Rengøringsfirmaet København. Erhvervsrengøring og Klinikrengøring\nUDFYLD & INDHENT ET TILBUD\nGo' Rengøringsservice i København\nRengøringsfirmaet, Familien Bjørklunds Rengøring, er et familiedrevet rengøringsfirma der i 27 år har leveret rengøringsløsninger til erhvervlivet i København.\nVi specialiserer os inden for at levere rengøring der holder den høje kvalitet, er pålideligt og stabile. Vi leverer rengøringsservice til virksomheder, instutioner og klinikker. Vores kunder er alt fra små til store, dagligt til ugentlig rengøring - vores service er tilpasset til jer. Vi er her for at levere en god service til jer.\nVores personale er erfarne og er grundigt valgt - de er specalister i den type rengøring de laver. Når I har os som jeres rengøringsfirma kan I roligt stole på at der bliver holdt godt øje med kvaliteten og rengøringen i helhed - så den altid er høj og vedvarende fantastisk.\nVi arbejder ikke i blinde - men holder nøje øje med at al rengøring leveres til en høj standard - med erfarne uddannede medarbejdere der ved hvad de laver og hvordan de får de gode resultater.\nNår vi har aftalt en arbejdsplan og rengøringen kører igang, er der fokus på opfølgning. Vi har jer som kunde i top prioritet og det er vigtigt at kommunikationen er på plads - dvs at I altid kan spørge hvis der er noget og kan kommunikere med os om hvad der er brug for løbende.\nI KØBENHAVN SIDEN\nHos rengøringsfirmaet Familien Björklund’s Rengøring ved vi hvor vigtigt det er for jeres virksomheder, at kontorrengøring bliver udført korrekt og ordentligt. Hos vores rengøringsfirma har vi jeres synsvinkel på lokalerne.\nDet at have et rent kontor skaber et sundt indeklima og bedre behag - dette skaber en bedre arbejdsplads, forbedrer medarbejdernes moral og nedsætter risiciene for sygdom hos medarbejderne.\nVi har med vores hele 27 års erfaring i kontorrengøring, de evner der skal vi for at sikre at jeres lokaler bliver og forbliver rene og jeres ønsker opfyldt.\nMed rengøringen sikrer vi at jeres kontor, mødelokaler, kontorgange, køkken og skriveborde er rene og friske.\nEt skinnende mødelokale bord skaber et godt indtryk for jeres klienter med det samme.\nEt friskt og støv-frit skrivebord skaber mere energi hos de ansatte.\nGrundigt rengjort kontorgange og rene døre, kommunikerer orden og sender et positivt besked til jeres ansatte såvel som kunder at kontoret er et sted hvor der er styr på det.\nStøvfrie lokaler skaber bedre arbejdsmiljø og friskere luft - dette har en indvirken på jeres ansattes helbred og glæde.\nGODE INDTRYK OG OPLEVELSER\nI har sikkert selv erfaret at træde ind i et beskidt og uordentligt kontor og den modsatte oplevelse af at træde ind i et rent og ordentligt kontor - hvilken oplevelse vil I helst at jeres kunder skal have når de træder ind i jeres lokaler?\nNår man arbejder i et kontor og de samme omgivelser, kan man ende med at ikke helt se uorden - mens en anden der træder ind, ser det hele med nye øjne og uorden og skidt står tydeligt frem. Vores medarbejdere ser jeres lokaler med friske øjne og er på jagt efter støv, skidt og pletter - så I kan fokusere på jeres eget arbejde når jeres ansatte er på jobbet.\nEt kontor er et befolket område der betyder at hygiejnen er konstant udsat - og i disse tider så er fokus på hygiejnen øget - med vores service fra vores rengøringsfirma så kan I fokusere på jeres arbejde ved at vide at vi sørger for at berøringsarealer er rengjort flittigt.\nDvs at bordoverflader holdes rene og skinnende, tastatur rengøres og dørhåndtag prioriteres.\nVores personale er specialister indenfor rengøring og vi bruger professionelt udstyr der kan håndtere og sikre at rengøringsstandarden holdes.\nHar I et lille kontor?\nEt stort kontor?\nVi klarer det hele - prioriteten mht. kvalitet er den samme.\nRengøringsfirma i KBH\nPersonale med erfaring\nI København findes der mange rengøringsfirmaer og mange der tilbyder variantioner af rengøringsservice, dette skaber et branche hvor der er konkurrence og det er ihvertfald godt for kvaliteten. Når man ser efter et rengøringsfirma at tage hånd om ens lokaler, er det bonus at vide at virksomheden har personale med erfaring og er motiveret til at levere den bedste mulige rengøringsservice.\nHos os får I et rengøringsfirma der har som dens stærkeste princip, at kvaliteten altid skal være i top. Der er en kunstart i at skabe en standard i enhver branche og vide nok til at kunne holde den standard og forbedre den konstant - dette er noget vi som et hold har stræbet efter og opnået igennem vores 27 år som rengøringsfirma i Storkøbenhavn. Vi var den første rengøringsvirksomhed til at sætte dette store fokus på stabilitet og at have et system til at sørge for at kvaliteten af rengøringen ikke bliver overladt til tro, men systematisk sørget for af holdet - igennem hver dag, hver måned og år efter år.\nHvad får i med os?\nHos os får I et rengøringsfirma der står for kvalitet, høj standard, god kommunikation og vedvarende professionel service. Vi har igennem alle disse år leveret til det danske erhvervsliv og det er vores fornøjelse at have skabt gode oplevelser for mange forskellige erhverv i hele Storkøbenhavn.\nNemt at komme igang!\nVi forstår at processen af at finde et rengøringsfirma ikke altid er overskueligt - så vi har gjort det så ligetil som muligt.\nI skal bruge en virksomhed der varetager de opgaver der skaber de gode og rene rammer for jeres kunder og ansatte.\nDet er med dette i sinde at vi giver uforpligtende tilbud på jeres kontorrengøring og en plan der er skræddersyet til jeres behov. I skal kun kontakte os, så ringer vi til jer og udarbejder det hele hvorefter vi sender jer et tilbud og oversigt. Fra dette kan I sætte jer ind i vores standard for kvalitet og sikre at I får en rengøringsplan der passer til jeres kontor. Ingen forpligtelse og ingen bøvl. Simpelt!\nVores medarbejdere er specialister indenfor det de laver og vi holder altid kommunikationen åben så servicen altid er tilpasset til jeres behov - så I får en transparent rengøringsservice der altid holdes på det rigtige niveau.\nHar I et kontor?\nHar I en klinik?\nKontakt os da for et uforpligtende tilbud idag!\nKlar på et godt tilbud?\nVed I hvad I vil have og er klar til at komme igang?\nDet er vi også - vi er klar til at levere stjerne rengøring til jer .\nUdfyld simpelhen vores kontakt-formular her - så kontakter vores søde medarbejdere jer hurtigts muligt og får jer et helt uforpligtende rengøringstilbud.\nDet er nem at komme igang med at få rene lokaler - det har vi sørget for!\nVi glæder os til at høre fra jer og til muligheden for et rigtigt godt samarbejde.\nAlt det i har brug for.\nHver virksomhed er unikt og det er umuligt at lave én rengøringsplan der dækker dem alle. Vi finder frem til præcis jeres rengøringsplan ved at kommunikere med jer og finde frem til hvad der skal stå på planen og vi håndterer alle opgaver med vores effektive rengøringsmetoder.\nSom en oversigt og en checkliste I kan se igennem mht jeres lokaler, har vi sat sammen nogle punkter der hyppigt er del af rengøringsplaner. Dette er igen - ikke noget der gælder for alle og enhver, men god for at få et hurtigt overblik mht hvad der kunne være brug for.\n- Støvsugning af gange.\n- Gulvask af gange.\n- Kontor støvsugning\n- Kontor gulvvask\n- Støvsugning af tæpper.\n- Støvsugning af sofaer.\n- Mundstykke-støvsugning a tekstil-betræk.\n- Fjernelse af finger mærker på døre.\n- Aftørring af vandrette overflader.\n- Fjerne pletter.\n- Aftørring/af-spritning af dørhåndtag.\n- Afstøvning af kontor-bord.\n- Aftørring af tastatur.\n- Rengøring af mødelokale.\n- Aftørring af glasvægge.\n- Vask af toiletten.\n- Vask af håndvasken.\n- Tømning af madam-poser og skraldespande.\n- Afkalkning af fuger.\n- Afkalkning af toiletter.\n- Afkalkning af håndvaske.\n- Støvsugning af gulv.\n- Rengøring af spejl.\n- Aftørring/ af-spritning af dørhåndtag.\n- Fjerne fingermærker på døre.\n- Ny wc-opfrisker.\n- Aftørring af skuffer.\n- Aftørring af køkkenskabslåger.\n- Aftørring vandrette overflader.\n- Aftørring af vasken.\n- Afkalkning af vasken.\n- Tømning af køkkenskrald.\n- Tømning af kaffe-maskinen.\n- Afkalkning af kaffemaskinen.\n- Fjernelse af fedtpletter/kaffepletter.\n- Opfyldning/tømning af opvaskemaskinen.\nService man kan stole på\nMed vores erfaring i branchen så har vi kunnet se vigtigheden af rengøring – ikke kun for medarbejderne og arbejdspladsen som vi servicerer, men også for kunderne der besøger de lokaler.\nDel af oplevelsen og det billede som kunderne får af jer, afhænger af hvordan I fremstiller jeres virksomhed. Og rene lokaler er altid et godt sted at starte og noget der er værd at blive ved med at fokusere på. Vi har med dette synspunkt og denne vinkel af at se lokaler fra medarbejderens og kundens øjne, gjort det vores mission at sørge for at en god oplevelse.\nDette kræver ikke kun at kvaliteten er i top, men også at rengørings kvaliteten holdes i top. For at opnå dette har vi udviklet vores eget system igennem årene med det ene formål at sørge for en rengørings standarden er høj og at den forbliver høj.\nHar I nogen\nFamilien Björklund’s Rengøring er et familieforetagene, vi har leveret rengøring til virksomheder i Storkøbenhavn siden 1994.\nHos Familien Björklunds Rengøring er vi eksperter indenfor klinikrengøring.\nDet er et område af rengøring der kræver en højere standard af. En klinik er ikke et kontor, og kræver et meget højt vedvarende kvalitet og at der bliver taget forholds-regler for at sikre at lokalerne altid er 100% rene.\nVi er stolte over at kunne levere denne høje standard – gang på gang!\nVi har igennem mange års erfaring udviklet os til eksperter indenfor klinikrengøring.\nDette er et område der kræver ekstra indsigt og forståelse for hygiene – da det er utroligt vigtigt både for læger og patienter at de har sikre omgivelser hvor hygiejnen og renligheden er i top.\nEn klinik er ikke et kontor og rengøringen af disse to kan ikke sammenlignes og det er med stolthed at vi har opnået denne standard en forsvarlig rengørings-service der er omhyggelig og pålidelig – med en høj stabil standard oveni.\nKontakt os så kommer vi ud og ser på jeres behov – og et skræddersyet uforpligtende tilbud.\nTilregnelig Fast Rengøring\nOmhyggelig rengøring - hele året rundt\nSom et familieforetagne så stræber vi os altid på at give en personlig rengøringsservice der forbliver på et højt niveau dag efter dag, måned efter måned og år efter år.\nRengøringsstandarden skal være i top og forblive i top. Vi har med mange års erfaring udviklet vores eget system, hvormed vi kan sikre os at standarden bliver holdt.\nVi er et familievirksomhed der begyndte tilbage i 1995 og holdt dengang flere af Københavns teatrelokaler og sale rene.\nVi har sidenhen haft mange gode år med at levere den bedste mulige service til vores kunder. Vi blev tidligt til specialister inden rengøring af klinik-lokaler og er stolte over at kunne levere vores høje standard til mange læger, specialister og tandlæger i Stor-København.\nVi har fokus på en god kommunikation mellem os og jer, så servicen altid er og holdes oppe.\nTag kontakt til os ved at sende os en email eller udfylde vores Kontakt Formular.\nTak for I besøger vores side og go´sommer.\nos: kort fortalt\nHvis I søger et stabilt rengøringsfirma der kan sikre jer en god service og et godt forhold - så kontakt os - vi er et godt valg. Vores erfaring strækker sig over 27 år i Storkøbenhavn og vi har stabilt personale der selv har masser af erfaring og kan håndtere rengøringsopgaver professionelt. Vi har base i København på Amager og vores serviceområde strækker sig igennem Tårnby, Frederiksberg, Glostrup, Herlev, Søborg, Bagsværd, Hvidovre, Rødovre, Skovlunde, Vallensbæk, Valby, Kastrup, Tårnby, Ishøj, Lyngby, Brøndby, Hellerup osv - i andre ord - hele Storkøbenhavn.\nVi har gode referencer fra vores kunder, spørg efter dette når I får jeres tilbud.\nVi er miljøbeviste.\nVi giver skræddersyede tilbud.\nVi har 27 års erfaring.\nVi har god kommunikation.\nVi er specialister.\nVi er grundig.\nVi er ivrige efter at komme igang med at levere fantastik service til jer!


