præparater og ekstrakter fra hele cannabisplanten til forskel fra de piller, der fremstilles på Glostrup Apotek.”\nBegejstring i Scleroseforeningen\nDet er en præcisering, der glæder Scleroseforeningens sundhedspolitiske chef, Lasse Skovgaard. Den svarer til de anbefalinger og ønsker, Scleroseforeningen har haft til en forsøgsordning. Og den svarer til det, patienterne efterspørger. Lasse Skovgaard uddyber:\n”Præparaterne fra Glostrup Apotek indeholder isolerede stoffer fra cannabisplanten, dvs. man har taget THC eller CBD, som er de to primære stoffer, der er interessante i cannabisplanten, men derudover er der en masse andre stoffer i planten. Nogle af dem kender vi til, andre kender vi ikke til. Men sammen gør disse stoffer, at virkningen af den hele plante bliver noget helt andet, end hvis man kun tager nogle isolerede aktive stoffer og putter dem ind i et præparat.” Han fortsætter:\n”Det, patienterne efterspørger, er præparater baseret på den hele plante, og det gør de, fordi de erfarer, at hvis de tager præparater, der kun indeholder isolerede aktivstoffer, så får de ikke den nødvendige lindring af deres symptomer. Det får de kun, hvis de indtager hele planten. Derfor er Scleroseforeningen meget begejstret for den forsøgsordning, politikerne har skitseret, fordi den netop giver adgang til produkter, hvor hele planten er anvendt."\nScleroseforeningen hører ifølge Lasse Skovgaard således løbende fra medlemmer med sclerose, der fortvivlede ser sig nødsaget til at vende tilbage til det illegale marked for at få den nødvendige lindring, fordi de ikke har opnået den nødvendige lindring af de magistrelt fremstillede cannabispræparater.\nOrdning gør os klogere på cannabis\nEndelig fremhæver Lasse Skovgaard forsøgsordningen for den systematiske vidensindsamling under ordnede forhold, som den fireårige ordning vil give på et område, hvor viden er tiltrængt, men ikke kommer af sig selv, og hvor patienter hidtil har været overladt til usikre produkter og kriminelle kræfter:\n"Derudover giver ordningen en løbende erfaringsindsamling. Vi bliver altså klogere over de fire år, forsøgsordningen varer. Og det er vigtigt, for vi er alle enige om, at der mangler viden på dette område. Men det er efter min opfattelse for nemt som Lægeforeningen at sige, at så må vi vente på, at vi har den manglende viden. For den viden kommer ikke bare ved et mirakel, eller uden nogen gør noget, og der er ikke særlig mange, der er interesserede i at forske i cannabis. Primært fordi det er meget besværligt af lovgivningsmæssige årsager. Så den viden vil højst sandsynligt slet ikke opstå, hvis ikke der som her bliver truffet en politisk beslutning om, at den viden skal tilvejebringes. Og det her er en super god måde at gøre det på: Vi får et produkt, som patienterne efterspørger. Vi får en sikkerhed, for det er produkter, vi importerer, og som er producerede under kontrollerede forhold. Det er kun læger, der må udskrive produkterne, så patienterne bliver altså fulgt af en læge, og vi får løbende struktureret indsamlet viden om netop cannabisprodukter," lyder Lasse Skovgaards grunde til Scleroseforeningens opbakning til forsøgsordningen.


Bar Amalour, Hydra - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nEuropa Grækenland Saronic Gulf Islands Hydra Restauranter i Hydra Bar Amalour\nNr. 34 af 47 Restauranter i Hydra $\nTombazi Street, Grækenland+30 2298 029680+ Tilføj website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,5 31 anmeldelserFremragende56 %Rigtig god32 %Gennemsnitlig3 %Dårlig6 %Frygtelig3 %Restaurantens åbningstider + Tilføj åbningstiderPRIS $VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING Tombazi Street, GrækenlandAlle oplysninger Forbedr denne registreringEr denne restaurant romantisk?Ja Nej Ved ikke Er dette en café?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Er dette en juice-/smoothiebar?Ja Nej Ved ikke Er priserne på denne restaurant lave?Ja Nej Ved ikke Er dette en vinbar?Ja Nej Ved ikke Har denne restaurant en bar?Ja Nej Ved ikke Serverer denne restaurant alkohol?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til store grupper?Ja Nej Ved ikke Har denne restaurant tjenere?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelse\nMedlemsvurdering Fremragende3Rigtig god3Gennemsnitlig0Dårlig0Frygtelig0Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (6)Engelsk (18)Græsk (10)Flere sprog Sprog Dansk (6)Engelsk (18)Græsk (10)Italiensk (1)Russisk (1)Spansk (1)\nSe, hvad de rejsende siger: Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejjapcookieNew York City, New York182Anmeldt 1 september 2016 fra mobile enheder Top 40 fra usa/EnglandMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejGlobbalGurruLondon, Storbritannien2426Anmeldt 7 juni 2016 fra mobile enheder Omdrejningspunktet for Hydra. Dejlig musik og drikkevarerHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejStacy93449Pismo Beach, Californien5823Anmeldt 19 oktober 2015 Gode drinks og musikMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejoo-212484Anmeldt 22 august 2015 fra mobile enheder PaulKHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMarios KNicosia, Cypern3730Anmeldt 17 august 2014 Livlige!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejDana LBoston, Massachusetts268Anmeldt 24 maj 2014 Fremragende sted til en drinkHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nOpdaterer listen... Opdaterer listen... Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Bar Amalour.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\nTombazi Street, Grækenland Placering: