indtryk Endelig lykkes det I dialog med LUU Natassias kamp Frafaldskurven er på vej ned En ny tradition er startet - PDF\nindtryk Endelig lykkes det I dialog med LUU Natassias kamp Frafaldskurven er på vej ned En ny tradition er startet\nDownload "indtryk Endelig lykkes det I dialog med LUU Natassias kamp Frafaldskurven er på vej ned En ny tradition er startet"\n1 indtryk Københavns Tekniske Skoles personaleblad Nr. 40 Maj 2009 Endelig lykkes det Frafaldskurven er på vej ned I dialog med LUU En ny tradition er startet Natassias kamp Trods uhørt hårde odds lykkes det foto-elev at opnå sin drøm 1\n2 3 : 4 : 6 : 7 : 8 : 10 : 10 : 11 : 12 : 14 : 16 : 22 : 24 : 28 : Leder:»Endelig ser det ud til at lykkeserhvervsskolerne har mindsket frafaldet«frafaldet er gået fem procent ned på landsplan»vores lærere er ildsjæle«på Rebslagervej er lærernes engagement og glæde ved at undervise med til at mindske frafald»de Lokale UddannelsesUdvalg til dialogmøde«det første møde af slagsen var en stor succes»kts nu som værdispil«værdispillet har set dagens lys nu skal der spilles ude på afdelingerne»73 nye murersvende«historisk højt antal»murlinger«fik overrakt svendebrev i Glostrup»KTS første gulvlæggersvende«fem glade svende fik papir på deres kunnen i Herlev»KTS køber Sukkertoppen i ValbyI en håndværkers fodspor«indtryk fra info-aften den 18. marts i forbindelse med kampagnen»min drøm«kort nyt»endelig står der fotograf på visitkortet«læs om Natassias lange og seje kamp for at få opfyldt sin drøm Personaleforeningen: Referat af generalforsamling samt formandens beretning»fyrede trykkere på skolebænken«tidligere ansatte på Trykkompagniet opgraderer deres uddannelse i Julius Thomsens Gade»Matematikgeni til OL«Ben Braithwaite fra htx, Vibenhus skal til matematik-olympiade i Bremen til sommer Indtryk er Københavns Tekniske Skoles medarbejderblad. Det trykkes i 1025 eksemplarer. Trykkeri : Rosenberg Bogtryk, Ballerup Indtryk bliver fordelt til alle ansatte på Københavns Tekniske Skole. Desuden bliver det sendt til skolens samarbejdspartnere, udvalgte dag- og ugeaviser og relevante fagblade. Man vil også kunne finde en pdf-udgave af personalebladet på skolens hjemmeside på adressen: dk/omkts/personaleblad. Deadline for indlevering af materiale til næste nummer er fredag den 29. maj. Udkommer den 17. juni. Send materialet til indtryk Ansvarshavende redaktør Direktør: Mogens Nielsen Direkte: Mobil: Mail: Redaktør Theresa Vind Direkte: Mobil: Mail: kts.dk Redaktion Kommunikationsafdelingen Mediegrafiker GrafiSKP: Mads Sørensen Forsidefoto: Per Morten Abrahamsen\n3 Endelig ser det ud til at lykkes Af direktør Mogens Nielsen indtryk De nyeste tal fra UNI-C, der har målt frafaldsprocenten i tredje kvartal af 2008 viser, at KTS store indsatser for at få eleverne til at gennemføre grundforløbene, endelig bærer frugt. På landsplan er det samlede tal for tredje kvartal nede på 16 procent mod 21 procent året før. På Københavns Tekniske Skole ligger vi på 28 procent mod 33 procent i Tallene vedrører grundforløbselever, der er faldet fra uden omvalg af ny erhvervsuddannelse, og indikerer dermed, at vi både på KTS, men også på landsplan, er ved at få knækket frafaldskurven. Det er virkelig positivt nyt. Alle landets erhvervsskoler skal samtidig leve op til regeringens ønske om, at 95 procent af en ungdomsårgang i 2015 skal gennemføre en ungdomsuddannelse. Globaliseringspuljen har støttet vejen til målet med 320 millioner kroner om året + en særlig pulje på 44,8 millioner kroner til at støtte projekter i perioden 2009 til Praktik og fastholdelse hænger sammen Det er mere end positivt, at vi er gået fem procent ned på frafaldskurven, men vi ligger alligevel, som landets største erhvervsskole, stadig i top, hvad angår uddannelelsesafbrud uden valg af nyt grundforløb, sammenlignet med landets øvrige erhvervsskoler. Vore egne målinger og evalueringer viser imidlertid tydeligt, at det hovedsageligt er elever uden praktikplads, der melder sig ud, mens de af vore elever med praktikplads i højere grad forbliver i deres uddannelse på KTS målt i forhold til landets øvrige skoler. P.t. er praktikpladssituationen underlagt finanskrisen i samfundet. Undervisningsministeren er ivrig efter at finde en holdbar løsning på situationen i samarbejde med LO og Dansk Arbejdsgiverforening. Som skole bærer vi naturligvis også et ansvar, og derfor iværksætter vi til august en praktikmentor-ordning som et tilbud til elever med indvandrer-baggrund, som vi ved, statistisk har sværest ved at finde en plads i erhvervslivet. Vi skal have udviklet et kompetenceudviklingsforløb for praktikmentorerne, der skal yde individuel mentorstøtte til eleverne i forbindelse med både at finde og fastholde en praktikplads. Særlige indsatsområder i 2009 Som et fortsat led i at fastholde vore grundforløbselever, har KTS i 2009 fokus på følgende særlige indsatsområder: 1) Alle skolens grundforløbselever skal screenes i deres færdigheder i dansk og matematik fra og med august Hensigten er at øge vore viden om hvilke elever, der søger ind samt få inspiration til fortsat udvikling af vore grundforløbspakker, lærerkomptenceudvikling og forskellige former for undervisningsdifferentiering. 2) KTS vil intensivere samarbejdet med Københavns Kommune og eventuelt øvrige kommuner i regionen for at udvikle et kvalificeret regionalt EGU-tilbud (erhvervsgrunduddannelse) til den voksende gruppe af fagligt og socialt svage unge i regionen. 3) Tilbud om praktik-mentor, som beskrevet ovenfor. 4) KTS forventer tillige at udbyde»10.klasse plus«i samarbejde med Københavns Kommunes Ungdomsskole til august 2009, med henblik på at skabe en mere fleksibel indgang til EUD. Projektet er p.t. til vurdering i Undervisningsministeriet. 5) Vi vil skærpe fokus, mål og krav til en øget gennemførelse på skolens grundforløb med resultatlønkontrakter på lederniveau. 6) KTS vil udvikle et system, der gør det muligt for både lærere, kontorledere, uddannelsesledere, inspektørgruppe og direktion at trække opdaterede data omkring elevfrafald på alle grundforløb på KTS. Hensigten er at styrke en kvalificeret dialog samt fokus på bekæmpelse af frafald som et led i skolens daglige rutiner. Skolen kan ikke måle direkte på, hvilke elementer, der hidtil har virket eller hvilke, der kommer til at virke. Men vi kan se, at alle vores tiltag har haft en gavnlig effekt på frafaldstallet. Sådan forholder det sig og sådan skal det fortsat forløbe.»som skole bærer vi naturligvis også et ansvar, og derfor iværksætter vi til august en praktikmentorordning som et tilbud til elever med indvandrer-baggrund, som vi ved, statistisk har sværest ved at finde en plads i erhvervslivet.«3\n4 Erhvervsskolerne har mindsket frafaldet Frafaldet målt på alle landets erhvervsskoler er faldet med fem procent. Fra august 08 og seks måneder frem valgte 16 procent af eleverne at falde fra uden at vælge anden erhvervsuddannelse. Året før gjaldt det 21 procent. På KTS har vi i samme tidsrum fået frafaldet ned fra 33 procent til 28 procent Af Theresa vind De nyligt offentliggjorte tal fra UNI-C viser, at det samlede frafaldstal for alle landets erhvervsuddannelser er faldet med fem procent. - Det store fald i frafaldet er en klar indikation af, at skolerne er blevet bedre til at fastholde eleverne. Den enkelte får mere vejledning, støtte og hjælp. Uddannelserne tilrettelægges i højere grad efter den enkeltes forudsætninger og ambitioner, og eleverne har fået garanti for at kunne gennemføre deres uddannelse. Skolerne har skabt flotte resultater, og jeg glæder mig over at kunne følge arbejdet fremover, udtaler undervisningsminister Bertel Haarder i en pressemeddelelse fra UVM. Adgangsbegrænsning og grundforløbspakker Ifølge produktudviklingschef på KTS Tøger Kyvsgaard skyldes det dalende tal især de nye grundforløbspakker, hvis mål er at differentiere undervisningen og at der med reformen i august 2008 blev indført skærpede adgangskrav på mange uddannelser: - Det er klart, at når en elev har fået en læreplads inden start på uddannelsen, så skal der meget til, for at eleven giver slip. Det er en af grundene til, at antallet er lavere end forrige år. Det viser vores frafaldstal på Brønderslev Allé også meget tydeligt, hvor de fleste elever starter med en praktikplads, siger Tøger Kyvsgaard. Tallene for alle landets erhvervsskoler kan læses på undervisningsministeriets hjemmeside. 4\n5 Arkiv foto af Per Morten Abrahamsen Arkivfoto: Per Morten Abrahamsen 5\n6 »Vores lærere er ildsjæle«af Theresa Vind Frafaldshandlingsplanen på Rebslagervej har for skoleåret 2008/2009 budt på mange nye tiltag. Blandt andet undervisningsdifferentiering eller grundforløbspakker, hvis mål er at henvende sig til alle elever på alle niveauer fra de stærke elever, der skønnes at kunne gennemføre på 15 uger, til de ordinære klasser, til klasserne med særlig fokus på dansk og matematik, til ordblindeklasserne, fodbold- og idrætsklasserne til de teknologisk tilrettelagte klasser. Et udbud på 16 forskellige pakker. - Vi kan ikke sige, om det er pakkerne, der har fået eleverne til at blive på EUD, for vi har rigtigt mange projekter i gang. Først og fremmest vil jeg give vores lærere æren. De er virkelig nogle»store pædagoger«med meget store hjerter, som har et godt tag på skolens elever. Lærerne er meget lidt mester-agtige. Jeg vil snarere kalde dem nogle meget engagerede ildsjæle, forklarer inspektør Vibeke Wiingaard. Mange, mange tiltag Den nuværende frafaldsplan byder blandt andet på RKV realkompetencevurdering, som alle grundforløbslærere har fået kursus i at udføre. Det betyder, at alle elever inden for de første 14 dage skal have en individuel samtale, hvor blandt andet dansk- og matematikkundskaber bliver testet. På den måde er der grundlag for at vejlede ud i den rigtige grundforløbspakke. Derudover kører et voksenmentor-projekt, skolens generelle psykologordning, et projekt ved navn»karrierecoach«, hvor socialrådgivere fra et jobcenter i København rådgiver om for eksempel bolignød, kontanthjælp og så videre. - Desuden har vi forsøgt at køre det, vi kalder»vejledning ud i butikken«, det vil sige, at vores vejledere her på skolen går rundt i værkstederne og på skolen, og på den måde kommer i kontakt med eleverne. Det lader til at være en fordel for eleverne, siger Vibeke og fortsætter opremsningen af tiltag: - Vi deltager også i et projekt sammen med Dansk Byggeri, der hedder»fra 2. generations indvandrer til 1. generations håndværker«. Derudover bruger vi mange ressourcer på ordblindeklasserne, som vi kan se giver gode resultater, ligesom vi synliggør elevplanens kompetencemål over for alle vores elever, så de ved præcist, hvad de skal nå. Vi ved ikke præcist, hvilke af alle disse elementer, der giver resultatet. Men vi har taget en masse initiativer, der gør, at vi konstant har fokus på elevernes trivsel og på fastholdelse. Og det i sig selv, tror jeg, er med til at få dem igennem grundforløbet. 6 Arkivfoto: Per Morten Abrahamsen Det er under inspektørområdet på Rebslagervej, at frafaldet er faldet mest markant. Det skyldes flere forskellige tiltag, men især, understreger inspektør Vibeke Uhrenholt Wiingaard, lærernes engagement og glæde ved at undervise Nye tiltag Når den nye frafaldshandlingsplan er på plads vil den have særligt fokus på den systematiske kompetenceudvikling: - På grund af vores meget fagligt og socialt spredte elevgruppe, er lærerne virkelig skrappe til at differentiere undervisningen. Det understøtter vi med en seminarrække her på skolen om cooperative learning, som indebærer det, der kaldes inkluderende pædagogik og tager udgangspunkt i de syv læringsstile, der anvendes i det daglige pædagogiske arbejde. Seminarrækken ledes af to personer fra Hotel- og Restaurantskolen, som har stor erfaring inden for området, og som skal hjælpe nogle nye læreprocesser i gang her på skolen. Derudover vil vi meget gerne starte en ny grundforløbspakke for malerne op til næste januar,»bygningsmaler som boligstylist«, fordi vi tror på, at det vil appellere til alle de piger, der på sin vis er blevet forfordelt med den nye EUD-reform. Og sidst, men ikke mindst starter vi grundforløb for struktører op til august, som et helt nyt tilbud på Nørrebro, afslutter Vibeke.\n7 De lokale uddannelsesudvalg til dialogmøde Den 17. marts havde KTS inviteret de lokale uddannelsesudvalg (LUU) til dialogmøde i Julius Thomsens Gade. Det var første gang, at et sådan møde fandt sted. Formålet var at styrke samarbejdet i de lokale uddannelsesudvalg til gavn for kvaliteten i skolens udbud af erhvervsuddannelser Af Theresa Vind Kun knap 25 ud af i alt 86 medlemmer havde fundet vej til festsalen på Frederiksberg, da KTS havde inviteret til dialogmøde. Det skal retfærdighedsvist nævnes, at det da også er et helt nyt tiltag. Til gengæld blev det rost til skyerne af de medlemmer, der deltog: - Jeg har været med i 30 år, og det er første gang, jeg oplever sådan et møde her. Det er et rigtigt godt initiativ, sagde en af medlemmerne højt i salen. Ved seks borde blev udvalgsmedlemmerne placeret sammen med de ledere på KTS, de til daglig samarbejder med. Direktionen samt formanden og næstformanden for skolens bestyrelse, var også deltagende. Et syv-tal Deltagerne skulle ved de seks borde tage stilling til følgende spørgsmål: Hvor tilfreds er du generelt med samarbejdet med KTS på en skala fra et til ti? Er der behov for nye konstruktive ting i samarbejdet mellem skole og uddannelsesudvalg? Hvordan vurderer du fremtiden i det fag, du repræsenterer i udvalget? Er der behov for udvikling af nye kompetencer blandt fagets udøvere? Hvilken rolle skal KTS spille i den forbindelse? Ud fra disse gik snakken lystigt, og stikord blev skrevet op på store plancher, som afslutningsvist blev præsenteret i plenum. I gennemsnit fik udvalgenes samarbejde med KTS et syv-tal (jævnfør den nye karakterskala). Ikke prangende, men heller ikke dårligt. Og det gør jo, at der er noget, vi i fremtiden kan blive bedre til. Trods det, udtrykte flere af medlemmerne, at fagligheden på skolen er i top og at der bliver både lyttet og reageret på udvalgets forslag. Derudover blev der rundt om i udvalgene udtrykt ønsker om blandt andet større fokus på SKP-ordningen og praktikpladssituationen, om mere internationalisering i uddannelserne, om lokale nyhedsbreve, om mere fokus på markedsføringen af både uddannelser og efteruddannelser samt et ønske om et tættere samarbejde mellem skole, elev og virksomhed: der bør være én kontaktperson, der formidler planlægningen af elevens uddannelse mellem skole, elev og virksomhed. Input skal foldes ud Skolens bestyrelsesformand Henrik Salée sluttede dialogmødet af med en stor tak til de mange fremmødte: - Målet med i dag var at lytte til jer og de indspark i har. Nu skal vi folde alle inputtene ud, så vi kan få styrket vores samarbejde, sagde han. Bestyrelsen lægger op til, at et møde mellem skolen og LUU skal være en årlig begivenhed. Der blev uddelt både ris og ros, og det var meget konstruktivt, mente alle Foto: Theresa Vind 7\n8 KTS nu som værdi-spil forbindelse med KTS 2012-processen fik skolen et nyt værdisæt, der skal I samle og forene alle medarbejdere. For at få værdisættet ind under huden, så vi kan føre det ud i dagligdagen, samledes alle ledere på et seminar den marts, hvor der blev spillet KTS værdispil. Nu er de klar til at præsentere spillet i egne inspektørområder Af Theresa Vind KTS har fået udviklet sit helt eget spil, KTS værdispil. Det indeholder en spilleplade, en masse spillebrikker, en terning, en boks med spørgsmål samt et papir med spilleregler. Fuldstændig i stil med de nok så kendte spil Bezzerwisser og Trivial Persuit. Forskellen mellem spillene på markedet og spillet på KTS er dog, at her gælder det ikke om at svare på flest rigtige. Her gælder det om, hvordan man svarer. For svarene skal gives ud fra skolens nye værdisæt (se faktaboks) og spørgsmålene er værdi-dilemmaer, man som medarbejder ofte vil stå over for i hverdagen. Pointene gives af medspillerne, som skal tage udgangspunkt i, hvor værdi-baseret svaret er, hvor godt argumentet er for det stillede dilemma, men også om det er virkelighedsnært nok. Formålet med spillet er at få værdisættet indarbejdet som en naturlig del af baggrunden for vores handlemåder. Og snart kommer alle medarbejdere på KTS til at opleve det ude i egne skoleområder.»skal vi også være ærlige?«nogle af dilemma-spørgsmålene blev til ude til stormødet i Bella Center, hvor alle blev bedt om skrive udfordringer ned på et stykke papir. Andre har skolens proceskonsulenter stået for, der i øvrigt også har været test-personer på spillet. Nogle er hentet fra den virkelige verden, andre er konstrueret til formålet. Et eksempel på et dilemma-spørgsmål lyder:»din søsters yngste søn ønsker at starte på KTS. Du ved, at den skoleafdeling han skal starte på i længere tid har haft sociale og faglige problemer. Men også, at man arbejder på at løse problemerne. Din søster spørger, om du kan anbefale skolen.«- Det er sgu svært, det her, lyder det fra en af deltagerne. Skal vi også være ærlige? Spillerne»battler«mod hinanden to og to. De vælger selv hvilken af de syv værdier, de vil argumentere ud fra, skriver så mange argumenter, de kan nå inden for to minutter ned, og så skal de andre deltager give point: et point for et godkendt argument; fem point for det bedste. Kun én spiller kan få de fem point. Spillet er beregnet til seks personer. Mere tid På seminarets anden dag blev spillet og de øvrige opgaver evalueret i plenum. Alle deltagere var enige om, at det faktisk var sværere end forventet, men sjovt. Og at spillets dilemmaspørgsmål gav stof til eftertanke: - Det er klart, at jeg kommer til at overveje, om vi er for lidt bevidste om værdierne i»formålet med spillet er at få værdisættet indarbejdet som en naturlig del af baggrunden for vores handlemåder. Og snart kommer alle medarbejdere på KTS til at opleve det ude i egne skoleområder.«det daglige arbejde, for eksempel i forhold til værdien»anerkendelse«. Det kræver jo, at jeg kommer rundt i hele min afdeling, er jeg er nede i materien før jeg ved, hvad der helt præcist foregår. Før det kan jeg jo ikke anerkende, mente en af deltagerne. - Vi skal blive bedre til at uddeligere opgaver, mente en anden. For det første er det anerkendelse af en medarbejde at pålægge denne mere ansvar. For det andet vil det jo netop give mere tid tid til at fordybe sig, tid til at komme rund på afdelingen og tid til at sætte nye projekter i gang. Alle lederne fik hver et antal spil med hjem, som nu skal præsenteres for alle medarbejdere. Det er op til hver enkelt skoleafdeling, om man vil spille på et team-møde, et fælles møde eller hvad man kan komme på. Det er muligt at få lavet flere dilemma-spørgsmål, der retter sig mere konkret til egen afdeling. Skoleafdelingernes værdiforbedringer, som processen forventes at tilføre, lægges i De Offentlige Mapper i Outlook og er dermed tilgængelige for alle medarbejdere. 8\n9 Fakta KTS-værdierne udtrykker skolens holdning og er et rammesættende grundlag for den måde vi agerer på. Værdierne er en fælles rettesnor, når vi samarbejder internt og med eksterne interessenter. På den måde hjælper værdierne med at afgøre, hvad der for os er rigtigt eller forkert, når vi handler og træffer beslutninger (Kilde: Virksomhedsplan 2009) Værdierne: Stolthed Vi bidrager alle til at KTS har et godt image Vi løser en vigtig opgave for den enkelte og for samfundet Vi markerer, når vi har grund til at være stolte store som små successer Nytteværdi Vi sætter vores interessenters behov som målet for vores indsats Vi gør en ekstra indsats for at vores løsninger har nytteværdi Vi udvikler vores metoder og tilgange for bedst muligt at imødekomme nye krav Engagement Vi betragter alle vores opgaver som vigtige Vi ser et positivt engagement som garantien for et godt resultat for vores skole Vi gør det spændende at være elev og medarbejder på KTS Vi gør os umage for at eleverne når deres uddannelsesmål gennem engageret og udfordrende undervisning Dialog Vi er aktivt dialogsøgende i forhold til alle interessenter Vi sikrer en dialog på basis af afklarede forventninger Vi taler med hinanden, ikke om hinanden Faglighed Vi slækker aldrig på fagligheden Vi er først med det nye og bedst til det gamle Vi sikrer en faglighed, der ruster eleven til selvstændigt at varetage et job og/eller studie Ansvar Vi udviser hver især ansvarlighed Vi tager ansvar for at målene nås Vi tager ansvar for at opgaverne løses tættest muligt på interessenterne Vi sikrer, at ansvar og kompetence følges ad i hele organisationen Anerkendelse Vi ser anerkendelse som en vigtig forudsætning for engagement og initiativ-tagen Vi lærer af såvel succeser som vanskeligheder og giver klare tilbagemeldinger på indsatser Vi respekterer forskellige baggrunde, behov og opgaver som grundlag for samspillet med vores interessenter Foto: Theresa Vind 9\n10 En synlig stolt Tanja Døring modtager sit svendebrev, der udløser en bronzemedalje. Foto: Theresa Vind 73 nye murersvende i Glostrup 75»murlinger«gik til svendeprøve det er det største forårshold siden Desværre var der to, der ikke bestod. Til gengæld bestod 20 med ros, to fik bronche og en fik sølv. Så der var liv og glade dage, fadbamser, pindemadder og musik da svendebeviserne skulle overrækkes i kantinen i Glostrup den 27. marts. Det var formanden for det Lokale Uddannelses Udvalg Jørgen Hvass og uddannelsesleder Jan Laursen, der overrakte svendebrevene til de feststemte murere. Der blev klappet ekstra højt da Tanja Døring modtog sit brev. Ikke nok er hun en af de få kvinder, der bliver udlært murer hun gjorde det tilmed til en bronzemedalje, som hun sammen med de andre medaljevindere får overrakt på Københavns Rådhus den 16. maj. Jørgen Hvass ønskede de nyudlærte svende tillykke, og gjorde qua finanskrisen opmærksom på, at de svende, der nu står uden arbejde, har mulighed for at efteruddanne sig på KTS: - I har taget en uddannelse, der giver adgang til arbejde hvor som helst i verden. Det er nu, I skal ud at vise, hvad i kan. Sæt en ære i at være blandt de bedste for det er I, lykkeønskede Jørgen Hvass fra scenen, samtidig med at han kom med en opfordring til mestrene om at tage nye lærlinge ind i firmaerne, når nu de gamle er blevet udlært. KTS første gulvlægger-svende Fem gæve gutter sprang ud som de første gulvlæggersvende, siden skolen i Herlev fik gulvlæggeruddannelsen i august De fem svende startede på deres uddannelse i Viborg, men rejste tilbage til København, hvor de alle kommer fra, da de fik mulighed for at gennemføre i Herlev. Alle fem var enige om, at svendeprøven var en udfordring. Den bestod af to konkrete opgaver: En kvart svingtrappe med borter og pvc-forkanter og et kontor i et fiktivt reklamebureau. De fik i alt syv dage til den praktiske del og tre dage til den teoretiske. Næsteformand i det Lokale Uddannelses Udvalg, Carsten Lynggaard, overrakte svendebeviserne og ønskede tillykke med ordene: - Drengene kan være stolte. De har virkelig lavet et flot stykke arbejde. Arkivfoto De fem gulvlæggere hedder Kenneth Angren, Søren Cortzen, Michael Steen Dyhrberg, Danny Bo Jensen og Daniel Windahl Rasmussen. Tvi 10\n11 KTS køber Sukkertoppen i Valby En enig bestyrelse besluttede på bestyrelsesmødet den 26. marts, efter indstilling fra skolens direktion, at skolen gør brug af den forkøbsret der var indføjet i lejeaftalen for Sukkertoppen. KTS har siden fusionen med AMU i november 2003 lejet sig ind i lokalerne på Carl Jacobsens Vej 25 i Valby. Vilkårene for handlen var allerede fastlagt, idet boliginvesteringsfirmaet Norden havde lavet ubetinget aftale for køb af ejendommen fra Lønmodtagernes Dyrtidsfond. Et af vilkårene er at overdragelsessummen ikke ønskes offentliggjort. Det er skolens hidtil største ejendomsinvestering, og direktionen håber naturligvis, at den gode beliggenhed og indbydende lokaler vil sikre, at skolen i mange år frem vil være fyldt op med elever, og dermed retfærdiggøre denne satsning. Historiske rødder Den store hovedbygning med det smukke tårn er»kun«hovedbygningen i det, der engang var et helt industrianlæg Københavns Sukkerraffinaderi. Det opstod som en del af det nye industrikvarter og stod færdigt i 1913 tegnet af arkitekt Arthur Wittmaack. Råsukkeret kom fra Falster ad godsbanen og kunne køres direkte ind på raffinaderiet. I hovedbygningen lå selve kogestationen, hvor vand, sukker og melasse (den brune tyktflydende substans, som bliver tilbage efter man har udvundet sukkeret fra roerne) blev skilt fra hinanden. I 1953 opkøbte Sukkerfabrikken Nykøbing raffinaderiet, og ti år senere flyttede man alle maskiner til Nykøbing, og kun salg og distribution af sukker blev tilbage i Valby. Det stoppede i slutningen af 1970 erne. Siden er anlægget blevet lejet ud, blandt andet til Tvind-skolernes UFF og øvelokale for Gnags. Bygningerne har i øvrigt gennemgået en gennemgribende restaurering både udvendigt og indvendigt. Fremtiden P.t. er situationen den, at der er andre lejere på Sukkertoppen end os. Når deres lejemål udløber er planen, at alle på Lygten nr. 16 flytter til Valby. Hvornår det sker, er endnu uvist. Per Nielsen og Theresa Vind Arkivfoto 11\n12 I en håndværkers fodspor - informationsaften på KTS i forbindelse med»min drøm«-kampagnen KTS åbnede dørene for informationsaften den 18. marts som afslutning på kampagnen Min drøm, der har kørt i medierne siden midten af februar. Her kan du læse et udsnit af, hvad der skete på nogle af de skoleafdelinger, der var involveret i kampagnen Redigeret af Theresa Vind Julius Thomsens Gade Der var klæbet fodspor i fire forskellige farver op for enden af trappen i indgangspartiet. De førte til information om henholdsvis grafisk tekniker-uddannelsen, mediegrafiker-uddannelsen, web-integrator-uddannelsen samt til studievejledningen. Der var mere end 100 besøgende, der valgte at følge i en håndværkers fodspor denne aften. De mange besøgende både unge og deres forældre viste stor interesse for skolens uddannelser, som både lærere, ledere, elever og studievejledere sørgede for at informere godt og grundigt om skolens tilbud og muligheder. Gæsterne kunne fremstille deres eget krus med motiv, se de arbejdende værksteder og så fik alle en t-shirt med kampagne-logo med hjem. Det var en stor succes. I studievejledningen var der ikke to sekunders ro kontoret var konstant fyldt med spørgelystne unge mennesker. Klokken blev der serveret varm suppe, sodavand, kaffe og kage i kantinen. Aftenen var en stor succes. Tæbyvej/Marielundvej Over 30 ansatte, fem boder på hver adresse og en masse aktiviteter. Der var produceres ti foldere med forskellige spørgsmål til uddannelserne til murer, tømrer, snedker og gulvlægger. Gæsterne skulle rundt i boderne for at besvare spørgsmålene. Præmierne var sponsoreret af Bosch. Desuden fik gæsterne udleveret t-shirts, kage (drømmekage, selvfølgelig), sandwich og fri adgang til at spille wii. Beredskabet på de to afdelinger viste sig fra sin bedste side, og selvom antallet af besøgende ikke var så stort, som afdelingerne havde drømt om, så var humøret højt denne onsdag den 18. marts. Alle var enige om, at godt og velgjort abejde giver en stor tilfredsstillelse i sig selv. - Alt, hvad vi har forberedt og udviklet til denne lejlighed af boder, aktiviteter og tryksager, kan vi bruge igen en anden gang. Og en anden gang igen. Nu ved vi, hvordan vi sætter det helt store åbent hus-arrangement i scene, fortæller inspektør Ole Rømer. 12\n13 Registrering af trafik på kampagne-site i perioden fra den 16. februar til den 5. april Fakta Besøg Sidevisninger Sider/besøg 4,41 Gennemsnitligt tidsforbrug 1:20 % nye besøg 90 Trafikkilder: - direkte trafik 58% - henvisningswebsteder 26% - søgemaskiner 16% Brønderslev Allé Cirka 80 unge og 25 forældre var på besøg på Brønderslev Allé, da der blev holdt informationsaften. Der var linet op til velkomst i auditoriet, hvor studievejleder Henrik Hoppe informerede om uddannelsernes indhold og form selvfølgelig specielt med fokus på eventuddannelsen, jævnfør kampagnen. Elever og lærere havde arrangeret en event, hvor de besøgende blev udsat for computerstyret lys, der fyldte lokalet med skiftende farver til tonerne af tysk maskin-musik. Der var sat stiger op forskellige steder i teaterværkstedet, som gæsterne blev opfordret til at klatre op i. på den måde kunne de få en fornemmelse af, hvad det vil sige at arbejde i højden med tungt teknisk udstyr. Bagefter samledes alle i teorilokalet, hvor spørgelysten var stor. Vi måtte sluse folk ind i hold for at få plads nok, men så kunne de ventende jo benytte lejligheden til at orientere sig om vores øvrige uddannelser på Brønderslev Allé. Rebslagervej På Rebslagervej var der cirka 100 elever på skolen, der repræsenterede skolens udbud af uddannelser (murer, maler, VVS, tømrer, snedker, EL og teknisk design). Alle værksteder sydede af aktivitet og højt humør. Vejleder Morten Aagaard åbnede aftenen med information om erhvervsuddannelserne, hvorefter de cirka 21 gæster gik ud i værkstederne. Vi sluttede dagen på de to stand-up-komikere Asmus Brandt og Jack Arnold, hvor alle fik sig en god og især sjov oplevelse. Alt i alt en rigtig god dag på Rebslagervej ikke mindst for de elever, der repræsenterede fagene. 13\n14 KORT NY KORT NYT Fra venstre: Carina EstrupJacobsen, Marta Morawska, og Cecilie Kokkenborg Emerek Kontorelever fi k top-karakterer Tre af skolens kontorelever har været til fagprøve og har fået meget flotte karakterer: Cecilie Kokkenborg Emerek var oppe og forsvare sin opgave om frafald af elever på KTS - og fik karakteren 10. Foto: Theresa Vind Carina Estrup Jacobsen forsvarede sin opgave om elektronisk arkivering og fik karakteren 12. KORT NYT ORT NYT 14 Medalje-regn på Tæbyvej 30 snedkerlærlinge har været til svendeprøve 10 møbelsnedkere og 20 bygningssnedkere. 15 bygningssnedkere fik antaget, en fik ros og fire fik bronzemedalje. Seks møbelsnedkere fik antaget, to fik bronzemedalje og to fik sølvmedalje. Bo Jurgensen, uddannelsesleder, Tæbyvej Marta Morawska forsvarede sin opgave om fastholdelse af elever - og blev belønnet med et 12-tal. Stort tillykke til alle tre. Medaljeoverrækkelse på Københavns Rådhus Tirsdag den 26. maj 2008 kan skolens medarbejdere opleve Dronning Margrethe ønske medaljesvende tillykke, når de får deres medaljer overrakt. Hvis du vil overvære begivenheden, skal du sende en mail til Marousca Helqvist, kommunikationsafdelingen: Der er begrænset antal pladser, så først til mølle Umiddelbart inden begivenheden får du tilsendt et adgangskort. Med venlig hilsen Mogens Nielsen Direktør\n15 Nye ansatte Seks 12 -taller på Brønderslev Allé Fredag den 6. marts var der svendeprøve på film- og tv-produktionsuddannelsen. Det var seks gutter, som havde produceret filmen Dejlig er jorden, en ung kærlighedsfilm med et skjult tema om aktiv dødshjælp. Filmen varede i 20 minutter. De seks var fordelt som to kamerafolk, to klippere, en lydmand og en lysmand. Vi havde fire eksterne censorer. Alle seks elever fik 12. Det er da ekstraordinært flot. På aftenens efterfølgende fremvisning i Gloria Bio var det mødt ca. 200 mennesker frem, så vi måtte vise filmen i to omgange, da der kun kan være 106 personer i biografens fremvisningssal. Steen Gormsen Hansen, konstitueret inspektør Nye ansatte Brønderslev Allé Kristine Pedersen, faglærer pr Lars Egegaard Sørensen, faglærer pr Glostrup Bo Ransfort, faglærer pr Helle Krabbe, faglærer pr Tuborgvej Anders Justesen Faglærer pr Annette Jørgensen, ejendomsservicetekniker pr Hans Georg Torp, faglærer pr Helle Larsen, kontorfunktionær pr Tæbyvej Birgitte Lühmann, kontorfunktionær pr Kontorelever Louise Nirmalie Andersen og Perihan Duvarci er ansat som kontorelever i perioden Fratrædelser Fratrædelser Faglærer Jeanette Smith Johansen, Sukkertoppen, pr Faglærer Jørgen Larsen Rendorff, Glostrup, pr Faglærer Kine Ravn, Brønderslev Allé, fratræder sin stilling pr Faglærer Svend Johny Poulsen Løwegren, Glostrup, pr Gunvor Kofoed, Løn- og personaleafdelingen, pr Uddannelseskonsulent Poul Andersen, virksomhedssekretariatet pr RT NYT KORT NYT KORT NYT KORT NYT 15\n16 Endelig står der fotograf på visitkortet En tragisk bilulykke kostede den dengang 28-årige fotoelev Natassia Alisha Rode De Lucia hendes praktikplads. Hun blev erklæret 78 procent invalid, og ingen troede på, at hun skulle andet end at være invalidepensionist resten af sine dage. Men Natassia ville det anderledes. I dag er hun nyudlært fotograf fra Brønderslev Allé Af Theresa Vind Allerede som syv-årig besluttede den i dag 35-årige Natassia Alisha Rode De Lucia blandt venner kaldet Tass at hun ville være fotograf. I 1999 startede hun derfor på grundforløbet til fotograf på Brønderslev Allé. - Jeg havde siden jeg var 16 år søgt praktikplads det tog mig ti år at få den. I 2001 lykkedes det endelig. Det var så fantastisk. Kort tid før, jeg skulle møde ind første gang, var jeg ude for en oplevelse, der har ændret hele mit liv. En trafikulykke på grund af en spritbilist. Jeg var klinisk død i tre minutter, blev genoplivet, havde brud på ryg, bækken og korsben, blev først kørt til Hillerød, men overført og lappet sammen på Rigshospitalet, hvor jeg lå i så lang tid, at jeg havde postadresse deroppe. Efterfølgende sad jeg i kørestol i over et år. Dér startede min kamp. Jeg er af natur en stærk og positiv pige, og jeg nægter at lade noget knække mig. Jeg var fast besluttet på at skulle være fotograf. Derfor hedder min svendeprøve også»tass test dummies«(som blev udstillet i Råhuset på Halmtorvet i starten af april, red.) med en klar reference til mit uheld og min kamp for at blive set på som et menneske og ikke som en invalid i en kørestol, fortæller Tass. Sjælen bag skolen Tass fik kæmpet sig op, trods det, at ingen troede på, det kunne lade sig gøre. Især ikke det offentlige system, der mest af alt forholdt sig til faktum, at Tass er 78 procent invalid efter ulykken. Men i 2003 fik hun en delt praktikplads hos to fotografer. - De ville begge have, at jeg tog hovedforløbet i Viborg, men jeg insisterede på at gennemføre i Kastrup. Det var uden tvivl Peter (Vesterby Laursen, uddannelsesleder på fotografuddannelsen, red.), der drev mig til at søge tilbage. Jeg betragter ham uden tvivl som sjælen bag skolen. Peter formår at give én følelsen af, at man giver skolen noget godt, at man bidrager med noget. Han udviser en interesse for alle eleverne og vil, at det skal gå alle godt. Det samme gælder for alle på kontoret derude. Man føler virkelig, at man bliver passet på. Det er de sødeste mennesker. Samtidig er der så gode ressourcer til rådighed fotostudiet, eksempelvis, som man kan bruge 24 timer i døgnet. Jeg har nærmest boet derude i perioder, fortæller Tass. Skolen var også behjælpelig med at udlåne lys til svendeprøveudstillingen samt økonomisk støtte til leje af Råhuset på Halmtorvet. En solståle(historie) Tass stråler af glæde og overskud og positivitet. Hun er en utrolig køn kvinde og afslører ikke fysisk sin invaliditet. Vi sidder i hendes og mandens, Joachim Rodes, studie på Østerbro blandt alle hendes fotografier, der netop er taget ned fra udstillingen. - Mens jeg lå på Riget og kiggede op i loftet var det eneste, jeg tænkte på min praktikplads og det at blive fotograf, erindrer Tass og fortsætter: Men jeg har ikke været et kønt syn, og jeg oplevede det som at være et dyr i Zoo, som folk på gangen betragtede med stjålne blikke. Det kulminerede da denne her mand med sit enormt lækre kamera gik rundt og lurede på mig. Jeg anede ikke, hvem han var. Kun at han repræsenterede alt det, jeg ikke selv kunne være og få. Så jeg fik jeg kæmpet mig op på en rollator, kom hen til ham og skældte ham hæder ære fra. Og sagde i øvrigt, at hvis han skulle kigge på mig som et dyr i en zoo, så kunne jeg lige så godt tage betaling. Han blev helt paf. Præsenterede sig som fotograf på opgave for Dagens Medicin og gennem det næste år ringede han jævnligt til mig for at høre, hvordan det gik. I dag er vi gift. Og selvom lægerne sagde, jeg ikke kunne blive gravid efter ulykken, og vi heller ikke måtte adoptere på grund af min invaliditet, så lykkedes det os alligevel på gammeldags manér: Vi blev forældre til en skøn dreng, Luciano, for 2,5 år siden. Det lyder så vanvittigt, men havde det ikke været for ulykken, så havde jeg jo ikke haft disse fantastiske mennesker i mit liv i dag. Ulykken er skyld i, jeg er så lykkelig i dag, smiler Tass. 16\n17 Tass fik kæmpet sig op, trods det, at ingen troede på, det kunne lade sig gøre. Især ikke det offentlige system, der mest af alt forholdt sig til faktum, at Tass er 78 procent invalid efter ulykken. Men i 2003 fik hun en delt praktikplads hos to fotografer.» «17\n18 Fremtiden Lige nu og her står den på oprydning efter svendeprøven, som Tass har arbejdet i døgndrift op til. Men ellers er planen at starte egen virksomhed, Tass Corp. - Jeg synes, at både skolen og mine praktiksteder har rustet mig godt til at springe ud i det. Især viste læretiden, at det at være fotograf er hårdt arbejde. Der er ikke noget synderligt glamourøst over det. Der skal slæbes og knokles, siger Tass og indskyder, at hun må hyre assistenter til at hjælpe med slæberiet. - Ja, det koster penge at hyre en fotograf. Vi arbejder ikke gratis, selvom jeg har oplevet at kunder gerne vil forhandle om prisen. Du står jo heller ikke nede i Netto og prutter om prisen med ekspedienten, vel? Ligesom tandlæger har faste priser, ville jeg ønske, at det også gjaldt for fotografer. Man får det, man betaler for. Jeg laver mange modebilleder og portrætteringer, men jeg er ikke snobbet. Jeg kan huske, de grinede af mig på skolen, da vi skulle svare på, hvem vi helst ville tage billeder for, og jeg svarede Ude & Hjemme, men de har jo rent faktisk mange flere læsere end de fleste modeblade. Der er bare ikke så meget glamour over det. Tass mener selv, at ulykken har ændret på den måde, hun ser verden på og derfor også på udtrykket i hendes billeder. Det er vigtigere for hende, at de, od over at være flotte, udtrykker noget og fanger sjælen i mennesket på billedet: - Jeg har været så heldig at have fået lov til at lege meget i min uddannelsestid. I dag er det nok meget mere lige ud af landevejen, fordi eleverne starter med en praktikplads og ikke skal miste den. Jeg tror, eleverne er mere motiverede i dag end da jeg startede, og det er jo godt for udviklingen, men måske mindre godt for mennesket. Der skal være tid og plads til at lege og til at udvikle sig. Tass vil desværre ikke love at tage lærlinge, når hun får startet sit eget. Det er alt for dyrt, siger hun, og et enormt stort ansvar at uddanne en elev. - Hvis jeg skulle tage elever, ville jeg også være 100 procent sikker på, at jeg havde tid og mulighed for at lære denne elev at blive så god og arbejdsom, at der var arbejde inden for branchen efterfølgende. Men det kræver for meget af mig lige nu og her, afslutter Tass. 18\n19 19 Natassias billeder kan ses på hendes hjemmesider samt\n20 20 FAKTA


Blatters orlovsramte højre hånd står til rekordlang udelukkelse - politiken.dk Christophe Ena (arkiv)/AP\nAnklaget. Valcke (tv) risikerer op til ni års fravær fra alle fodboldaktiviteter, hvis det står til den etiske komité, der allerede har udelukket Blatter (th) i otte år.\nAnklaget. Valcke (tv) risikerer op til ni års fravær fra alle fodboldaktiviteter, hvis det står til den etiske komité, der allerede har udelukket Blatter (th) i otte år. Foto: Christophe Ena (arkiv)\nFodbold 5. jan. 2016 kl. 15.54\nFifa's etiske komité anbefaler en ni år lang karantæne til generalsekretær Jerome Valcke.\nNettet omkring den tidligere topledelse i det internationale fodboldforbund (Fifa) strammes yderligere.\nI serien af suspenderinger og udelukkelser er det denne gang Jerome Valcke, der erklæres persona non grata i fodboldverdenen.\nJerome Valcke blev i september sendt på orlov fra sit virke som Fifa's generalsekretær og er siden blevet undersøgt af Fifa's etiske komité for en lang række forhold.\nDen etiske komités såkaldte undersøgende kammer meddeler nu, at de mener, at Valcke har haft del i så mange lyssky aktiviteter, at de anbefaler en rekordlang udelukkelse på hele ni år samt en bøde på 100.000 schweizerfranc (685.000 kr.).\nHar handlet illoyalt og tilsidesat fortrolighed\nJerome Valcke har ifølge en meddelelse fra Fifa's etiske komité handlet illoyalt og tilsidesat fortrolighed, loyalitet og retningslinjerne for oplysningspligt indenfor organisationen.\nKomitéen mener ligeledes, at 55-årige Jerome Valcke, der siden 2007 har været den skandaliserede og afgående Fifa-præsident Sepp Blatters højre hånd som generalsekretær, har forbrudt sig mod et regelsæt omkring at modtage og give gaver.\nDet er samme paragraf, som hans nu tidligere chef Blatter for 15 dage siden blev idømt en otte år lang udelukkelse for. Sepp Blatter havde overført 2 millioner schweizerfranc til Uefa-præsident og Fifa-præsidentbejler Michel Platini i 2011. Jerome Valcke er altså også under kraftig mistanke for pengeoverførsler af mistænkelig karakter.\nDa Jerome Valcke blev sendt på orlov i september 2015, erklærede han sig uskyldig. Kort efter blev han suspenderet i 90 dage sammen med Sepp Blatter og Michel Platini.\nLæs også: Platini i nye problemer efter smuttur til Dubai\nDen suspendering står til at udløbe ved midnat, hvorfor den etiske komités undersøgende kammer i henhold til reglementet anbefaler at forlænge suspenderingen med de maksimale 45 dage, så den etiske komités dømmende kammer har tid til at se nærmere på bevismaterialet mod Valcke.\nHvad bevismaterialet indeholder, er ukendt.\nFifa-skandale tager ny drejning: Blatters højre hånd suspenderet\nFifa-skandalen: Topfigur indrømmer store summer under bordet\nKronologi i Fifa-skandalen: Fra hotelraid til 8 års udelukkelse


Niederwald – Fra Rüdesheim til Assmanhausen - Rejsetip Rüdesheim\nUtrolig natur, specielt nu hvor efteråret er ved at melde sin ankomst. Turen tager ca. 30 min - 1 time afhængig af pauser og nydelse af udsigt og natur. Husk at medbringe en flaske sekt til turen, det er en del af oplevelsen.\nMan skal vel prøve noget nyt\nBefinder i jer i området omkring oktober måned, er det sæson for federweisser wein(Ny vin) og løgkage/løgtærte og kan anbefales at smage. Det kan købes omkring i Rüdesheim og andre byer, men selvfølgelig også i den berømte Drosselgasse.\nOp ned igen...\nVed ankomst til Assmannhausen, så gik turen ned igen med stolelift. Hold da op en udsigt over floden og over Assmanhausen. Mine kolleger og jeg skulle bo på Hotel Zwei Mohren, www.fdm-travel.dk/HFRAZWMO , og det er kun en kort gåtur fra stoleliften.\nKabelbaner, Lokale specialiteter, Miniferie, Miniferie, Udsigtspunkter, Vin


Dansk Audio Teknik Professionel: Hvad hedder miljøministeren?\nNu har det jo altid været et mantra for denne skribent at stille spørgsmålstegn ved de ellers etablerede og accepterede sandheder, og det princip vil vi da heller ikke helt fravige i dag. Nu kunne det måske lyde salvelsesfuldt og endda selvhøjtideligt at påstå, at vi skulle kunne stille spørgsmål ved noget, som alle andre ikke også straks ville undre sig over. Det er desværre ikke spor vanskeligt at komme til undre sig, men til gengæld er det vældigt svært at tage mange ting alvorligt eller måske endda blot for pålydende. Vi ville ønske, at det var sådan, at det var undtagelsen at undre sig, men det er det tydeligvis ikke. Ikke mindst den lokale dagspresse har virkelig fornyligt taget et gigantisk dyk, og i dag skraber vi simpelthen bunden. Det er noget af det dummeste vi har set siden tidligere tiders tirsdags-statistikker i JP, som ellers var blandt ugens absolutte højde/lavpunkter, afhængigt af synsvinklen.\nDesværre er denne tirsdags-statistik forsvundet, men det er det nu kun blevet værre af. Nu er fejlagtige, misvisende og ligegyldige færdigindkøbte statistikker blever erstattet af møjsommeligt indsamlede egne endnu mere ligegyldige og fejlagtige statistikker. I dag drejer det sig om en stort opsat flersiders-feature, hvor man uddeler karakterer til de enkelte medlemmer af regeringen på en skala fra 0 (det dårligste) til 10. Eller rettere, man lader befolkningen gøre det og lige i den sag, kære læser, bliver vi nok i sandhedens interesse nødt til at inddrage dig. Det er nok sandsynligt, at du ikke kan svare rigtigt på de stillede spørgsmål, men hvis du ikke kan har de adspurgte i statistikken næppe heller kunnet.\nStatistikken viser, at udenrigsminister Per Stig Møller får absolut topkarakter med 6.5, mens integrationsminister Birthe Rønn Hornbech bunder med sølle 4.3. Jamen hør hov, er det ikke et helt usædvanligt lille spektrum for de ialt 19 ministre. Jo, det må da sandelig siges, for når der ikke er længere mellem fjollede fjumrehoveder som Rønn Hornbech og lettere forvirrede intellektuelle som Per Stig Møller, så er der tydeligvis en metodisk fejl i statistikken. Når der hverken er top eller bund overhovedet i en statistisk undersøgelse, så er det enten fordi spørgsmålene er forkert formulerede eller at folk ikke kan svare på dem overhovedet eller måske en uhellig kombination. Husk at blot én af de sidste problemstillinger er nok til at "diske" sådan en statistik. Den er så rigeligt til stede.\nFor eksempel får ministeren for sundhed og forebyggelse en gennemsnitlig karakter på 5.1, og det gør miljøministeren iøvrigt også. Det er straks lidt værre for ministeren for videnskab, teknologi og udvikling, som kun scorer 4.7. Det må vist mest være fordi det store flertal af danskere nok tilsyneladende helt korrekt har registreret, at udviklingen i det hele taget er gået lidt i stå, for hvor mange ved, hvem der er minister her? Gør du for eksempel? Det gør du muligvis, men næppe uden alvorligt at skulle granske hjernekisten og måske du skal helt ind over tidligere tiders store folkefest, nemlig seksdages-løbene i Herning. Derefter bliver det til gengæld rigtigt svært, for hvad hedder egentlig miljøministeren og den der anden sundhedsminister? Vores gæt herfra er nok, at ganske få grænsende til ingen overhovedet ved det, undertegnede ikke undtaget.\nI dagens statistik må det undervejs i processen være gået op for undersøgerne, at man nok fumlede lige rigeligt meget med en fuser, så derfor er der en ekstra søjle ved siden af popularitets-metret. Den viser nemlig det noget interessante, nemlig hvor mange af de adspurgte som overhovedet mener at kunne give den pågældende minister en karakter. For de 2 sidste ministre her er tallet 54 og 62% og det er jo ret meget set i forhold til Per Stig Møllers 87%. Ganske særligt i betragtning af, at antageligt uhyre tæt på 0% overhovedet kender navnet i forvejen og så er det edderbroderemig godt gået (eller blot farisæisk) at mene, at man alligevel sagtens kan give ministeren karakter, når man nu til en start alrig har hørt om ham/hende. Det minder næsten om journalisterne ved DR, som altid og til hver en tid støtter den demokratiske præsidentkandidat. Ikke fordi han nødvendigvis er demokrat, men fordi han er demokrat. Hvis det lyder dumt, fordi det er det, en demokrat behøver slet ikke være særligt demokratisk anlagt og Obama er sikkert ingen undtagelse.\nI stedet burde man måske prøve at spørge de samme danskere om, hvor mange navne på ministre og ministerier, som de overhovedet kender. Hvad hedder boligministeren for eksempel? (svar nederst) At lave en så udpenslet statistik om noget, som ingen ved nogetsomhelst om burde nok allerede have fået alarmklokkerne til at ringe hos undersøgerne længe inden formuleringen og da ihvertfald ikke senere end at ikke-spredningen af resultaterne indløb. Alligevel er statistikerne undskyldte, de får jo trods alt penge for det her makværk. Den egentligt skyldige her er JP med dets kvalitetsmæssigt udtyndede personale, som ikke engang i samlet flok kan gennemskue det her forbandede bras, og guddødemig om det så ikke også er forside-vignetten? Betalt har man da nok osse..\nI det hele taget er der stor fokus på vinklen fremfor indholdet. De elektroniske nyhedsmedier er jo i disse dage voldsomt fokuseret på spektakulære billeder af tropiske orkaner, som drager hærgende gennem Caribien. Hvad er iøvrigt forskellen på en tropisk orkan og en tropisk tyfon? (svar nedenfor)Alligevel er vinklen helt forskellig. Mens orkanen hærger de forskellige øer er der i den journalistiske vinkling tale om utrolige og uafvendelige naturkatastrofer, som påkalder sig medfølelse. Ingen har da vist nævnt, at de fremskudte diger på Cuba og andre steder skulle være dårligt vedligeholdt. Der er alle ofrene bare altid "stakkels", og det er de selvfølgelig også, selv om der har været orkaner i Caribien altid. Ligesom der vistnok altid har været tyfoner i den amerikanske midtvest. Der går de nu blot i kælderen og bygger op igen bagefter, intet særligt "stakkels" her.\nDen journalistiske vinkel ændrer sig så altid, når orkanen nærmer sig den amerikanske kyst. Så ophører en ellers identisk orkan med at være den nådesløse naturkraft og bliver i stedet til at noget forholdsvist overkommeligt, som det burde være ret let for USA at tage sig af. Når det så ikke rigtigt lykkes, og jo i virkeligheden meget tit fordi mange tidligere ubeboede lokaliteter (fordi der jo altid var mange orkaner) nu er blevet bebygget så er det pludselig blevet USA´s egen skyld og da helt særligt i disse tider med Bush ved roret. Kort sagt er det vinklen, at det faktisk er lidt sølle, at USA har svært ved at tackle de her naturkræfter, som dog trods alt ellers indeholder energi som op til flere brintbomber.\nDet er spændende, om vinklen vil ændre sig, hvis Obama som så inderligt håbet bliver amerikansk præsident, det gør det nok ganske lidt. Indtil da er orkan-katastrofer i USA naturligvis USA´s egen skyld mens orkanens hærgen andre steder vist også delvist er det. Underligt er det til gengæld, at de årligt tilbagevendende lokale tornadoer aldrig vistnok er blevet bebrejdet nogen republikansk præsident i de danske medier.. Ikke at det ville være det mindste rimeligt, men det ville da være ligeså rimeligt som at bebrejde den kommmende ødelæggelse af Key West og de andre Florida Keys-øer.\nVi synes faktisk, at den almindelige journalistiske standard her efter sommerferien har taget et voldsomt dyk, både i den trykte presse og i den elektroniske. Det kan ikke have været helt let ligesom enkelte nok vil kunne huske rekordforsøgene i fridykning i Luc Bessons glimrende film "Le Grand Bleu" Når man allerede som i filmen er så langt nede som også journalistikken er det altså rigtigt svært at undergå (eller overgå, det afhænger jo af, om man er en dybhavs-fladfisk) sig selv. Det er dog atter engang lykkedes. Om vi glæder os til næste? Ikke særligt, faktisk, det her er faktisk allerede rigeligt dumt. Næste gang må det vist næsten give smudstillæg. Danmark har iøvrigt ikke nogen boligminister, så du svarede forkert. Og på det andet spørgsmål om orkaner og tyfoner er svaret "Ingen forskel, kun lokalitet"\nindsendt af Poul M kl. 15.38\n"Machine?-but that´s the end of the line!"\nDen bedste julegave.


Glass Roots Studio (Sedgefield, Sydafrika) - anmeldelser\nGlass Roots Studio anmeldelser, Sedgefield\nNr. 5 af 5 Shopping i Sedgefield\nJan van Riebeeck Rd | The House at Mosaic Village, Sedgefield, Knysna 6573, Sydafrika\nHvorfor vil du ikke mine penge?\nJeg er så skuffet - ankom til din dejlige, lille butik, der viste sig at være inspireret af og svarer til kvaliteten af Murano glas i Venedig med en anmodning med hensyn til Custom stykker. Jeg spurgte både af de damer bag disken (Jeg formoder...det ikke ejer/skaberen), hvis det skulle være muligt at bestille 2 store tilpassede stykker. Den eneste måde, jeg kan beskrive den enkelte kvinde svar er uforskammet og imødekommende. Uden selv når jeg ser på mit foto eller høre min beskrivelse, hun vendte sig og sagde " Jeg tror ikke hun vil gøre det " og til at arbejde med noget andet hurtigt gennemført. Den anden kvinde stod engang i ryggen, helt stille og holdt øje med os gå ud. Måske hvis de havde været lidt mere imødekommende, og mindre uforskammet, jeg vil bestemt have set på de produkter vises, og sandsynligvis købt nogle. Jeg er ikke sikker på at det er den type der vil fremme PR-folk til at vende tilbage?Mere\nAltid et besøg værd. Jeg ledte efter et helt unik gave eller minde, så er dette stedet. Dejligt stort udvalg til rimelige penge glas skatte på tilbud og de ansatte er forfriskende vidende og meget hjælpsomme. Vil helt sikkert vende tilbage igen, når i området\nUnik moderne sydafrikanske glas kunst\nButikken og ejere undrer mig med deres smukke og unikke sydafrikanske glas kunstværker. For sikker på, at jeg ikke forlade dette studie tomme hænder.\nHelgaStassen, Owner hos Glass Roots Studio, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 4. december 2016\nGLAS herlige GLAS!!!!\nOh the art of glass undrer mig! Du skal besøge denne studio, hvor du er sikker på at finde noget enestående at udsmykke dig eller dit hjem! Der er så mange ting at de gør at jeg skal have men min absolutte favorit er træet...skåle, og haven Stakes! Det levende lys kan ses her i det sydlige Afrika og det er bestemt lyser op disse mesterværker glans! Men du skal leve i et land, hvor der er is og sne, ikke fordi de dispair pynter på haven, når alle de blade er dækket med sne gør fantastiske ornamenter!Mere\nHelgaStassen, Owner hos Glass Roots Studio, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 27. juni 2016\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Glass Roots Studio.