Kulturmødet mellem Grønland og Danmark - PDF\nDownload "Kulturmødet mellem Grønland og Danmark"\n1 Kulturmødet mellem Grønland og Danmark Josepha Katarina Thomsen 45394, Sara Felina Simonsen Bacehlormodul Psykologi, Efterår 2013 Marian Nielsen Normalsider: 31\n2 Abstract This bachelor thesis seeks to answer the question: How does the Greenlanders self-understanding relate with the meeting between the Greenlandic and Danish culture? During the cultural encounter between Greenland and Denmark, a power difference between the Danes and Greenlanders occurred. We believe that this encounter had an effect on how the Greenlanders see themselves. In order to approach our question, we chose to three interviews with Greenlanders currently living in Denmark. In order to analyze the interviews, we used Steiner Kvale s meaning condensations" and Klaus Holzkamp and Karsten Hundeide s terms used to describe individuals self-understanding, we hope to analyze the Greenlanders self-understanding. Resumé Dette bachelorprojekt søger at besvare spørgsmålet: Hvordan hænger grønlændernes selvforståelse sammen med mødet mellem den grønlandske og danske kultur? Under kulturmødet mellem Grønland og Danmark skete der en magtforskel mellem danskere og grønlændere. Vi mener, at dette møde havde en effekt på, hvordan grønlændernes selvforståelse. For at forsøge at besvare vores spørgsmål, valgte vi at lave tre interviews med grønlændere i øjeblikket bor i Danmark. For at analysere interviewene, vi brugte Steiner Kvales "meningkondensitioner" og Klaus Holzkamp og Karsten Hundeide er udtryk, der anvendes til at beskrive den enkeltes selvforståelse, håber vi at analysere grønlændernes selvforståelse. Kulturmødet mellem Grønland og Danmark ii\n3 Indholdsfortegnelse Kulturmødet mellem Grønland og Danmark... 1 Motivation... 1 Problemfelt... 2 Problemformulering... 2 Forskningsspørgsmål... 3 Fremgangsmåde... 4 Videnskabsteoretisk perspektiv... 5 Valg af teori... 7 Meningskondensering en metode til behandling af indsamlet empiri... 7 Interviewmetode... 8 Teori Holzkamp Selvforståelse:...11 Selvforståelse som fælles projekt:...12 Livsførelse:...13 Individ og samfundsmæssige forhold - betydninger og handlemuligheder:...15 Hundeide Kontrakter...16 Det dialogiske selv: forhandlinger og kontrakter om, hvem man skal være...18 Intra- og intermentale processer - Selve det dialogiske selv:...19 Det fragmenterede og det stabile selv...20 Analysestrategi ) Grønlændernes forståelser og forforståelser af Danmark og danskerne ) Grønlændernes selvforståelse/ forhold til egen kultur ) Hverdagen i Danmark (ændringer i hverdagen/kulturforskelle) ) Danskernes forforståelser af grønlænderne Kulturmødet mellem Grønland og Danmark ii\n4 Spørgsmål C Afsluttende overvejelser og validitetsbetragtninger Bilag Bilag Grønland og Danmarks fælles historie...36 Bilag Læsevejledning...39 Bilag Interviewspørgsmål og interviewpersoner...39 Bilag Interview Mia...40 Bilag Interview Naja...48 Bilag Interview Tuperna...54 Bilag Meningskondensering Mia...63 Bilag Meningskondensering Naja...72 Bilag Meningskondensering Tuperna...85 Bilag Josepha Katarina Thomsen, studieforløbsbeskrivelse...95 Bilag Sara Felina Simonsen, Studieforløbsbeskrivelse...96 Kulturmødet mellem Grønland og Danmark ii\n5 Josepha Katarina Thomsen, Sara Felina Simonsen Bachelormodul Psykologi, Efterår 2013 Marian Nielsen Kulturmødet mellem Grønland og Danmark Motivation Grønland har for ganske nylig igen gjort sig relevant i den danske bevidsthed i forbindelse med Uran-striden, der har været et uomgængeligt debatemne i de danske medier i den sidste tid1. Uenighederne mellem de to lande har affødt de indledende refleksioner hos os, over Danmarks markante involvering i sagen. Disse refleksioner medførte mere generelle tanker, om de to landes indbyrdes forhold, og om i hvor høj grad dette forhold egentlig kommer til udtryk på et mere psykologisk plan hos det grønlandske folk. Grønlands historie er domineret af Danmarks koloniog afkolonisering gennem tiden, og forholdet de to lande imellem har ikke været en dans på roser, særligt ikke for grønlænderne. Vores fælles forforståelse af dette har således været, at det nødvendigvis må have påvirket den grønlandske mentalitet. Vi er blevet drevet af et ønske om at forstå, på hvilken måde dette i så fald har udmøntet sig. Ser man tilbage på den historie der er mellem Grønland og Danmark, kan det overraske en, hvor få danskere der egentlig kender til Grønland og til landets historie. Især det faktum taget i betragtning, at Grønland hører under den danske stat, som en del af Danmark. Man ser i folkeskolen hvordan børnene gentagne gange i historieundervisningen skal skrive om 2. Verdenskrig. Men stadig kan det ses at historien om Grønland og Danmark som sådan er blevet forbigået. Der findes mange forforståelser, myter og ideer om en grønlænder, som spænder fra den fulde grønlænder til natur-grønlænderen der går i sælskind og lever i balance med naturen. Vi er interesserede i at undersøge, om disse forforståelser har en konsekvens. Vi ønsker at se på kulturmødet mellem den grønlandske og danske kultur, og undersøge, om den nye generation af grønlændere stadigvæk oplever mén i forbindelse med landenes 1 Debatten om nultolerance 24. Oktober Kulturmødet mellem Grønland og Danmark 1\n6 indbyrdes forhold. Stadigvæk henleder til endnu en af vores forforståelser af forholdet, som indebærer at den ældre generation af grønlændere har haft et problematisk forhold til Danmark og danskere grundet ovenstående. (Vedlagt er et kort afsnit om Grønlands og Danmarks fælles historie (bilag 1)) Problemfelt Ved hjælp af tre kvalitative interviews med tre herboende grønlændere, ønsker projektgruppen at komme bag om de oplevelser der opstår når den grønlandske kultur møder den danske kultur. Med projektet ønsker vi, at undersøge hvorvidt grønlændernes selvforståelse påvirkes af danskernes opfattelse af dem, og den overordnede fælles historie. Spiller afkoloniseringen, grønlandiseringen og skellet mellem de grønlandske traditioner og de vestlige normer en rolle i de tre interviewpersoners selvforståelse eller påvirker disse ikke de unge grønlændere nu til dags? For at kunne undersøge disse problemstillinger har vi udover vores kvalitative interviews, udvalgt tre teoretikere; A.N. Leontjev, Karsten Hundeide og Klaus Holtzkamp. Vi mener, at der inden for deres teorier findes begreber, der kan være behjælpelige i vores arbejde med netop at belyse disse forhold, og som måske, i samarbejde med de udarbejdede interviews, kan være med til at besvare vores spørgsmål. Problemformulering Vi er i sammenhæng med ovenstående nået frem til følgende problemformulering, med dertilhørende arbejdsspørgsmål: Hvordan hænger grønlændernes selvforståelse sammen med mødet mellem den grønlandske og danske kultur? Vi har en forforståelse af begrebet selvforståelse som den måde, hvorpå mennesket (her Kulturmødet mellem Grønland og Danmark 2\n7 grønlænderen) oplever sig selv og sin identitet. Vi håber at kunne få et mere nuanceret syn på, hvad begrebet kan indeholde via vores teoretikere. At være grønlænder dækker her over både grønlændere der bor i Grønland og Danmark. At være dansk er defineret ud fra, at det adskiller sig fra det grønlandske. Altså er grønlandsk kultur her ikke det samme som dansk kultur. Den danske kultur skal findes i det geografiske Danmark, og ikke det danske kongerige. Projektopbygning Forskningsspørgsmål I følgende afsnit vil der redegøres for de arbejdsspørgsmål, der igennem analysen vil forsøge at bidrage til en besvarelse af problemformuleringen. Vi vælger at dele problemformuleringen op i tre. To forskningsspørgsmål, og det samlede problemformuleringsspørgsmål, både for besvarelsens skyld, men også forståelsens. Ved at gøre dette, opnår vi at præsentere læseren for de forskellige aspekter vi finder relevante i forhold til spørgsmålet hver for sig. Analysen deles således også op i forhold til de, i alt tre spørgsmål, hvoraf de to første altså er delelementer fra problemformuleringen. Det tredje spørgsmål er et diskussionsspørgsmål. Det er her nye spørgsmål, overvejelser, erkendelser og konklusioner fra begge forskningsspørgsmål stilles op overfor hinanden og diskuteres på ny. Det er altså her selve besvarelsen af den samlede problemformulering kommer til udtryk. Ergo er vores problemformuleringsspørgsmål, det samme spørgsmål der optræder som forskningsspørgsmål C. Herunder findes de to spørgsmål udledt af problemformuleringen, samt diskussionsspørgsmålet. A) Er der en sammenhæng mellem grønlændernes selvforståelse, og danskernes forforståelse af grønlænderne? B) Hvilke konsekvenser har mødet mellem den grønlandske kultur, og den danske? C) Hvordan hænger grønlændernes selvforståelse sammen med mødet mellem den grønlandske og danske kultur? Kulturmødet mellem Grønland og Danmark 3\n8 Forskningsspørgsmål A tager udgangspunkt i selvforståelses-delen af vores problemformulering. I kraft af dette spørgsmål forsøger vi at undersøge, hvordan grønlændernes selvforståelse kan være påvirket af danskernes forforståelse af grønlænderne som folk. Spørgsmålet vil i høj grad forsøges besvaret ud fra en kombination af vores interviews, samt valgte teori. Der tages især udgangspunkt i teorier om selvforståelse, samt sammenhængen mellem individets egen selvforståelse, og andre menneskers forforståelse af givne individ. Spørgsmål B tager udgangspunkt i de personlige og samfundsmæssige problemer og udfordringer der kan opstå i mødet mellem to kulturer. I dette tilfælde den danske og den grønlandske. Analysedelen vil tage udgangspunkt i vores interviewpersoners udtalelser om emnet, samt teorier om kultur og individ. Spørgsmål C, tager sit udgangspunkt i problemformuleringen, og vil være af mere diskuterende karakter. Fremgangsmåde I det følgende vil projektets opbygning, og vores fremgangsmåde i forhold til denne blive beskrevet. Målet er, at præsentere læseren for opbygningen af rapporten, og derved sikre den bedst mulige læsning. Det første man som læser af rapporten møder, er en indledning hvori vores motivation beskrives. Dernæst problemfeltet. Her vil projektets essens, altså centrale problemstillinger, samt projektgruppens indledende forestillinger og overvejelser præsenteres. Herefter vil problemformuleringen følge. Den er en naturlig afledningen af problemfeltet, og fordeles ud på tre forskningsspørgsmål for at sikre en tilfredsstillende besvarelse. Efter problemformuleringen og de dertilhørende forskningsspørgsmål, vil en beskrivelse af projektets videnskabsteoretiske afsæt følge. Her vil læseren blive præsenteret for den forståelsesramme projektet skal forstås i henhold til. Kulturmødet mellem Grønland og Danmark 4\n9 Dernæst vil vi præsentere vores teoretiske perspektiver, samt det metode vi har valgt at gribe de centrale problemstillinger an med. Nu følger selve analysen. Det er her vi for alvor bringer de mange bestanddele i spil. Herunder vil man kunne se analysen forklaret med en model. figur 1 Efter endt analyse vil vores interne og eksterne validitetsbetragtninger følge. Dette drejer sig om egen-kritik af projektet, refleksioner over, hvorvidt vi har undersøgt det vi satte os for at undersøge, samt almengørelse - kan vores resultater overføres på lignende områder i forskningen, er vores konklusioner af generel karakter? Som det sidste punkt følger en perspektivering. Videnskabsteoretisk perspektiv Vi har valgt, at anlægge et virksomhedsteoretisk og i forlængelse heraf, kritisk psykologisk, perspektiv i vores opgave, og håber i dette og følgende afsnit at kunne kaste lys over grundlaget for dette valg. Sammensætningen af de to teorier er oplagt, da den kritiske psykologi, også kaldet Det subjektvidenskabelige paradigme (Holzkamp 1998) baserer sig på virksomhedsteorien, også kaldet Den kulturhistoriske skole (Leontjev 2002). Som dette implicerer, søges der her videnskabelig indsigt via undersøgelser, der tager udgangspunkt i subjektet, og dettes virksomhed i den givne kulturelle og historiske kontekst. Dette vil vi uddybe nærmere. A.N Leontjevs virksomhedsteori er en videreudvikling af Vygotskys kulturhistoriske skole, som er en marxistisk inspireret teori. Med ønsket om en materiel og bevidsthedsmæssig enhed, tager teorien afsæt i Marx' dialektiske materialisme (Leontjev 2002:10-11), hvor intet fænomen eksisterer i sig selv, men nødvendigvis altid genspejler noget andet end sig selv og må forstås i relation til andre genstande (Ibid ). Det er således relationerne vi skal fokusere på, og mennesket skal dermed også forstås i sin kontekst. Bevidstheden betragtes således heller ikke som en naturgiven størrelse i opposition - eller forhold - til den ydre, objektive virkelighed, men frembringes og produceres i og med virkeligheden - herunder forstået samfund, kultur og historie, hvis strukturer og udviklingsforløb igen i høj grad er resultater af menneskelig Kulturmødet mellem Grønland og Danmark 5\n10 virksomhed (Leontjev 2002:54-55). Mennesket er som udgangspunkt et relationelt og socialt væsen, og menneske og samfund er på denne måde gensidigt konstituerende, og indgår qua dette i et indbyrdes dialektisk forhold. (Leontjev 2002:68-71). Sagt med andre ord, er mennesket ikke som dyret et tilpassende, men et skabende, individ. Mennesket skaber og skabes af samfundets materielle indhold, og dets forskellige samværsformer. Derudover, er det et kendetegnende træk ved mennesket, at dette altid har en intention er et intentionelt væsen. Dette vil sige, at mennesket er rettet mod noget udenfor sig selv - ude i verden. Den menneskelige virksomhed som sådan defineres da, som hele relationen der består af mennesket og dettes rettethed mod den givne genstand i verden. Uden genstand, er der slet ingen virksomhed. (Leontjev 2002:18). Vi anlægger hermed et psykologisk perspektiv, hvorigennem menneskets natur anskues som kultur og omvendt. Subjekt og verden anskues som en form for enhed, frem for på klassisk kartesiansk dualistisk 2 vis, som to fra hinanden klart afsondrede dele - herved forstås det erkendende subjekt og den objektive verden. Vi har som led i belysningen af vores problemstillinger som metode foretaget kvalitative interviews. Vi vil i tråd med vores teorier (se næste afsnit) være tro mod vores interviewpersoners førstehåndsperspektiver, forstået således, at vi frem for at fortolke vores interviewpersoners udtalelser, ønsker at komme frem til en bredere forståelsesramme for de meninger, der umiddelbart ligger udtalt foran os, på deres og subjekternes egne indbyrdes præmisser. Med andre ord ønsker vi at lade empirien bestemme teorien og ikke omvendt. Dette vil forhåbentligt komme til udtryk i struktureringen og behandlingen af vores interviews og den efterfølgende teori-baserede analyse. 2 Se Rene Descartes Meditationer over den første filosofi - den skarpe sondring mellem den objektive verden og det erkendende subjekt, og ideen om, at den objektive verden eksisterer uafhængigt af subjektets erkendelse, og at videnskab om denne så vidt som muligt bør søges udenom det subjektive perspektiv Kulturmødet mellem Grønland og Danmark 6\n11 Valg af teori Vi har valgt vores virksomhedsteoretiske og kritisk-psykologiske tilgang til materialet, i og med at de forhold vi undersøger, fremstår som komplekst sammensatte fænomener for os, hvis strukturer vi ønsker at belyse og forstå som de fremtræder i deres kontekst, i og med verden, frem for at måle, eller forklare dem kausalt. Vi ønsker med andre ord, at søge sammenhænge i- og forståelse af - de givne problemstillinger, i selve forholdet mellem vores subjekters udtalelser og den historiske og kulturelle kontekst disse subjekter selv anskuer og befinder sig i, frem for at fortolke os vej frem til forklaringer alene grundet i vores interviewpersoners indre natur. Dette giver virksomhedsteorien og den kritiske psykologi os mulighed for, da genstandsfeltet for undersøgelse her netop er subjektet i verden. Anskuelsen af vores empiri og de dertilhørende spørgsmål, i et virksomheds/kritisk-teoretisk perspektiv, muliggør derudover belysningen af samme igennem et tværdisciplinært prisme af personligheds- social og udviklingspsykologi. Vygotsy, Leontjev og virksomhedsteorien inddrages løbende mest som implicit referenceramme og videnskabsteoretisk grundlag for en bedre forståelse af Karsten Hundeides virksomhedsteoretiske - og Klaus Holzkamps kritiskpsykologiske - univers. Holzkamp baserer sig direkte på Leontjevs arbejde (Dreier 2007:1-2), og gør sig med sine teorier og begreber om selvforståelse og daglig livsførelse indenfor en given kultur oplagt for os at bruge. Hundeide refererer tilbage til Vygotsky, og beskæftiger sig med sociale kontrakter og socialt-relaterede flerstemmigheder i menneskets selv, og er derfor også oplagt i denne opgaves sammenhæng. Meningskondensering en metode til behandling af indsamlet empiri I forlængelse af vores teorier, synes inddragelsen af en meningskondensering i vores interviews passende. Dette foregår på det praktiske niveau først ved, at man behandler det givne interview igennem fem trin (Kvale 1997:192). Kulturmødet mellem Grønland og Danmark 7\n12 På det første trin dannes et overblik over interviewet, som oftest via gennemlytning eller -læsning. Dernæst bestemmes interviewets gennemgående, naturlige betydningsenheder - dette drejer sig om udtalelserne, som de optræder i interviewet. Herefter skal de centrale temaer i de naturlige betydningsenheder udtrykkes. Dette er ofte en kort sætning, eller nogle stikord der definerer en særlig udtalelse fra interviewpersonen. Det er afgørende, at forskeren finder frem til de centrale temaer så fordomsfrit som muligt blandt andet ved at sætte sig ind i interviewpersonens synspunkt, for at afdække hvad denne ser som det essentielle, frem for hvilke mulige forudindtagede og/eller divergerende ideer, forskeren selv kunne have om samme vægtning. På fjerde trin i meningskondenseringen, forsøges temaerne sammenknyttet med den problemstilling der arbejdes ud fra, for på femte trin at kunne samle interviewet og dets centrale temaer i et deskriptivt udsagn. Når vi vælger at benytte meningskondensering er det først og fremmest fordi det er en hyppigt brugt metode, når man bearbejder kvalitativ empiri, men også fordi det en metode, der giver os mulighed for at sikre en høj grad af gennemsigtighed i den analyse vi foretager på baggrund af den primære empiri. Interviewpersonernes udtalelser er dem vi må forholde os til i forhold til den verden de befinder sig i, frem for kausalforklaringer grundet i barndommen, skjulte eller symbolske virkelige betydninger bag ordene og så fremdeles. Her er meningskondenseringen et godt redskab, da den sikrer den lige vej fra udtalelse til analyse, og muliggør sporingen af den afledte analyse tilbage til den oprindelige udtalelse, for forskeren (Kvale 1997:194). Interviewmetode Vi har i forbindelse med rekrutteringen af interviewpersoner til interviewet, benyttet os af Fokusgrupper af Bente Halkier. Vi har herfra benyttet os af snowball sampling, hvilket betyder at vi brugte vores eget sociale netværk til at skaffe interviewpersoner (Halkier 2003:31). På denne måde fik vi interviewpersoner, som de fleste i gruppen ikke kendte. Fordelen ved at interviewpersonerne var ukendte er at Halkier mener at det er svært at interviewe folk man kender, da visse ting kan være underforstået og interviewpersonen kan være bange for at stille dumme spørgsmål (Halkier 2003:32). Den mindste relation menes at Kulturmødet mellem Grønland og Danmark 8\n13 kunne påvirke interviewet, så derfor valgte vi, at det gruppemedlem der kendte interviewpersonerne, ikke skulle være til stede under interviewene. En anden fordel ved brug af snowball sampling er at det ikke er komplet fremmede vi skal interviewe, og dette kan også medvirke til at interviewpersonerne føler sig trygge under interviewet men også, at de følte de var forpligtet til at dukke op. Ved udvælgelse af interviewpersonerne rådes der til at sætte nogle screeningskriterier så den der hjælper med, at finde interviewpersonen ikke udvælger ud fra egne kriterier (Halkier 2003:32). Vores kriterier var at interviewpersonen skulle være født og opvokset i Grønland og nuværende bosat i København. Selve interviewene er blevet til i en kombination af vores videnskabsteoretiske overvejelser og vores erfaringer med måden man indsamler og behandler viden på, i den gren af videnskaben vi beskæftiger os med. Der er mange overvejelser forbundet med det, at udføre et interview. For det første er det vigtigt at overveje interviewets (altså det kvalitative studies) gyldighed, i forhold til det kvantitative. Når vi bevæger os inden for virksomhedsteorien og den kritiske psykologis rammer, så er det klart at det kvalitative studie står stærkest. Man får herigennem mulighed for at beskæftige sig med det enkelte individs udsagn om egen hverdag, praksis og virksomhed. Det enkelte individ bliver i dette projekt et sandhedsvidne, og en ekspert på eget liv. Ikke dermed sagt at vi forholder os ukritisk til vores materiale, men at vi derimod forholder os til det sagte, og ikke