Gæstemadras – passer til sengeskuffer – Manis-h kan alle børnefamilier lide, og det er ikke uden grund, når man kigger på kvalitet kontra pris – her får du meget for pengene. Når vores tanker er omkring børnene, så vil vi have det bedste, og køber du Gæstemadras – passer til sengeskuffer – Manis-h har du sikret dig rigtig godt. Gæstemadras – passer til sengeskuffer – Manis-h kan du erhverve dig hos Babyshower. Når behovet melder sig for pusletasker, drikkeflasker eller køreposer, er denne side et af de bedste bud på finde det. For at få det bedste ud af din barnevogn, skal den vedligeholdes. De ømme punkter er typisk stel, hjul og tekstiler, så vær ekstra opmærksom på dem. Passer I godt på barnevognen, kan den sagtens tjene familien til mere end ét barn, og dit barn tager sig jo også bedre ud i en ren og velholdt vogn.\nGæstemadras – passer til sengeskuffer – Manis-h er en af de førende varer her på shoppen, og ligger i den eftertragtede varegruppe Møbler > Møbler til baby og småbørn > Tremmesenge og børnesenge – tilbehør. Vidste du, at du også får lovpligtige 14 dages returret til at sikre dig mod fortrydelse af købet af din vare. Langt de fleste i Norden køber deres Gæstemadras – passer til sengeskuffer – Manis-h ved den velkendte shop Babyshower, der har forstået at have de rigtige varer på hylden. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg finder du noget for alle, deriblandt også dette produkt. Når du handler online er priserne mere attraktive end i butikkerne- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nNår du lader dig friste, og får købt nogle produkter online, er du stillet lidt bedre, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Dine varer skal kunne returneres i 14 dage. efter dit online køb, en del shops efterhånden giver endnu mere end standard returretten og giver meget længere returtid. Derudover har du et meget større udvalg, som gør det let at sammenligne priser, i den store skov af webshops, der er derude. Du kan oven i købet gøre det i løbet af nul-komma-fem med din smartphone eller tablet. Ved at købe dine varer online, slipper du for, at bære alle varerne fra butikkens hylder hele vejen gennem butikken og hjem til dig selv. Efter at have afsluttet din handel, bliver dine varer sendt til dig, alternativt kan de sendes til dig arbejde, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. Det med at stå i kø i en butik er efterhånden ret gammeldags, når du køber online der er ingen kø online – det er bare direkte til betaling, og så er du videre, så spilder du ikke din tid på at vente på fru Hansen, der lige skal spørge om, hvad hver enkelt ting koster.\n30 reviews for Gæstemadras - passer til sengeskuffer - Manis-h


Kommunalbestyrelsen har på sit møde den 19. februar 2020 godkendt Planstrategi 2020 med beslutning om, at Avannaata Kommunia har fået en ny vision, nye værdier og nye strategiske indsatsområder. Foruden at være et oplæg til revision af Kommuneplanen, er Planstrategi 2020 også et politisk prioriteringsværktøj, som beskriver Kommunalbestyrelses visioner inden for både socialområdet, det tekniske område, økonomi, erhvervsudvikling og læring.\nGodkendt Planstrategi 2020 overdrages til den nye kommunalbestyrelse, denne får også overbragt revideret forslag til Avannaata Kommuneplan 2018-2030 med henblik på udarbejdelse af Avannaata Kommuneplan 2021-2033. Efterfølgende skal den nye kommunalbestyrelse selv tage beslutning om den har anderledes ønsker til visioner, andre værdier og anderledes strategi for indsatsområder. Det skal herved oplyses at der til enhver tid kan udarbejdes ny planstrategi alt efter ønsker samt behov og i alle henseende, som kan indeholde bestemte emner og derfor ikke behøver at indeholde overordnede emner.\nSektorarbejdet og planer:\nPlanstrategien er også grundlaget for arbejdet i de enkelte sektorer. Alle enkelte indsatsområder i sektorarbejdet indeholder håndgribelige mål, og danner udgangspunkt for fremtidige udarbejdelse af kommunens sektorplaner.\nSidst redigeret 19-04-2021


Hesten, Moon Star - Progol. - Movellas\nHesten, Moon Star\naf mini mig\nMoon Star er et føl der vokser op i en kæmpe tro, at hun ikke vil egne sig til at være galophest. Men da en ung pige flytter til gården er Moon Star stadig er ung. Hun falder for den lille hest, og vil gerne kæmpe for den. Hendes far er blevet avl bestyre på gården, så Victoria Neve bruger meget tid med Moon Star. Får Moon Star lov til at blive trænet eller skal en gammel hånd hjælpe til i træningen? Får Moon Star bevist, at hun dur til noget.\nPS: Skrives IKKE i hestens synsvinkel mere.\nTro, Håb, Og kærlighed.\nJeg kunne trække vejret i gennem min næse bror, der dumpede ned i noget dejligt blødt. Jeg kæmpede mig ud af det hvide ulækker ting, der lå over mig. Jeg mærkede blodet komme ind i min krop via navlestrengen. Efter kort tid var jeg ude. Jeg åbnede sløvt mine øjne, der skannede nogle højre væsner, som kiggede ned på mig. En høj mand med stort busk skæg kiggede ned på mig. Hans brune øjne gled ned over min våde krop.\nJeg mærkede en tunge glide ind over min pels. Jeg vendte hovedet om, og så på en høj hest, som slikkede mine pels ren. Jeg nød det, mens jeg studerede hendes mørkebrune pels, der passede nogenlunde til min egen pels farve, der var en andeles lysere end hendes. Efter nogle minutter satte jeg mine lange stankel ben i høet, der om gav mig. Jeg kæmpede mig op at stå, men mine fødder gled. Jeg prøvede igen, men samme resultat.\nJeg hørte nogen dybe sukke lyde.\n"En Hoppe, mine damer og herre." en mand i lang hvid kittel klappede i sine hænder, inden han tilfreds gik ud af det fine store rum, jeg lå i.\nJeg satte stædigt mine fødder i og brugte mange kræfter på at komme op. Med en kæmpe kræft anstrengelse og en smule hjælp for min mor, kom jeg svajene på benene. Mine ben var lange, og på vær af dem var der hvide sukker, mens i mit hoved var der en lang hvid blis. Jeg tog forsigtigt et skridt mod min mor, der stod kort fra mig og betagede mig. Jeg vaklede rundt, men min mor var hurtig. Hun nåede at gribe mig, før jeg faldt ned og slog mig.\nJeg gav ikke op. Jeg tog et skridt mere og et til. Til sidst stod jeg henne ved min mores mave, som jeg længtes efter, da jeg var død sulten. Min lille mørke brune mave rumlede lavt, inden jeg stak den lille mule hen til en af vorterne der gav mælk. Jeg mærkede det flydende hvide væske trille ind i min mule, og videre ned til maven.\nJeg mærkede stadig deres blikke på mig. Jeg stak mulen til mig, da lyden af noget der blev åbnet gjorde mig bange. Jeg skyndte mig om bag min mors bagben, for at søge beskyttelse. Døren til boksen blev åbnet af en høj slank mand, der havde et ligegyldigt blik. Han øjne var rettet mod mig lige som de andres.\n"Kom så min lille ven." Han satte sig ned på hug, mens min mor beskyttende løftede hovedet højt, da hun kunne mærke min frygt.\nJeg samlede alt mit mod, og tog forsigtigt skridt hen mod manden, der rakte sine hænder ud mod mig. Jeg stoppede ved min mors mule, så hun havde en chance for at bide ham, hvis han gjorde mig noget.\nEfter kort tid var modig nok til at gå hel hen til ham. Jeg var glad for, at min mor følte med mig. Han lod sine arme glide over min pels, så det gav et gys i mig. Jeg trippede en smule mod min mor, der lod sin mule støde blidt ind i min.\n"Hvad skal vi så kalde dig, selvom du ikke har en chance på galopbanen med de andre heste." han grinede ubehageligt, men jeg tog mig ikke af det, da ordet galop bane lød meget mere spændende. Mine mini øre rettes frem ad mod manden, mens min mor kiggede ud mod menneskerne, der stod lænet ind over boks døren.\n"Hva' med ... Icecream." sagde en kvinde stemme, men manden rustede på hovedet.\nDe sagde alle mulige navne, som Brown, Kastanje, men ingen af dem god tog manden, som de kaldte Erik.\n"Jeg har det Moon star." Han slap mig, så jeg hurtigt som muligt kom om i dækning bag min mor. Hun smagte lidt på navnet, og kiggede ned på mig, mens hun sagde mit navn. Moon Star, det lød faktisk ikke ret dårligt.\nvictoria, galopheste, venskab, håb, træning, rivaler, galop, hesteavl, tro, stutteri, moonstar, galopløb, avl, hestepige, konkurrencer\nden uhyggelige hestmini mig & stjerneskud\nAlex er en pige på 14 år, som er flytte ud på en gård...


Beskriv din bolig\nForskellige varmepumper er velegnede til forskellige boliger. Udfyld formularen, så vi finder vi de rette leverandører til dig\nFå tilbud fra flere varmepumpe leverandører\nDu får et godt overblik over de priser og produkter, der findes på markedet\nSammenlign konkrete pristilbud på varmepumpe med montering, og vælg den der passer dig bedst\nFÅ TILBUD FRA VARMEPUMPELEVERANDØRER, VI SAMARBEJDER MED\nVarmepumpe - en grøn energikilde\nHvis du vælger at energioptimere din bolig, er en varmepumpe et godt valg. Det er en opvarmningskilde, som er både miljøvenlig og kan spare dig for en del udgifter til el. Din bolig bliver sundere at leve i, da en varmepumpe giver renere luft, fjerner fugt og støtter et godt indeklima.\nEr alternativet elektrisk opvarmning, reducerer en varmepumpe energiforbruget til boligen betragteligt. Den er en energivenlig løsning, som indirekte påvirker udslippet af CO2 til atmosfæren.\nPRISOVERSIGT - VARMEPUMPER\nPris inkl. montering/installation: 100.000 - 250.000 kr.\nPris varierer ud fra blandt andet følgende kriterier:\nsamlet areal, der skal opvarmes\nhvordan boligen er isoleret\nHvor mange meter jordslange, der skal graves ned.\nFor et almindeligt parcelhus skal du regne med en pris på ca. 110.000-160.000 kroner for et jordvarmeanlæg inkl. montering.\nPris inkl. montering: 75.000-120.000 kr.*\nMontering i sig selv koster ca. 25.000 kr\n*anlæg af strøm ikke inkluderet.\nPris inkl. montering: 10,000-25.000 kr.*\nMontering i sig selv koster ca. 3500-4000 kr.\nPriser inkl. montering: 8.000-22.000 kr.\nIdeel afløser for oliefyr\nDet er stadig mange, som fyrer med fossil olie, selv om det efterhånden anses for en forældet metode. Det er ikke et hensigtsmæssigt valg af opvarmning, hverken når det kommer til økonomien eller planeten. Er du optaget af miljøhensyn, bør du overveje at udskifte dit oliefyr til en mere grøn energiløsning som en varmepumpe.\nNye tilskudsordninger i 2021\nI juni 2020 indgik den danske regering en klimaaftale, som ligger til grund for den nye tilskudsordning i 2021. Tilskudsordningen består af tre puljer, som alle skal hjælpe med den grønne omstilling. De tre tilskudspuljer dækker over erhvervspuljen, bygningspuljen og skrotningsordningen.\nDe nye puljer giver kun tilskud til luft-til-vand-varmepumpe og jordvarme. Du kan altså ikke længere søge tilskud til en luft-til-luft varmepumpe.\nTre nye tilskudspuljer\nPuljen skal blandt andet:\nHjælpe erhvervsvirksomheder med at skifte fossile brændsler ud med grønne alternativer.\nHjælpe virksomheder med at energieffektivisere de af deres processer, som ikke kan konverteres til el.\nPuljen er øremærket helårsbeboelse. Den skal blandt andet:\nHjælpe med skrotning af gas, oliefyr og lign.\nHjælpe med installeringen af mekanisk ventilation og forbedringer af bygningers klimaskærm.\nTilskud til varmepumpe luft til vand og jordvarme\nTilskud til efterisolering, udskiftning af vinduer og. lign.\nDu kan læse alt om, hvordan du søger om tilskud til varmepumpe her.\nPuljen har fokus på skrotning af olie- og gasfyr og udbredelsen af varmepumper.\nMålet er at gøre det lettere at overgå til varmepumpe ved hjælp af et nyt forretningskoncept. Konceptet består i, at virksomheder får et abonnement på en varmepumpe. Det vil sige, at virksomheder mod betaling ejer og driver varmepumper installeret hos virksomhedernes kunder. Man kan kalde det en form for varmepumpe leasing.\nKort sagt: lejligheder. Normalt er strømforbruget for lavt i denne type boliger, og man vil derfor ikke få samme fordel af en varmepumpe. I fritliggende villaer og sommerhuse passer en pumpe derimod særdeles godt.\nEn varmepumpe fungerer således, at den opsamler varme fra luften, vandet eller jorden. Varmepumpen transformerer derefter varmen fra en lavere til en højere temperatur, og varmen fordeles i hele huset. På den måde kan du få mange gange mere varme, end den energi, som benyttes.\nVær opmærksom på, at hvis du sætter din varmepumpe på auto-indstilling, vil den begynde at køle boligen ned, hvis temperaturen overstiger den ønskede temperatur.