det usagte. Når vi siger at vi ikke er fortolkende, er det kun sandt i en vis grad. Når der i projektet arbejdes med interviewene, og især i forbindelse med meningskondenseringerne, står det klart at vi bruger vores egne overvejelser og fortolkningsmæssige egenskaber til at udvælge de dele af interviewene, vi fornemmer er de mest væsentlige; både for intervieweren og den interviewede. Dette vil for det meste fremstå ganske indlysende, men det har dog et fortolkende element i sig. Når vi senere hen bevæger os ind i en egentlig analyse af interviewene, er vi da også delvist fortolkende - analyserende. Vi forsøger at nå frem til en mere nuanceret mening af det sagte, især ved hjælp af udvalgte teorier. Dette gør vi for at få et andet perspektiv på Kulturmødet mellem Grønland og Danmark 9\n14 interviewpersonernes udtalelser men som tidligere nævnt, ikke på selve baggrunden for deres udtalelser. Gennem vores meningskondensering vil vi også rette i de naturlige enheder, så de fremstår tydeligere og lettere læselige. Dette betyder ikke at vi retter i meningen; det handler om stammen, grammatik, lydord og tydelige sproglige fejl og rettelser. De spørgsmål der stilles i interviewene er blevet til gennem overvejelser, både om det teori der kunne inddrages i projektet, egne erfaringer med interviews og kvalitativ forskning, og en forventning om at kunne strukturere en semistruktureret samtale med interviewpersonerne. Det semistrukturede perspektiv på interviewudformningen kommer til udtryk i spørgsmålene, der har en åben form der giver plads til samtale. Dette gøres for, at de interviewede får mulighed for at udfolde sig uden for spørgsmålenes grænser, men også fordi der foreligger en forventning om, at interviewpersonen føler sig tryggere i en ustruktureret samtale, end i det modsatte. Vi er på intet tidspunkt mere end tre mennesker i rummet i interviewsituationen. En moderator - altså en interviewer, en observatør og den interviewede. Dette gøres igen for at sikre et trygt og afslappende miljø. Vi har naturligvis efterfølgende transskriberet det tre interviews, før bearbejdningen. Både de fuldendte transskriberinger, samt de meningskondenserede versioner af disse er vedlagt i bilagene (se bilag 4-9) Teori Holzkamp Vi vil i vores undersøgelser og interviewanalyser blandt andet gøre brug af Klaus Holzkamps kritisk psykologiske teori om daglig livsførelse. Holzkamp søger, med fundament i Leontjevs virksomhedsteori og den dialektiske materialisme, at bedrive psykologisk videnskab med udgangspunkt i den ide, at menneske og samfund er gensidigt konstituerende og at mennesket nødvendigvis må forstås i og med sin samfundsmæssige, sociale og historiske kontekst. Dette vil sige, at Holzkamp med sin kritiske psykologi ønsker at ophæve det dualistiske syn på menneske Kulturmødet mellem Grønland og Danmark 10\n15 og verden - skellet mellem individ og samfund - til fordel for et dialektisk syn på samme (Holzkamp 2011:1-2). Holzkamp søger i sin teori at arbejde udfra et princip, hvor den daglige realitet for det givne menneske udgør den virkelighed man som forsker må forholde sig til, og dermed fundamentet for subjekt-undersøgelsen, i stedet for at lade abstrakte teoretiske systemer og den mere traditionelle psykologis eksperimentelle realitet (Holzkamp 1998:12) danne grundlaget for videnskabelig erkendelse og dermed også grundlaget for det Holzkamp anser som et realitetstab (ibid. 4). Det er dermed i god tråd med vores kvalitative analyse, der netop baseres på tre samtaler, indeholdende tre subjekters beskrivelse af hver deres daglige livsførelse og deres forståelse af de forskellige problemstillinger interview-spørgsmålene lægger for dagen, også at benytte os af begreber fra Holzkamps teori i håbet om at vinde en dybere forståelse for opgavens problematikker, set ud fra interviewpersonernes perspektiver. Vores empiri danner med andre ord selve udgangspunktet for den forståelse af vores tre subjekter og de involverede problemstillinger, som vi blandt andet ved brug af Holzkamps teori og begreber vil forsøge at udvide rammerne for. Herunder vil begreberne selvforståelse og livsførelse uddybes yderligere. Selvforståelse: Holzkamp belyser forskellige aspekter af menneskets daglige livsførelse som relevante i en mere overordnet videnskabelig forståelse af det givne subjekt og dets praksis. Herunder argumenterer han netop for, at udviklingen af en selvforståelse er en basal nødvendighed for også at kunne udvikle en daglig livsførelse (Holzkamp 1998:4-5). I undersøgelsen af den daglige livsførelse, beskriver Holzkamp hvorledes begrebet selvforståelse skal forstås som først og fremmest at komme til forståelse med sig selv om noget, her om livsførelse (ibid. 21). Han bruger dette begreb i sin forskning, som det primære afsæt for menneskets mulighed for udvikling, via en videre forståelse af egen og andres livsførelse i praksis. Denne forståelsesproces, at komme til forståelse af sin egen og andre menneskers livsførelse, beskriver han yderligere således: Kulturmødet mellem Grønland og Danmark 11\n16 Jeg er ude på at gøre noget, jeg på en måde allerede ved, refleksivt fatteligt for mig selv, at gøre det implicitte eksplicit, det utydelige tydeligt, altså med et smukt udtryk af Hugh Mehan (1979, s ) at forvandle min tavse viden til vidst viden. (ibid. 21). Det handler med andre ord om, at kunne gennemskue sig selv og komme til bevidsthed om sine egne handlinger og motiver hvor der er behov for det i forhold til at kunne udvikle sig, og føre sit eget liv: Jeg må kort og godt gennemskue mine egne rævestreger, overalt hvor det er nødvendigt (ibid. 23). Selvom Holzkamp på denne måde beskriver, hvorledes han arbejder med selvforståelse som et projekt i sin praksisforskning, mener vi stadigvæk at kunne drage nytte af det - naturligvis ikke som metode, da vi ikke bedriver praksisforskning, men som teoretisk begreb, der potentielt kan bidrage til en mere nuanceret forståelse af netop vores interviewpersoners selvforståelse i forhold til Danmark og danskerne. Selvforståelse som fælles projekt: Selvforståelse er også noget der foregår imellem mennesker, men hvor forsøget på at nå frem til forståelsen altid er knyttet til hver mit subjektstandpunkt. Der er således aldrig tale om, at gennemskue andre end sig selv og på den måde objektificere den anden/de andre part(er): Så når andre vil forstå mig og bedømme mig "hen over hovedet på mig", udelukker de mig faktisk fra den intersubjektive forståelsesramme. De nægter mig min status som medmenneske ved at gøre mig til objekt for deres interesser, uanset hvordan de legitimerer dem (Holzkamp 1998:22-23). Meningen er, at man menneske og menneske imellem forholder sig til "selvforståelse" som et projekt, hvor det hidtil usagte eller kun diffustudtrykte italesættes i fællesskab(...) (ibid. 23). I bestræbelsen på at opnå en fælles selvforståelse, er det dermed essentielt, at forholde sig til sit eget og andres perspektiv som netop dét; det Holzkamp også benævner reciprocitet i perspektiver, hvilken man kun opnår forståelse for, via netop et sprog - herunder forstået en 3 Her Holzkamps egen henvisning Kulturmødet mellem Grønland og Danmark 12\n17 fælles måde at kommunikere på, en fælles måde at forstå hinanden på, der afbilder de givne menneskers perspektiver overfor hinanden. (ibid.) Livsførelse: Rutiner og det egentlige liv I forhold til livsførelsen, ses udfordringen for subjektet overordnet, som en navigation og finden balance i livets modsætningsfyldte forhold, hvor potentiel udvidelse og udnyttelse af individuelle muligheder for udvikling af egne livsforhold modsvares af et behov for tryghed og ønsket om fastholdelse af stabilitet. Med andre ord en dobbelt subjektiv problematik, der lader sig forstå, som de spændingsforhold der opstår imellem de disse to modstridende ønsker (om henholdsvis udvikling versus opretholdelse af stabilitet). I den daglige livsførelse indfinder dette spændingsforhold sig således imellem de rutiner, og det egentlige liv 4 som det givne subjekt udlever, eller har mulighed for at udleve: Alternativet mellem at ændre de givne (begrænsede) betingelser for min daglige livsførelse og at affinde mig med dem står altså i et spændingsforhold mellem at øge min livskvalitet og en defensiv afværgelse af trusler, som vi tidligere har karakteriseret (Holzkamp 1998:25). Holzkamp beskriver, hvordan den cykliske organisation af subjektets livsførelse opstår via de aktive gentagelser der foretages af det givne subjekt, inden for dettes egen dagligdag, og at disse rutiner til dels fungerer som et aflastende aspekt i forbindelse med hvorledes subjektet ellers klarer sin hverdag (Holzkamp 1998:27). Altså kan de ses som udfaldet af den daglige livsførelses selvreproduktive system ; et system der således muliggør at det dagligdags, det hverdagslige, kan forløbe selvstændigt i forhold til resten af subjektets livsforløb (ibid. 27). På denne måde udgør rutinerne grundlaget for subjektets overskud til at kunne udnytte og optimere mulighederne der foreligger i den resterende tid, forstået således at subjektet ikke bruger ressourcer på igen og igen at tage stilling til de samme handlemuligheder i den daglige livsførelse (som derfor netop i høj grad består af rutiner). Holzkamp pointerer vigtigheden af at forstå, at individet selv indlader sig på disse cyklusser, disse strukturer, og derfor ikke 4 Formuleringer i citationstegn i det anvendte litteratur vil også sættes i citationstegn i opgaven Kulturmødet mellem Grønland og Danmark 13\n18 nødvendigvis er determineret af dem. At det er i individets egen interesse at indlade sig på dem, da de netop er en vigtig aflastning i måden hvorpå tilværelsen klares. Kunsten ligger i ikke at lade den cykliske livsførelse få det komplette overtag, således at udviklingsmulighederne stagnerer, men netop at blive bevidst om sine egne handlinger, for derved bevidst at kunne regulere omfanget af disse cykliske strukturer i forhold til resten af livet: (...)på handleplanet må jeg selv sørge for at regulere reproduktionen af mit eget liv(...) Således må jeg også sørge for, at det ikke systematisk overbebyrder mig og afholder mig fra mit "egentlige liv". Det er netop her, funktionaliteten ved at indlade mig på den elementære cykliske organisation af min daglige livsførelse ligger begrundet. (ibid. 28). Holzkamp påpeger hermed, hvorledes den cykliske organisation af hverdagen som sådan danner en tryg ramme for selve subjektets eksistens, og at den er en forudsætning for, at subjektet bedre kan føre sit eget liv. Det er for eksempel typisk rutinerne man søger tilbage til efter krisesituationer, for her at genvinde fodfæstet og ens normale livsgrundlag, og på sigt derfra tage afsæt til at føre livet videre: Svarende hertil består i overvindelsen af sådanne kriser (eller i det mindste det første skridt hertil) i at genvinde "dagligdagen". dvs. den daglige livsførelses cykliske rutiner. (ibid. 28). Holzkamp anskuer således overordnet livsførelsen som en integrations og konstruktionsproces, hvor individ og samfund er gensidigt konstituerende. En proces, hvori subjektet aktivt vælger at indgå eller ikke at indgå i forskellige komplekse arrangementer i forhold til ydre krav fra forskellige livsområder, som for eksempel venner, familie og arbejde. Disse arrangementer må subjektet koordinere i et arrangement af arrangementerne (ibid. 16). Da subjektet i sidste ende selv vælger eller fravælger at følge disse forskellige krav, der i sig selv relativeres historisk i og med at de sociale rammer forandres i forhold til tid og sted, anes en form for relativ autonomi. Denne relative autonomi forstås ved, at Holzkamp fremfor at anskue livsførelsen fra et mere sociologisk perspektiv, hvor menneskelig livsvirksomhed forstås som betinget af samfundsmæssige forhold, flytter fokus over på individet, og lader begrebet om livsførelse forstå som begrundet i disse samfundsmæssige forhold i stedet for. Disse samfundsmæssige forhold i Kulturmødet mellem Grønland og Danmark 14\n19 sig selv tillægger Holzkamp således egenskaben af betydninger for subjektet, i den forstand at de udgør de samfundsmæssigt producerede almengjorte handlemuligheder (og -begrænsninger), subjektet kan, men på ingen måde skal omsætte i handlinger i sammenhæng med sin egen livspraksis' interesser (ibid. 24). Individ og samfundsmæssige forhold - betydninger og handlemuligheder: Subjektet har på denne måde mulighed for at vælge at omsætte bestemte betydninger til handling, og træffer ifølge Holzkamp disse valg på baggrund af egne interesser, med henblik på at opnå større livskvalitet. Samfundsforholdene udgør altså handlemuligheder, hvori daglig livsførelse som virksomhed begrundes, men ikke betinges. Subjektet har selvsagt ikke mulighed for at uddrage fra samfundet løsrevede, fuldstændigt selvvalgte handlepræmisser eller alternativer; disse er nødvendigvis historisk opståede almengjorte handlemuligheder og - begrænsninger, der er "genstandsmæssiggjort" i den konkrete betydningsanordning. De handlemuligheder der (endnu) ikke findes her generelt, kan jeg heller ikke gøre til præmisser for mine handlinger. (Holzkamp 1998:24-25). En dybere forståelse af selve disse historisk opståede, almengjorte betydninger i sig selv, kan vindes igennem et hurtigt kig på Leontjevs betydningsbegreb, der netop sættes i forbindelse med menneskets historie, som en udvikling af diverse kulturformer over tid. Disse kulturformer, eller betydninger, bliver forudsætningen for at subjektet kan danne begreber i henhold til de genstande det er omgivet af. Disse begreber er således resultatet af tilegnelsen af færdige historisk udviklede betydninger, og (at) denne proces sker i barnets virksomhed under kommunikation med de mennesker, der omgiver det (Leontjev 2002:110). Her pointeres således, at mennesket ikke fødes ind i verden med en forståelse af kulturen, men at det derimod fra fødslen skal tilegne sig forståelsen af denne kultur og dens betydninger, og dermed de almengjorte handlemuligheder den givne kultur indeholder: Det er uden videre klart, at denne proces, at lære at beherske betydningerne, i første omgang finder sted i barnets virksomhed med materielle genstande(...)senere lærer barnet også at beherske egentlige logiske operationer, men ligeledes i deres ydre, eksterioriserede form - på anden måde kan de jo ikke kommunikeres. Når de bliver interioriserede, danner de abstrakte betydninger, begreber, og deres bevægelse udgør Kulturmødet mellem Grønland og Danmark 15\n20 den indre, mentale virksomhed, virksomheden i bevidsthedsplanet (Leontjev 2002:110). Karakteren af abstrakt, almen betydning som Holzkamp således ser samfundsforholdene antage, kan igennem Leontjevs definition af deres opståen overordnet anses som gennemtrængende alle de genstande, mennesket forholder sig til- lige fra for eksempel en gaffels betydning som spiseredskab, til altså de mere overordnede normer og regler der gør sig gældende inden for en given kultur. At kunne beherske disse betydninger, bliver da selvsagt selve menneskets mulighed for at kunne orientere sig i den verden det lever i; hele dets eksistensgrundlag. Hundeide Selvom Karsten Hundeide i sin bog: Børns livsverden og sociokulturelle rammer, som titlen afslører, målretter sin forskning mod børn, finder vi nogle af hans begreber relevante i forhold til vores undersøgelser. Vi mener at kunne argumentere for, at de forhold der gør sig gældende i den grønlandske kulturs møde med den danske kultur kan sammenlignes med nogle af de forhold Hundeide undersøger. Kontrakter Hundeide benytter i sin tekst begreberne kontrakter og metakontraker. Disse begreber henviser til de mellemmenneskelige aftaler, engagementer og forpligtelser som vi ofte ubevidst indgår i vores samspil med andre (Hundeide 2004:47). Han benytter disse begreber for at belyse samspillet mellem individer, på tværs af generationer men også mellem fx kærester og venner. Disse forskellige sociale kontrakter indgås ifølge Hundeide underforstået, og udtrykker et sæt forventninger og forpligtelser, der kan variere i forhold til forskellige situationer. Når to individer mødes, fx i forbindelse med forelskelse, så prøver de sig frem ved afprøvning af gensidige udtryksfulde tiltag, altså forskellige handlinger der derpå kan vise Kulturmødet mellem Grønland og Danmark 16\n21 hvor den andens grænser fx for personligt nærvær, går. Dette kalder Hundeide for forhandling. Denne forhandling opstår ved, at man giver og tager og dette ender i en kontrakt, eller et mere kendt udtryk, i et forhold (ibid.). Dette sker med de fleste i vores omgangskreds. Vi prøver os frem og indgår i disse underforståede aftaler der omhandler grader af nærhed, magt, dominans, gensidig sympati og ligegyldighed. Disse forhandlinger leder til rutiner og de får et mere fast kontraktlignende præg (ibid.). Dog sker dette ikke nødvendigvis hver gang vi møder nye mennesker, da vi allerede har nedfældet færdige forhandlings og kontraktudkast som passer til vores kultur og vores sociale ritualer. Et andet begreb Hundeide gør brug af er udviklings-metakontrakter, som omhandler de forhold der findes inden for en given familie. Disse er langsigtede og mere eller mindre underforståede metakontrakter der sætter standarden for hvordan man skal forholde sig til hinanden i en familie. Disse forpligtende metakontrakter er fast etableret (i rutiner) til dem der opdrager barnet og disse forpligtende metakontrakter regulerer barnets adfærd. Denne form for metakontrakt kan sammenlignes med skjulte aftaler (ibid. 50). Normerne for hvordan opdragelse anskues og gribes an varierer dog inden for forskellige kulturer, og Hundeide citerer Hofstedes 5 individualisme og kollektivisme: Individualisme præger de samfund, hvor båndene mellem mennesker er løse: enhver forventes at tage vare på sig selv og sin nærmeste familie. I modsætning hertil præger kollektivisme de samfund, hvor mennesker fra fødslen bliver integreret i en stærk sammenknyttet indgruppe (el. egengruppe) som med indiskutabel loyalitet beskytter dem livet igennem (ibid. 86). Hundeide mener at disse holdninger præger individer i deres sociale handlinger (ibid.). Kort sagt, kan disse sidstnævnte samfund sættes i forbindelse med landbrugssamfund og jægersamfund, hvor landbrugssamfund vægter egenskaber hos børnene såsom lydighed og ansvarlighed. Jægersamfund vægter egenskaber som selvstændighed og fremadstræben højere. For at understøtte dette tager han Whiting og Whitings 6 undersøgelse indenfor samme emne op og disse 5 Geert Hofstede, hollandsk kulturanalytiker Beatrice Blyth Whiting amerikansk sociolog & John Wesley Mayhew Whiting, amerikansk sociolog og antropolog Kulturmødet mellem Grønland og Danmark 17\n22 udtrykker at der i de traditionelle, lavere socioøkonomiske lag i samfundet, vægtes, at børnene er loyale og trofaste mod deres forældre, da dette er den eneste mulighed for omsorg i alderdommen. Dette står i kontrast til de industrialiserede dele af storbyerne, der vægter selvstændighed og selvsikkerhed højest. Det dialogiske selv: forhandlinger og kontrakter om, hvem man skal være Vi finder i forlængelse af ovenstående især afsnittet om Det dialogiske selv relevant, hvori Hundeide benytter begreber som forhandlinger og tidligere nævnt kontrakter for at forklare hvordan et barn kan danne sin identitet, ud fra omsorgspersonernes synspunkter på denne. Disse begreber har vi blandt andet tænkt os at benytte, til at gribe spørgsmålet om vores interviewpersoners selvforståelse an. Hundeide benytter sig i sin bog af formuleringen komplementær positionering om begrebet kollusion, som eksempel på udfaldet af et magtforskel mellem to individer, hvor en person bringes i en falsk position i forhold til det, han oplever som naturligt og som udtryk for hans identitet. (ibid. 59) Som eksempel bruger Hundeide lærer-elev forhold, hvor læreren udsætter eleven for en fremmedgørelse af elevens selvforståelse, ved fx at pådutte eleven en taberdefinition eller med andre ord bringe personen i en falsk position i forhold til det, han oplever som naturlig og som udtryk for hans identitet (ibid. 59). Det er muligt for eleven at forkaste denne definitionen af selve forhandlingsprocessen, inden kontrakten indgås. Dog hænder det tit, pga. af lærerens magtposition, at denne bliver dominerende i forhandlingsprocessen. Det er lærerens meninger, opfattelser og antydninger som har den største gennemslagskraft og de andre elever oplever også dette som værende den sande og vigtige mening, inklusiv den elev der er genstand for definitionen (ibid. 61). Denne underforståede handlingsproces ender således med at eleven tager en taber-definition til sig og opfatter lærerens indtryk, som sin egen. Derfor tilpasser denne elev sig muligvis også fx på aspirationsniveauet, hvorefter elevens præstationer afstemmes i forhold til det der forventes (ibid.). Disse definitioner rækker ikke nødvendigvis længere ud end til der hvor læreren er central aktør, hvilket betyder at eleven i andre situationer kan indgå i helt andre kontrakter. Men dog kan disse kontrakter mellem Kulturmødet mellem Grønland og Danmark 18\n23 