\nDet kan heller ikke anbefales at bruge den funktion, der hedder 'nattesænkning'. Det får pumpen til at arbejde ekstra hårdt om morgenen for at gøre op for den køligere temperatur om natten. Lad hellere pumpen arbejde kontinuerligt for at opretholde den ønskede temperatur.\nDet siges som hovedregel, at hvis du tilfører en krone til strøm til varmepumpen, vil du få varme retur svarende til tre kroner. Med en varmepumpe vil du dermed sænke de faktiske omkostninger, fordi du bruger mindre energi på opvarmning, sparer meget strøm og derved mange penge.\nTypisk kan du forvente at spare omkring 25 til 30 % i strøm, som normalt går til opvarmning sammenlignet med elektrisk opvarmning. Varmepumper udnytter altså energien bedre.\nEn varmepumpe bruges til at opvarme boligen om vinteren og til at holde det svalt om sommeren. Du kan få temperaturen, akkurat som du vil have den - hele året. Hvis denne funktion benyttes om sommeren, vil det generelle strømforbrug dog øges noget.\nNoget af det vigtigste, når du anskaffer dig en varmepumpe, er at kende pumpens virkningsgrad. Du må først og fremmest finde ud af, hvad du har behov for i din bolig og derefter vælge den varmepumpe, som kan dække dit behov.\nDet er ikke sikkert, at du har behov for den største og mest effektive varmepumpe. Det kommer blandt andet an på, hvor stor boligen er, antallet af rum og etager, planløsning, rum-inddeling og så videre.\nDer er i Danmark mulighed for at få tilskud til energiforbedringer. Tilskuddet kommer fra Energistyrelsens tilskudspulje, som man kan søge flere gange årligt. Det er først til mølle, så husk at sidde klar ved tasterne, når puljen åbnes op. Søger du blot en enkelt dag efter puljens åbning, risikerer du, at kassen er tom.\nTilskuddet ydes til luft-til-vand varmepumpe og jordvarmepumpe.\nI en villa på mellem 120-150 m2 kan du få op til 30.000 kroner i tilskud til at skifte til et jordvarmeanlæg. Mens du kan få 20-25.000 kroner i tilskud til at skifte til luft vand varmepumpe.\nPå sparenergi.dk kan du se, hvad du kan få i tilskud til din energioptimering.\nDer findes som nævnt flere typer af varmpumper: luft til luft varmepumpe, luft til vand varmepumper, væske til vand varmepumpe (bjergvarme, jordvarme og søvarme) og ventilations- eller aftræksvarmepumpe.\nDen primære forskel findes i den måde, hvorpå en varmepumpe udnytter energien i luften, jorden, søen og bjerget til at varme boligen op. Fælles for alle varmepumper er, at de bruger vedvarende energikilder.\nEn luft til luft varmepumpe er en pumpe, som henter varmen fra luften udenfor og blæser den ind i boligen. Alle luft til luft varmepumper har én del, som er monteret på ydersiden af huset. Denne udedel kan du skjule med et varmepumpehus . Varmepumpens indedel placeres gerne i husets største rum. En hovedregel er, at jo længere fyringssæson du har, jo mere fordelagtig vil en luftvarmepumpe være.\nLuft til luft varmepumper passer til dig, hvis du:\nHar et forbrug på over 15 000 kWh per år.\nBor i et område med lang fyringssæson eller milde vintre.\nHar en åben planløsning, således at varmen let kan fordeles til de rum, hvor du ønsker varme.\nBor i en bolig, hvor det ikke er aktuelt at udskifte vinduer eller at efterisolere.\nEn luft til vand varmepumpe henter varmen fra ude- eller aftræksluft. Varmen bliver derefter distribueret rundt i boligen via vandbaseret gulvvarme eller radiatorer. Varmen bruges som oftest til at opvarme brugsvand og til opvarmning af selve boligen via et vandbaseret system.\nDu får altså bedre varmedistribution og en mere jævn temperatur med de vandbaserede luft til vand varmepumper. Brug af luft til vand varmepumpe til opvarmning af vand giver lavere energiforbrug end direkte brug af strøm til boligen.\nEn luft til vand-varmepumpe består af en inde-del, som er tilknyttet varmtvandsbeholderen og en ude-del. De er knyttet sammen med kølerør og elkabler. Din varmepumpemontør vil foreslå den bedst mulige placering.\nEn luft til vand varmepumpe passer godt til dig, hvis du:\nHar et totalt energiforbrug på over 25 000 kWh per år.\nBor i en bolig med vandbaseret varmefordeling.\nOgså har en anden kilde til opvarmning (for eksempel brændeovn, pillefyr eller el-radiator).\nHar stort forbrug af brugsvand.\nEn væske til vand varmepumpe henter varmen fra for eksempel en sø eller fra jord - bor du i lande med fjelde, er det også en mulighed at hente varme derfra. Derefter bliver varmen fordelt i boligen via vandbaseret gulvvarme eller radiatorer. I Danmark benyttes primært jord-varmepumpe.\nHar et totalt energiforbrug på over 30.000 kWh per år.\nBor i en bolig med vandbaseret varme.\nHar stort forbrug af varmt brugsvand.\nEn jordvarmepumpe er en type varmepumpe, som henter solenergi lagret i jorden - altså jordvarme. En kollektorslange fyldt med frostvæske graves ned i 0,6 til 1,5 meter dybde. Afstanden mellem sløjferne bør være 1,5 meter, da kortere afstand kan medføre, at man henter mindre energi. Du bør have et disponibelt udeareal på 250 til 600 m2, før at jord-varmepumpens effektivitet er høj nok.\nBåde en luft-til-vand varmepumpe og en vand-til-væske varmepumpe bruger et vandbaseret system til at distribuere varmen. Vandbaseret varme betyder, at vandet varmes op af en varmekilde. Vandet, som varmes op, vil cirkulere rundt i rør, som ligger nede i gulvet, eller igennem radiatorer, som er placeret rundt omkring i huset.\nMange foretrækker denne type system, da det giver et godt indeklima med en jævn temperatur. Du undgår hurtige temperaturændringer og får en jævn varme på milde efterårsdage såvel som kolde vinterdage.\nHvis man i dag skal vælge vandbaseret varme som opvarmning til sin bolig, bør man vælge et gulvsystem. Vandbaseret gulvvarme giver bedre effekt og bruger mindre energi end vandbaseret varme via radiatorer. Man kan sige at opvarmning med radiatorer er lidt gammeldags, mens vandbaseret gulvvarme er et rigtigt godt valg for rigtig mange.\nØnsker du et moderne system, at være klimavenlig og samtidig spare penge, bør du anskaffe dig vandbaseret gulvvarme kombineret med en varmepumpe. Så er du garanteret et godt indeklima, hvor hele familien trives. Med mindre du bygger nyt eller gennemfører en totalrenovering, kan det imidlertid være dyrt at installere vandbaseret gulvvarme. Det er en løsning til dem, der skal i gang med en større opgradering af hjemmet.\nHvordan fungerer aftræksvarmepumper?\nEn aftræksvarmepumpe genindvinder energien fra aftræksluften – en luft som normalt er opvarmet til over 20°C. Den fungerer med andre ord som en varmegenindvinder, og dermed undgår du at sende den varme luft ud af huset og tabe en masse energi.\nAftræksvarmepumper er bedst egnet til eftermontering i bygninger kun med aftræksventilation. Har du en balanceret ventilation med genindvinding, vil der kun være lidt varme tilbage til aftræksvarmepumpen. Med andre ord vil det ikke være økonomisk rentabelt at koble en aftræksvarmepumpe på sådan et system.\nBalanceret ventilation har til formål at skabe et godt indeklima. Det giver en ren og sund luft hele året og i alle hjemmets rum.\nLuft forurenes af både mennesker og dyr. Med en balanceret ventilation bliver luften i huset ren og indeklimaet er i top. Hvis ventilationen er dårlig, kan det medføre både fugtskader, mug og svamp.\nMed en balanceret ventilation har man et anlæg, som består af et aggregat, kanalsystem, isolation og lyddæmpere. Dertil kommer ventiler, luftindtag med mere. Det er et større system med mange forskellige komponenter, som tilsammen skaber et godt indeklima.\nEn varmepumpe har normalt en levetid på 10 til 15 år, men det varierer fra model til model. Nogle varmepumper har en garanti på op til 12 år. Forhør dig om levetiden hos din leverandør. Jo længere den holder, jo bedre bliver investeringen totalt set.\nLevetiden for en varmepumpe øges, hvis den vedligeholdes.\nDet er vigtigt at tage sig godt af sin varmepumpe for at sikre en lang levetid. Det anbefales at foretage en helt almindelig rengøring hver anden uge. Husk, at i pollensæsonen er det nødvendigt foretage rengøring hyppigere, da der er flere småpartikler i luften end normalt.\nFør du begynder rengøring af varmepumpen, er det vigtigt, at du enten tager sikringen eller kontakten til varmepumpen ud.\nTag stikkontakt eller sikringen ud.\nTag en blød og fugtig klud og tør pumpen.\nTag frontdækslet af.\nTag grovfilteret ud og vask det i lunket vand, eller støvsug den forsigtig.\nEventuelt finfilter bør ombyttes ved service af pumpen.\nCheck, at udedelen er fri for snavs og rust.\nSæt sikringen tilbage og stikket i stikkontakten igen.\nDe fleste varmepumpe-produkter kommer med en indedel og en udedel. Begge dele har behov for at blive renset en gang imellem, og udedelen bør skærmes for blade, sne og andet, som kan samle sig og ødelægge funktionen.\nDen enkle løsning er at anskaffe et varmepumpehus. Det er et lille hus, som placeres rundt om udedelen for at beskytte den. Et sådant hus kan også gøre 'facaden- pænere, da du kan få varmepumpehuset i forskellige materialer og farver. På den måde har du mulighed for at få den til at 'matche' dit huset bedre. Varmepumpehuse er praktiske, pæne, beskytter varmepumpen og kan dermed forlænge levetiden på din varmepumpe.\nFor at din varmepumpe skal fungere optimalt, er den helt afhængig af at få et jævnlig serviceeftersyn af en autoriseret forhandler. En varmepumpeservice bør foretages hvert andet eller tredje år.\n4 min læsetidVarmepumpe\n5 min læsetidVarmepumpe


EDIT: Hvis der er andre, der sidder med et Flashed HD6950 vil det hjælpe meget, hvis de ville skrive, hvor mange cores GPU shark siger de har EDIT2: På et tidspunkt flashede jeg tilbage for at se performance og flashede det så igen. Her fik jeg en meddelelse om, at overclock var mislykkedes begge gange, men GPU-Z viste begge gange det den skulle vise. (det var på et Mobo, der senere døde.)\tLAPTOP (Win7 64-bit): Lenovo Thinkpad x121e (E-300)\tDette indlæg er blevet redigeret 4 gange, senest redigeret af "Ra66it" (12.10.2011, 20:47)\nden siger det samme ved mig Gå til toppen af siden\nden siger det samme ved mig Og GPU-Z siger 1536?\tLAPTOP (Win7 64-bit): Lenovo Thinkpad x121e (E-300)\tGå til toppen af siden\nja Gå til toppen af siden\nja Super! Hvad bliver din furmark score? v. 1080?\tLAPTOP (Win7 64-bit): Lenovo Thinkpad x121e (E-300)\tGå til toppen af siden\n3261 points din? Gå til toppen af siden\n3261 points din? What!!! Hvad består dit system af? Min er 1670\tLAPTOP (Win7 64-bit): Lenovo Thinkpad x121e (E-300)\tGå til toppen af siden\n2500k 4gb hyperx (xmp 1600) hd6950(*2 (det er nok der den ligger ))\tGå til toppen af siden\n2500k 4gb hyperx (xmp 1600) hd6950(*2 (det er nok der den ligger ))\tTænkte jeg også nok - især fordi det næsten er dobbelt så meget LAPTOP (Win7 64-bit): Lenovo Thinkpad x121e (E-300)\tGå til toppen af siden


Råsyltede jordbær med chia - Betina Wessberg\nSøndag havde jeg sådan lyst til jordbær og heldigvis er der stadig et lille lager af frugt og bær i fryseren. Jeg tog en lille portion jordbær op og hældte dem op i et sylteglas sammen med chiafrø og friskpresset appelsinsaft. Af sødning har jeg brugt ren vaniljepulver, birkesød og stevia dråber. Alle tre produkter, som ikke går ind og påvirker vores blodsukker så meget, som sukker ellers gør.\nDet smager sødt og dejligt, så dejligt at jeg allerede har lavet en ny portion igen. Det tager ingen tid at lave og man kan bruge forskellige frosne bær. Er det købte bær anbefales det at de gives et lille opkog først pga. kolibakterier.\nRåsyltede jordbær med chia har samme konsistens som marmelade og kan bruges på samme måde til fx pandekager, nybagte boller og sammen med yoghurt.\nSøndag er ofte den dag jeg foodprepper til en ny arbejdsuge og her passer disse råsyltede jordbær med chia rigtig godt. Bruger man denne portion til de små glas med låg er der til 4-5 glas. Jeg hælder en passende portion jordbær med chia i hvert glas og stiller dem på køl. Efterhånden som jeg bruger dem tilføjer jeg soyayoghurt og lidt granola på toppen. De små glas med låg er meget lette at tage med. Granolaen har jeg ved siden af i små bøtter.\nDet smager skønt af sol og sommer hvilket også er dejligt på denne årstid. Jeg bruger bl.a råsyltede jordbær til et lille sundt mellem måltid, ovenpå nybagte boller eller som en dessert.\nRåsyltede jordbær med chia:\nSaften fra 1 øko appelsin\nHæld de frosne jordbær op i et sylteglas.\nTilsæt appelsinsaft sammen med de øvrige ingredienser. Rør det sammen og lad det stå til jordbærrene er tøet op. Rør det godt sammen og stil det på køl.\nOpbevares på køl i op til 4-5 dage.