lærer og elev blive bekræftet af andre vigtige personer i elevens miljø, af fx. forældrene, hvorved kontrakterne vil påvirke andre livsområder og derfor blive en mere permanent del af elevens selvopfattelse (ibid.). Eleven indgår altså, som Hundeide udtrykker det, en: (...) kontrakt med sig selv om hvem han er. En sådan kontrakt kan have samme præg af forpligtelse som en kontrakt med en anden person, fordi den ligesom kontrakten med andre, har en social oprindelse. Den ydre forpligtelse i forhold til andre er blevet en indre forpligtelse i forhold til de andre i en selv (ibid. 62). Disse kontrakter påvirker hele elevens livsstrategi, livsplaner og hans forpligtelser overfor sig selv. Som tidligere nævnt kan der dog være indgået andre kontrakter med flere centrale personer i elevens liv, og disse kontrakter kan være modstridende. Eleven kan have rollen som taber i én sammenhæng og vinder i en anden (ibid.). Hundeide citerer William James 7 Du har så mange selv, som du har forhold til andre (ibid. 63). Intra- og intermentale processer - Selve det dialogiske selv: Disse kontrakter indgået med de omkringværende personer, kan indgå som stemmer i menneskets tanker. Som tidligere nævnt, er disse kontrakter ikke altid ens, men kan variere fra forhold til forhold. Kontrakterne med forældre, venner, lærer, fodboldtræner osv. kan som sagt være modstridende, og udgøre et - som Hundeide formulerer det - passivt ekko - der skaber dybde i menneskets oplevelse af verden (ibid. 63). For at beskrive dette, benytter Hundeide sig af Bakhtins 8 flerstemmighed, der er udtryk for stemmer der knytter sig til menneskets personlige erfaring og baggrund. Disse forskellige stemmer viser at mennesket ikke kun har ét selv, men mange, der afhænger af situationen og de personer det givne menneske omgås. Ofte kan det være vanskeligt at bedømme, hvilken stemme der er mig, eller hvilken af stemmerne der taler, når jeg taler: De forskellige stemmer og 7 Amerikansk psykolog og filosof Mikhail Mikhajlovitj Bakhtin, russisk litterat og semiotiker Kulturmødet mellem Grønland og Danmark 19\n24 del-selv kan også føre dialoger indbyrdes, og det er i mange tilfælde ikke klart, hvem der er mig - er det fodboldhelten eller skoletaberen? (ibid. 65). Der findes således flere del-selv. Disse del-selv kan aktiveres af situationer, temaer og personer. Hver af disse del-selv har alle hver deres historie. Hundeide benytter sig også af Goffmans 9 synspunkter, der på samme måde påpeger at tilpasningen af vores indre selv ikke kun sker udadtil men også i vores indre meningsverden (ibid. 66). Vores indre livsverden skabes med andre ord ud fra omverdenens syn på os. Hundeide benytter sig også af Vygotskys 10 begreber det intermentale og intramentale, for at understøtte teorien yderligere. Vygotsky mener at intramentale processer stammer fra det ydre sociale miljø - fra mellemmenneskelige - altså intermentale - interaktioner. Dette vil sige, at de egenskaber (det kan være kulturelle redskaber, sproglige udtryk, idealer osv.) mennesket opsamler fra sin kultur og den nærmere omgangskreds, tilpasses således, at de bliver vores egne, sådan at de bliver en del af det indre diskursive repetoire, som vi benytter såvel i forhold til os selv som i forhold til andre (ibid. 67). Dette repetoire består da delvist af de førnævnte stemmer, som en slags mentale versioner af vigtige personligheder fra det givne menneskes baggrund - stemmer, som er blevet mennesket egne. Det fragmenterede og det stabile selv Det selv, der fremtræder som følge af ovenstående flerstemmighed, bliver qua dets relativitet i forhold til person og situation, også et fragmenteret selv. Hundeide forklarer, hvorledes mennesket alligevel opnår en følelse af et kontinuert, stabilt selv, blandt andet ved at skelne mellem funktionelle delselv og stemmer, der udløses og fungerer i forskellige kommunikative situationer, og den mere reflekterede og biografiske selv-identitet, hvis opgave er at opretholde en bestemt refleksiv selvforståelse som basis for ens selvrespekt(...) (ibid. 67). 9 Erving Goffman, canadisk mikrosociolog, Lev Semjonovitj Vygotskij, russisk psykolog Kulturmødet mellem Grønland og Danmark 20\n25 Hundeide forklarer via Giddens 11 således, hvordan selv-identitet er en løbende og dermed kronisk, personlig fortolkning af en selv, et personligt narrativ, baseret på både ens egen fortid og løbende nutid (ibid. 68). Det pointeres, hvorledes disse bearbejdelser af omverdenens indtryk - dette kroniske arbejde, foregår inden for rammerne af historisk og kulturelt givne identitetsprototyper, og såkaldte master-narratives eller selv-fortællinger, som via vores socialisering og kontakt med forskellige sociale grupper er tilgængelige i vores kulturelle miljø (ibid.). Mennesket tilegner sig disse identitetsprototyper som selv-identitetsidealer, og fortolker sig selv i forhold til disse. Når der i et menneskes liv opstår tidspunkter, hvor flere forskellige, mulige versioner af historier i forhold til ens selvfortælling er tilgængelige, og kræver at man forholder sig til dem, bliver selvfortællingen muligvis truet: (...)fx når forældrene og den traditionelle baggrund trækker i én retning og ens venner og den moderne virkelighed i en anden. (ibid.). Dette spændingsforhold kan nå sit klimaks i situationer, hvor mennesket nødvendigvis må vælge i mellem to forskellige selvfortællinger, hvor valget af fx at følge den moderne verdens normer frem for familiens, kan have voldsomme konsekvenser for de involverede mennesker. Analysestrategi I det følgende afsnit vil analysens strategi blive beskrevet. Det vil sige, den fremgangsmåde vi har anlagt, for at sikre det bedst mulige resultat med analysen. Først og fremmest tager vores analyse sit udgangspunkt i den primære empiri - det vil sige de tre interviews vi har foretaget. Især tager den udgangspunkt i meningskondenseringernes centrale temaer. Dette er blevet redegjort for tidligere, det er dog nødvendigt at pointere, at dette bliver gjort for at sikre at det er meningen i interviewet vi tager udgangspunkt i, og ikke vores forestilling om en bagvedliggende mening. 11 Anthony Giddens, Baron Giddens, britisk sociolog Kulturmødet mellem Grønland og Danmark 21\n26 Vi vil i første del af analysen danne os et overblik over de hovedtemaer, der fremkommer i vores meningskondenseringer. Vores forskningsspørgsmål er blevet til på baggrund af nogle forventninger, eller forforståelser af, at der muligvis findes implikationer for grønlændernes vedkommende, i forhold til deres selvforståelse, forårsaget af Grønlands og Danmarks spændingsfyldte fortid. Spørgsmålene er dermed ikke blevet til på baggrund af en viden om, at det nødvendigvis forholder sig sådan. Det er muligt, at der qua de kvalitative interviews forholdsvist åbne form, åbner sig andre dimensioner og sammenhænge, og at vores fokus ikke fremtræder som det vigtigste i vores interviewpersoners forståelse og besvarelse af interviewspørgsmålene. Vi går med andre ord ind i analysearbejdet med den erkendelse, at de meninger og sammenhænge der fremtræder, ikke nødvendigvis lægger op til en direkte besvarelse af vores spørgsmål. Derfor er denne refleksion over - og dette oprids af - hovedtemaer netop vigtig, da det skaber større sikkerhed for, at vi ikke tvinger vores egne forforståelser ned over empirien. Temaerne tildeles hver et tal i de meningskondenseringer vi finder dem i, i interviewene. Således, at alle de udtalelser der hører til fx hovedtema nr. et, har 1) anført i meningskondenseringen. På denne måde, kan hovedtemaerne anskues som mere sammenfattende afkodninger af interviewene, og via nummereringerne spores tilbage til deres rødder. Temaerne opstilles dernæst nummererede og hver for sig, og undersøges sammen med tilhørende citater nærmere, med vores udvalgte teorier og begreber for øje, i en temaanalyse. Forskningsspørgsmål A og/eller B søges, men ikke tvinges, løbende eller just derefter direkte belyst ved hjælp af disse teorier, begreber og analysefund - vi forsøger med andre ord ikke at tilpasse empirien til teorien. Afsluttende sammenfattes vores analysefund, og stilles op imod forskningsspørgsmål C, hvor med problemformuleringen således søges besvaret. Skulle vi finde, at inddelingen af vores arbejdsspørgsmål ikke giver mening undervejs, vil belysninger af spørgsmål C fx muligvis allerede forekomme direkte under tema-analysen. Kulturmødet mellem Grønland og Danmark 22\nProject Title: Greenland and Denmark And the meeting of cultures\n1 Project Title: Greenland and Denmark And the meeting of cultures Abstract There are alot of prejudices concerning people from Greenland, in Denmark. They drink too much, Greenland is dominated by social


Umtiti taler ud om potentielt Barca-exit\nNicolai Busekist - 20. okt 2021 14:18\nSamuel Umtiti har endnu ikke været på banen i denne sæson, og nu taler han ud om et potentielt Barca-exit.\nI sommer var Samuel Umtiti tæt på at tage afsked med Barcelona, men i sidste ende blev han dog på Camp Nou, efter et møde med klubbens præsident, Joan Laporta.\nLÆS OGSÅ: Officielt: Newcastle fyrer Steve Bruce\nNu afslører han, at han ser sig selv som Barcelona-spiller – og intet andet. Derfor har han heller ikke intentioner om at forlade den catalanske klub, selvom han ikke er en populær herre under Ronald Koeman.\nFor nylig blev han interviewet af Mundo Deportivo, og har udtrykker han, at han ikke har planer om at forlade klubben. Han ved dog, at han er nødt til at arbejde hårdt, hvis han skal gøre sig forhåbninger om at få spilletid.\n“Det er træneren, der træffer beslutningerne, og det skal jeg acceptere. Hvis jeg ikke spiller, må jeg træne mere end de andre og vise, at jeg har niveauet. Man kan træne nok så meget, men jeg mangler kamprytmen – jeg håber på at få den igen,” fortæller han til Mundo Deportivo.\nHerefter fortæller han, at han ikke kan se sig selv spille i en anden klub. Selvom han i sommer havde mulighed for at tage afsked med Camp Nou, da flere klubber viste interesse for at hente ham, vil han blive i Barcelona.\n“Jeg ser ikke mig selv spille i en anden klub. Lige nu er det meget klart for mig. Jeg vil vise, at jeg har niveauet til at spille her. Det vigtigste for mig er at vise alle sammen, at jeg er okay og er i stand til at komme tilbage igen. Der har været tilbud andre steder fra, men jeg vil fortsætte her,” siger han.\nFranskmanden har endnu ikke været på banen i denne sæson, da han bestemt ikke er en af Ronald Koemans favoritter. Derfor er der heller ikke meget, der tyder på, at han kommer til at vælte sig i spilletid.


Fra Potemkin til Jeltsin | Information\n"Boris Nikolajevitsj (Jeltsin, red.) er nu i tilstrækkelig god form til at kunne stille op ved valget i år 2000."\nPræsident Jeltsins cheflæge, Sergej Mironov, til avisen Komsomolskaja Pravda.\nDer var sikkert mangen en russisk avislæser, der måtte gnide øjnene, da de i avisen Komsomolskaja Pravda for nylig kunne læse, at præsident Boris Jeltsin sådan set er rask nok til at genopstille ved næste års præsidentvalg. Udtalelsen kom fra hans hoflæge, Sergej Mironov, som dog understregede, at han kun kunne bedømme den 68-årige Jeltsins fysiske muligheder, og ikke de forfatningsmæssige problemer ved at søge en tredje embedsperiode. For som han sagde: "Jeg udtaler mig kun om patientens helbredsmæssige tilstand".\nHvad der overhovedet fik den russiske læge til at komme med sin vurdering står ikke helt klart, men den passer ind i et mønster: Efter i månedsvis at være tvunget i defensiven af sit dårlige helbred, er det som om, Boris Jeltsin øjner muligheden for et sidste øjebliks comeback.\nOpgaven synes på forhånd umulig. For selv om den russiske præsident på det seneste har prøvet at hævde sig på den internationale scene, så ændrer det ikke ved, at hans magt er ved at smuldre, og at han er under et hårdt pres på den hjemlige arena.\nSå sent som i sidste uge blev han ydmyget af det russiske parlaments overhus, Føderationsrådet, der nægtede at følge præsidentens krav om en fyring af den øverste anklager, Jurij Skuratov. Heller ikke selv om præsidenten prøvede at lokke de regionale ledere, der udgør rådet, med slesk tale og søde ord om endnu mere selvstyre.\nForinden, i marts, havde russisk tv ellers bistået Boris Jeltsin med billeder af den omstridte anklager - eller hvem det nu var - i lystigt selskab med to kvinder. Men lige meget hjalp det. Føderationsrådet holdt fast i Skuratov, der angiveligt har materiale, som beviser korruption i toppen af russisk politik.\nHvis det er tilfældet, ville det ingenlunde være nyt i russisk politik, men forløbet underbygger indtrykket af en markant svækket Boris Jeltsin.\nFor at føje spot til skade ventes det russiske parlament 12. maj at tage stilling til, om der skal indledes en rigsretssag mod Jeltsin - bl.a. for hans ansvar for opløsningen af Sovjetunionen i december 1991. Selv om det er tvivlsomt, om hans national-kommunistiske modstandere vinder afstemningen, er den endnu et eksempel på Jeltsins trængsler.\nAllerede sidste år viste udviklingen, at præsidentens magtbase er begyndt at smuldre.\nEfter en langvarig kamp med det politiske underhus, Dumaen, måtte Jeltsin indse, at han ikke kunne få Viktor Tjernomyrdin genudnævnt til posten som ministerpræsident - en post, Jeltsin selv havde fyret ham fra nogle måneder forinden - hvorefter den tidligere spionchef og kommunist Jevgenij Primakov fik posten.\nForholdet mellem ham og Jeltsin er langt fra det bedste. For selv om Primakov har argumenteret imod rigsretssagen mod præsident Jeltsin, så er han også skudt op som en politisk leder, der - om ikke andet - har genskabt den politiske stabilitet, og som undertiden synes at have overtaget kontrollen med Kreml. Den slags er før blevet straffet.\nOg Moskva har da også i ugevis summet med rygter om, at Boris Jeltsin overvejede at fyre Primakov - eller nogle af hans nærmeste. Foreløbig (med Boris Jeltsin bør man altid tage et forbehold) er det dog blevet ved spekulationerne - måske fordi præsidenten har indset, at han ikke længere kan kontrollere Dumaen og dens stillingtagen til en eventuel efterfølger.\nI stedet har han markeret sin utilfredshed ved at have udpeget Viktor Tjernomyrdin som sin særlige udsending i Kosovo, efter at Primakov for nylig var på et resultatløst besøg i Beograd. Spørgsmålet er imidlertid, om det ikke passer Primakov ganske udmærket.\nMed et halvt år til næste parlamentsvalg og et præsidentvalg til næste år synes der nemlig at være en udtalt mangel på en politisk kraft, som tør påtage sig et ansvar for to afgørende forhold for Rusland: Krigen på Balkan og landets afgrundsdybe økonomiske krise.\nBegge dele kalder på et stærkt lederskab, men i stedet står Rusland med et larmende tomrum. Og det ses.\nI forhold til Kosovo har den russiske elite haft så svært ved at finde sine egne ben, at meget er blevet overladt til hård retorik og golde indenrigspolitiske overvejelser - endda på et tidspunkt, da landet har en god chance for at spille en konstruktiv rolle. I bedste fald er det ikke for sent.\nOgså i forhold til de økonomiske problemer er passiviteten imidlertid slående. End ikke op til til denne uges vigtige møde i Den Internationale Valutafond (IMF) har Moskva udarbejdet en klar plan for fremtiden, selv om behovet turde være indlysende.\nGanske vist har økonomien ikke udviklet sig så galt, som mange frygtede efter sidste års rubel-sammenbrud, men det ændrer ikke ved, at enorme problemer er uløste. I flæng kunne nævnes: den massive kapitalflugt til udlandet, de fortsatte problemer med at inddrive skatter, den omfattende korruption, en økonomi med op til 70 procent af aktiviteterne i den grå zone samt en gældskrise som kræver et nyt lån fra IMF på 4,8 milliarder dollar for blot at sikre, at Rusland kan indfri dette års gældsforpligtelser - over for IMF.\nDet skriger på et aktivt lederskab, som Jeltsin ikke længere kan løfte. Det beskæmmende er, at ingen andre synes at ville det, men i stedet synes drevet af devisen: De, der intet laver, begår ingen fejl, og de, der ikke begår fejl, bliver chefer - eller måske præsidenter.\nBoris JeltsinJevgenij PrimakovViktor Tjernomyrdin


Feriebolig Le Val | Ferielejlighed eller feriebolig i Le Val\nLej feriebolig i Le Val med vores søgemaskine. Vi har samlet feriehuse og ferielejligheder i Le Val fra både bureauer og private her på siden, så du hurtigt og let kan finde den indkvarteringsløsning, der passer dig allerbedst.\nHvis du lejer din feriebolig i Le Val med Campaya, er du sikret den bedste pris på markedet. Vi samler feriehuse og ferielejligheder i Le Val på tværs af de mange forskellige udlejere her på siden og lejer dem ud til præcis den samme pris, som de også kan lejes til på udlejningsbureauernes egne portaler.\nCampaya har mange års erfaring med at hjælpe danske og udenlandske feriegæster godt afsted på rejser til Le Val. Når I er indlogerede i jeres feriebolig Le Val, er der rigtig gode muligheder for at læne sig tilbage i sofaen eller terrassestolen med en god kop kaffe, en kold øl eller måske et glas vin og ellers bare nyde hinandens selskab. En ferie i feriebolig i Le Val er nemlig indbegrebet af hygge og god stemning. Her er der ingen sure pligter som tøjvask, rengøring og græsslåning. Det eneste, I skal koncentrere jer om, er at få hygget godt og grundigt i hinandens selskab med hyggelige gåture og oplevelser i nærområdet og med brætspil ved spisebordet eller familiemiddage på terrassen.\nHos Campaya har vi gennem en lang årrække hjulpet mange tusinde feriegæster med at finde de perfekte rammer til ferien. Vi er en danskejet virksomhed, som har som sin udtalte ambition at give vores gæster den bedst mulige oplevelse og service. Både digitalt, når I bruger vores søgemaskine og finder den perfekte feriebolig Le Val, og når I snakker med os i telefonen.\nI er med andre ord sikret et højt serviceniveau og en tryg oplevelse, når I lejer jeres feriebolig Le Val på Campaya.dk.\nFeriebolig i Le Val for enhver smag\nDer findes ferieboliger i Le Val og omegn for enhver smag. Det er oplagt at bruge ferieboligen som udgangspunkt for en kør selv ferie Le Val, og I kan bruge vores søgemaskine herunder til let at finde den indkvartering, der passer jer bedst. I har mulighed for at præcisere, hvor meget jeres feriebolig Le Val må koste, hvilken periode I skal bruge boligen i, hvor mange personer der skal være plads til, antal sengepladser, afstand til strand og by, om I må have husdyr med, om det skal være en et feriehus eller ferielejlighed Le Val med pool og meget mere.\nHvis der ikke er en ferielejlighed eller et feriehus Le Val, som passer helt præcist til jeres ønsker, kan det være en god idé at søge i et af områderne tæt ved.\nI kan også bruge kortfunktionen til at trække jer rundt i området og se, hvor de forskellige muligheder ligger. Det er en smart måde at blive inspireret på, og samtidig kan I på den måde let finde et feriehus eller en ferielejlighed Le Val, som ligger tæt på det, I ønsker.\nNogle vil nemlig helst holde deres ferie midt i naturen, mens det for andre er vigtigere at være tæt på by og oplevelsesmuligheder. Den slags kan I helt selv definere i søgemaskinen, så I finder den feriebolig Le Val, som passer bedst til jeres ønsker.\nFå en minderig ferie i Le Val\nFor mange er barndommens ferier noget af det, der træder tydeligst frem i hukommelsen. De varme sommeraftener med badeture til stranden, hygge og plasken i poolen og ture ud til lokale seværdigheder. Alt det og meget mere er oplevelser, der brænder sig fast i ethvert barnesind og er noget, som I sammen og hver for sig kan tænke tilbage på i mange år og i nogle tilfælde for altid. Der er ikke noget, der knytter folk sammen som oplevelser, og en feriebolig Le Val er den perfekte ramme om en masse hyggelige oplevelser i familiens skød. Hvis du selv tænker tilbage, har du så ikke et særligt minde fra en tur til sydens sol, som står knivskarpt i din erindring?\nEnfamiliehus, renoveret i 2019. I en bydel.Til alene benyttelse:Grund 1'200 m2 (indhegnet), pool (8 x 4 m, 70 - 180 cm dyb, 01.01.-31.12.). Parkeringsplads (for 2 bi\nKr. 5573 - 11903 / uge


3. dec 2019, 9:37\nRanders ændrer regler for indsigt i ansattes personalemapper\n14. dec, 14:35\nFremover bliver det en smule mere omfattende for byrådspolitikere i Randers Kommune, hvis de vil søge sagsindsigt i ansattes personalemapper.\n14. dec, 13:00\nOdense får international opmærksomhed for hjemløse-indsats\n14. dec, 12:49\nOdense var i denne uge med på en liste med de 50 mest innovative boligløsninger for socialt udsatte på en konference i Bruxelles.\nAarhus får 107 mio. kr. til udsatte og sårbare 0-2-årige\n14. dec, 10:57\n51 institutioner i Aarhus får en syvendedel af i alt 760 mio. over fire år til udsatte og sårbare 0-2-årige børn.\nUro på de interne linjer, oprør, forligsbrud og fred for Sjælsmark-børn\n14. dec, 8:59\nBåde for politikere og topfolk i administrationen blev den forløbne uge en blandet oplevelse - til gengæld fik regionerne lagt sig fast på på rammerne for et fremtidigt råd, der skal tage stilling til følsomme spørgsmål.\nVive-undersøgelse: Ghettoer er bedre end deres rygte\n13. dec, 18:05\nBeboere i udsatte boligområder og ghettoer føler sig trygge. Det gælder også de ældre, viser en kortlægning af trivsel og tryghed hos 10.000 beboere.\nLæsø fik ingen løsning med hjem, men lån til at holde øen flydende\n13. dec, 14:20\nBorgmester Karsten Nielsen (DF) er 'rimeligt tilfreds' efter tiggergang fredag hos indenrigsminister Astrid Krag (S).\nEnhedslisten og Venstre i dobbelt BR-exit i København\n13. dec, 9:34\nFraflytning og arbejdspres henter nye medlemmer ind i Københavns Borgerrepræsentation.\nBotilbud udnytter fidus: Politikere vil lukke smuthul i loven\n13. dec, 9:23\nSåkaldt tilsyns-shopperi er en fidus, som private sociale botilbud kan udnytte, hvis de risikerer at blive lukket af det sociale tilsyn. Nu vil politikerne lukke hullet i loven.