Rabatkoder.com - Farmors Outlet Rabatkode Oktober 2021 og Rabat\nWebshoppen til Farmors Outlet sælger billigt børnetøj og babytøj.\nGyldige rabatkoder for Farmors Outlet i Oktober 2021 :\nIndtast din e-mail nedenfor og vi vil lade dig vide, når vi har nogle nye kuponer. Gå ikke glip af nye Farmors Outlet rabatkoder!\nGyldig fra: 2015-12-06 Gyldig til: 2016-05-31\n10% rabat - Farmors Outlet rabatkode giver 10% på alle hylder hos farmorsoutlet.dk f.eks de berømte magformers, plusplus og trunki børnekuffeter. Gælder indtil d. 31. maj 2015.\nGyldig fra: 2015-10-15 Gyldig til: 2015-10-31\n10% rabat - Farmors Outlet rabatkode kun til alle brugere af Rabatkoder.com. Rabatten gælder alle varer i webshoppen frem til 31. oktober 2015. Vi bytter gerne efter jul, skulle det blive nødvendigt. Kig forbi farmorsoutlet.dk og se de gode tilbud. Skriv rabatkoden i rabatfeltet under bestillingsdelen så trækkes rabatten automatisk inden betaling\nGyldig fra: 2014-12-25 Gyldig til: 2015-01-31\n15% rabat - Nu har du muligheden for at spare endnu mere på budgettet til dine børn, få 15 % på alle varer i webshoppen, børnebøger, bamser, legetøj, økologisk baby- og børnetøj m.m fra 25/12-14 til 31/1-2015. Fragt = 38,00 ved køb under 300,- Fragtfri levering ved køb for 300,00 eller mere.\nGyldig fra: 2014-03-19 Gyldig til: 2014-03-31\n20% rabat - Webshoppen til Farmors Outlet giver fra nu og frem til 31. marts 20% rabat på legetøj, børnebøger, bamser og trunki produkter. Skriv rabatkoden i rabatfeltet på bestillingssedlen og rabatten modregnes automatisk. Gratis fragt ved køb på 500,- kr eller derover, ellers er fragten kun 55,- kr.


Få smidt nogle referencer ind på din side! - Ung iværksætter - Kristoffer Hjerrild Få smidt nogle referencer ind på din side! - Ung iværksætter - Kristoffer Hjerrild\nNoget af det første en potentiel kunde kigger på, er referencer og evt. udtalelser fra tidligere kunder. Derfor er det utrolig vigtigt for dig, som selvstændig erhvervsdrivende med et lille firma, at have nogle referencer. For eksempel er referencesiden den mest besøgte på Blogeksperten.dk (blogeksperten.dk/referencer/)\nJeg er også begyndt med at gøre mere ud af udtalelser som dem der ses her http://blogeksperten.dk/det-siger-kunderne/ Her er fx indsat billeder som giver lidt mere liv end hvis det blot stod som en tør tekst. En anden god idé er at få smidt et lille udsnit af dine referencer på forsiden, med et par vigtige ord.\nDet kræver ikke meget arbejde. Bare sørg for at få lov og spørg pænt om en udtalelse, eller aftal det på forhånd.\nHvis du ønsker at gå videre med referencer, bør du overveje at få lavet nogle korte videointerviews med dine tidligere kunder. Det kræver dog lidt mere energi, men på mange måder kan det godt betale sig, da det er lidt mere levende end kedelig tekst.\n21. March 2011 at 22:59\nJeg er helt enig med dig Kristoffer – referencer og kundeudtalelser er helt afgørende! Jeg tør væde med at din kontakt side også har en høj konverteringsrate fra de to sider.\nEn god idé kan være at få anmeldelserne på eks. TrustPilot eller Amino og bruge udpluk af dem på sit website. Det giver ekstra troværdighed, at det er en uddybende udtalelse på et 3. parts website.\nDer er ingen tvivl om, at video interviews er særligt effektive – det bliver næsten ikke mere troværdigt. Derudover kan man overveje at uploade dem på YouTube og målrette dem mod nogle relevante søgeord.\n21. March 2011 at 23:06\nDu har helt ret i at steder som fx Trustpilot også kan være et rigtig god løsning 🙂 Det fik jeg ikke lige med…\n22. March 2011 at 07:40\nHelt enig at referencer er vigtige.\nJeg har nu lagt feedback skema på mit site, så hver gang jeg holder workshop kan deltagerne på kort tid give feedback elektronisk. Forestiller mig det skal udvikle sig. dog skal man huske at det skal være kort for folk har travlt i dagligdagen.\nJeg planlægger i fremtiden at interviewe deltager på workshops og firmaer om samarbejde på video\n22. March 2011 at 19:30\nAltid en god idé med referencerne! Det ER og bliver en god ting, hvis nye kunder skal få en følelse af, at man kan finde ud af det man laver!


Forskning i kolik - Ridehesten.com\nAlle, der har hest eller rider, har oplevet en hest med kolik. De fleste kender desværre også til heste, der ikke overlevede koliktilfældet. Nogle ryttere har endda stået i den svære situation at skulle beslutte, om deres hest skulle opereres eller ej.\nDet er det daglige arbejde på Universitetshospitalet for Store Husdyr i Taastrup med kolikheste og de store beslutninger, der her skal tages, som fortsat inspirerer dyrlæge Tina Holberg Pihl til at forske i mulighederne for forbedret diagnostik og prognosevurdering hos heste med kolik.\nI magasinet Ridehestens februarnummer er Tina Holberg Pihl månedens forskerprofil, og har fortæller hun meget mere om hendes spændende forskning i, om måling af små proteiner i hestens bughulevæske kan anvendes til at forbedre diagnostik og prognosevurdering hos kolikheste.


Fire kampfly skal til Baltikum | Arbejderen\nNATO opruster mod Rusland\nTil næste år sender Danmark både kampfly og soldater til Østeuropa for at deltage i NATO's oprustning mod Rusland. Samtidig overtager Danmark ledelsen af NATO's flåde i området.\nDanske F-16 skal nu gøres klar til at blive sendt til Baltikum for at overvåge grænsen til Rusland.\nFire danske kampfly skal fra januar 2018 deltage i en NATO-mission, der skal overflyve Baltikums grænser til Rusland.\nBeslutningen blev ikke taget i en åben debat i Folketingssalen, men på et lukket møde i Udenrigspolitisk Nævn i fredags.\nØstersøregionen er et højspændingsområde i øjeblikket. Kampfly kan ikke løse konflikter. De kan kun forstærke konflikten med Rusland.\nSøren Riishøj, Syddansk Universitet\n– Jeg er glad for, at Danmark nu igen fra 2018 tilbyder et F-16 bidrag til sikring af det baltiske luftrum, som del af Baltic Air Policing. Sammen med det foreslåede danske bidrag på 200 personer til NATO's fremskudte tilstedeværelse i Baltikum og Polen, lægger Danmark sig helt i front for at bidrage til sikkerhed og stabilitet i vores nærområde, siger udenrigsminister Anders Samuelsen.\nMen ikke alle er lige begejstrede for,at Danmark sender kampfly mod den russiske grænse.\n– Østersøregionen er et højspændingsområde i øjeblikket. Kampfly kan ikke løse konflikter. De kan kun forstærke konflikten med Rusland. Kampfly er et klart signal om oprustning. Vi risikerer at komme ud i en oprustningsspiral, hvor NATO og Rusland skiftevis opruster. NATO's optrapning kan føre til enten en kontrolleret optrapning af konflikten eller en ukontrolleret optrapning, der i sidste ende kan føre til krig, siger Søren Riishøj til Arbejderen.\nHan er ekstern lektor hos Syddansk Universitet, hvor han især har beskæftiget sig med Østeruopa, NATO og Rusland. Herudover sidder han i Rådet for International Konfliktløsning, RIKO, og i Helsinki-komitéen.\n– Alternativet til optrapning er nedrustning og en deeskalering af konfikten. Historien viser, at det godt kan lade sig gøre. Efter Den Kolde Krig lovede stormagterne hinanden at nedruste. Den kolde krig er slut for længst. Men det er som om NATO har svært ved at omstille sig, og bliver ved med at finde nye trusselsbilleder. I stedet bør vi tænke konfliktløsning og støtte internationale organisationer som Europaarådet og OSCE, hvor Rusland også sidder med ved bordet.\n– Det er på tide, at Danmark laver en selvstændig analyse og en selvstændig Ruslands-politik i forhold til Danmarks interesser og ikke NATO's, lyder det fra Søren Riishøj.\nØ frygter våbenkapløb\nEnhedslisten er eneste parti i Folketinget, der er imod at sende kampfly til den russiske grænse i Baltikum.\n– Oprustningen fra både Rusland og NATO i Østersøen er farlig. Flere soldater, kampfly og missiler på begge sider af grænsen øges faren for en åben konflikt, som vil have katastrofale konsekvenser. Oprustning fører blot til mere oprustning, siger Enhedslisten udenrigsordfører Nikolaj Villumsen.\nDe danske kampfly og 60 tilhørende soldater skal udsendes i fire måneder fra januar 2018. Målet er at patruljere grænserne til Estland, Letland og Litauen.\nDet er ikke første gang, at Danmark sender kampfly til NATO-missionen i Baltikum. Danske F-16 kampfly var blandt de første til at deltage i NATO-missionen tilbage i 2004. I alt har Danmark fem gange sendt kampfly til NATO-missionen, senest i 2014.\nKampflyene er blot seneste eksempel på Danmarks og NATO's oprustning i øst. Til januar 2018 sender Danmark også 200 kampsoldater til nyoprettet NATO-styrke i øst, der med bare to dages varsel skal kunne gå i krig med Rusland.\n>> LÆS OGSÅ: 200 danske soldater til Estland\nOg fra årsskiftet skal Danmark stå i spidsen for NATO's flåde i Nordatlanten.\n08. maj. 2017 - 15:29 08. maj. 2017 - 15:37