Bredstrup-Pjedsted - Flot comeback af BPI\nTirsdag aften lagde Santrol Arena græstæppe til en rigtig topkamp i serie 4. Sdu havde ligesom hjemmeholdet maksimumpoint efter 5 kampe og en målscore på +22, hvor BPI havde en målscore på +23.\nVi får en god snak i omklædningsrummet om hvordan kampen skulle gribes an, og til forskel fra søndagskampen i Bramdrupdam var der også langt mere fokus og tænding under opvarmningen.\nVi kommer desværre skidt fra start, da SDU allerede efter tre minutter bringer sig foran med 1-0. Vi ser skidt ud i vores venstre side - som om at vi ikke kan få stoppet deres spiller, og inde foran mål får vi ikke dækket op, eller afvist bolden. En våd klud i ansigtet.\nDer skal kun spilles 10 minutter mere, da vi kommer bagud med 2-0 - igen en halvhjertet indsats, som der ikke er råd til i disse kampe. Det er egentlig BPI der har spillet, og kommer også frem til flere chancer - de er ikke rigtigt store - og vi afslutter også forkert på det våde underlag.\nVi tror vi får en reducering midt i første halvleg, men dommeren dømmer Anders "kok" for offside - gad vide om bolden var gået ind alligevel, hvis Anders ikke havde rørt den ?\nVi går i omklædningsrummet i pausen, hvor vi lige får genopfrisket det vi snakkede om inden kampen, vi justerer vores midtbane, så Sander kommer længere frem. Jeg fortæller drengene at "Hvis vi virkelig stempler ind i 2. halvleg, så er jeg ikke i tvivl om at vi vinder kampen, da SDU mod slutningen af 1. halvleg allerede så ud til at være trætte."\nJeg skal lige love for at drengene forstod meldingen - efter 5 minutter af 2. halvleg reducerer Anders "kok" til stillingen 1-2 efter et indlæg fra Jonas Sørensen.\n10 minutter senere får vi frispark udenfor deres felt - Vi laver en "håndboldudskiftning" og sætter Simon Grauslund på banen for at sparke. Som han har gjort det så mange gange før, så sparker han en følt bold over muren, og direkte i målhjørnet.\nSDU har ikke meget i 2. halvleg - jeg noterer kun at Sebastian har én redning - men den var også vigtig, da modstanderen får en friløber direkte mod målet.\nBPI sidder fuldstændig på 2. halvleg, og tre minutter før tid slår Simon Hauritz et indlæg i feltet - den sætter Niels Basse hovedet på, og scorer til slutresultatet 3-2 - Klasse 2. halvleg af hele holdet.\nVi ligger nu alene på 1. pladsen, og har det første indbyrdes opgør til vores fordel mod alle de andre tophold. Det skal ikke blive en sovepude, for vi har givet håndslag på at vi bliver ved med at "bygge på."\nEn stor tak til alle fremmødte på stadion i går - håber i fik set i hvert fald en god 2. halvleg af drengene. En stor tak til dem der stod i kiosken med pølser og kolde drikkevarer - Det var en god aften på stadion.\nNæste kamp er igen på Santrol Arena - Vi spiller søndag den 17. september kl.: 13:00 mod rækkens bundhold fra Gauerslund.


Åbent hus i Kornerups rådhus og indvielse af Slotstorvet i Vordingborg\nLørdag den 15. juni fejrer vi afslutningen på restaureringen af Kornerups rådhus med et åbent hus arrangement samt indvielse af Slotstorvet efter nyanlæggelse og restaurering af det fredede sprøjtehus på torvet. Kornerups rådhus, der regnes for Danmarks første historicistiske rådhus, og Slotstorvet er begge omdrejningspunkter i den helhedsplan for Vordingborg bymidte, som Vordingborg Kommune lancerede i 2008 sammen med Realdania. Målet var at skabe mere sammenhængskraft mellem byen, dens fortid og nutid.\nRealdania Byg, Realdania, Vordingborg Kommune og Museum Sydøstdanmark inviterer alle til en festlig dag med kage, musik og et kig indenfor i det gamle rådhus. Slotstorvet indvies kl. 12.00. Fra kl. 13-16 er der åbent hus i rådhuset og den helt nye tilbygning.\nOmlægningen af Slotstorvet og restaureringen af det fredede sprøjtehus er blevet til i et samarbejde mellem kommunen og Realdania. Det gamle rådhus er blevet restaureret af Realdania Byg, der i 2009 købte ejendommen af Vordingborg Kommune.\n"Da vi i 2008 offentliggjorde helhedsplanen for Vordingborg var det med en intention om at styrke byen for både borgere og gæster. Med restaureringen af Kornerups rådhus og indvielsen af Slotstorvet kan vi se første del af den ambitiøse helhedsplan realiseret. Resultatet er en gevinst både for fortiden og nutiden," udtaler borgmester i Vordingborg Henrik Holmer.\nProjektleder i Realdania, Anne-Mette Gjeraa siger: "Omlægningen af Slotstorvet skaber en fin sammenhæng mellem gågaden, det gamle rådhus samt borganlægget. Slotstorvet er omdannet fra parkeringsplads til attraktiv opholdsplads. Sammen med restaureringen af det fredede Sprøjtehus og den planlagte indretning af huset til cafe har Vordingborg dermed fået revitaliseret et centralt byrum."\nNyt liv til det gamle rådhus\nDen historiske bymidtes mest markante hus er arkitekten Peter Kornerups rådhus fra 1845 opført som det første historicistiske rådhus i landet. Realdania Byg har siden overtagelsen gennemført en omfattende restaurering og nyindretning af huset. På husets nordside er arresten revet ned. I stedet er der opført en ny, delvist nedgravet bygning med en åben tagterrasse. Langs huset er der skabt en passage, der forbinder Slotstorvet med byen bagved. Passagen giver også adgang til det nye, grønne byrum.\n"Ambitionen med restaureringen af Kornerups rådhus og opførelsen af den nye "arrest" har været at bevare og aktivere et af egnens mest markante historiske huse. Sammen med den nye passage og byterrasse er der nu skabt rammer, som gør, at huset bedst muligt kan udfylde sin rolle som byens hus - til glæde for by, borgere og besøgende," udtaler Peter Cederfeld, administrerende direktør i Realdania Byg.\nSlotstorvet er blevet nyanlagt i et samarbejde mellem Vordingborg Kommune og Realdania. Torvet og rådhuset vil i fremtiden være et levende midtpunkt i byen - en moderne plads, der lader fortiden hviske med. Slotstorvet ligger oven på ruiner af den gamle kongeborg. Som historiske spor markeres ruinerne både i den nye belægning og i form af vanddyser, der sender en dis af vand ud over belægningen for at samle sig i en vandfilm, der løber i den oprindelige voldgravs linje. Pladsens nyere historie er også bevaret. Det lille, fredede sprøjtehus fra 1800-tallet er også i et samarbejde mellem Vordingborg Kommune og Realdania blevet restaureret og indrettet som café.\nDanmarks Borgcenter får nye lokaler\nSidste etape i revitaliseringen af området er indvielsen af Danmarks Borgcenter. Det skal være et grønt, bynært område og et historisk kraftcenter. I fremtiden vil museets butik samt dele af museets forskning og administration rykke ind i Kornerups rådhus samt i den nye bygning bag rådhuset.\n"Med omlæggelsen af Slotstorvet og restaureringen af Kornerups rådhus er der skabt en klar styrkelse af den historiske kerne i byen omkring borganlægget. Vi glæder os til at kunne tage vores nye lokaler i brug og tror på, at både det gamle rådhus og den nye bygning bliver en flot ramme både for vores ansatte og besøgende," udtaler Keld Møller Hansen, Direktør for Museum Sydøstdanmark.\nI oktober 2008 afsluttede Vordingborg Kommune en idékonkurrence om en helhedsplan for Vordingborg bykerne og nærmeste omgivelser. Helhedsplanen for Vordingborg by skulle sikre en større sammenhæng mellem og bedre udnyttelse af byens stærke historiske værdier, bevaringsværdige bygninger, grønne områder, landskabelige værdier og kulturtilbud.\nVordingborg var tidligere præget af en uklar trafikstruktur og af manglende sammenkobling af bydele. For eksempel mellem centerområderne. Torve og pladser trængte til forskønnelse. Slotstorvet var et af nedslagspunkterne i helhedsplanen. Målet var her at skabe helhed og harmoni mellem Vordingborgs handelsstrøg Algade, den gamle rådhusbygning og (P-)arealerne bagved samt det historiske borgterræn.\nRuiner fra borganlægget, både den gamle Møllebæks port og ringmuren, ligger i dag under torvet. De markeres på det nye torv som spor i belægningen udført i lys beton. Desuden er der opstillet fem dyser, der ved interaktion sender dis ud over belægningen for til sidst at samle sig til en vandfilm, der løber i den oprindelige voldgravs spor. Slotstorvet er blevet belagt med håndstrøgne klinker i røde nuancer, med reference til borgens materialer. Klinkerne er lagt i et overordnet kvadratisk mønster med mindre kvadratiske felter.\nSLA har stået for udformningen af Slotstorvet. Realdania har støttet gennemførelsen af nyfortolkningen af Slotstorvet.\nRealdania Byg købte Vordingborgs gamle rådhus af kommunen i 2009 for at restaurere og nyindrette huset. Realdania Bygs engagement var en del af den samlede plan for området omkring Slotstorvet.\nUdover det gamle rådhus bestod ejendommen også af den tidligere arrest. Arresten, som ikke var fredet, valgte Realdania Byg at rive ned og erstatte med en helt ny, delvist nedgravet bygning med et fladt tag - en byterrasse - hvorpå der skal opstilles grønne planter.\nDet er hensigten, at hele ejendommen fremadrettet skal indeholde en kombineret funktion med turistinformation, Danmarks Borgcenters butik, forskning og administration samt mulighed for Vordingborg Kommunes repræsentative arrangementer.\nRådhuset er opført år 1843-45 og tegnet af arkitekt Peter Ernst Iver Kornerup. Arkitekturen er historicistisk med især nygotiske træk. Det nye baghus er tegnet af Praksis Arkitekter og opført 2012-13.\nDet lille, fredede sprøjtehus er blevet restaureret og bygget om til café med udeservering. På den måde bliver huset et omdrejningspunkt for torvets aktivitet. Sprøjtehuset er også tegnet af Peter Kornerup. Bering Arkitekter har stået for restaureringen af huset. Realdania har støttet restaureringen.


The Grocery, New Orleans - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nHummer i Garden-kvarteret\ncaféer til familier i Det centrale forretningskvarter\nThe Grocery, New Orleans\nUSA Louisiana (LA) New Orleans Restauranter i New Orleans The Grocery\n2854 Saint Charles Ave, New Orleans, LA 70115-4461+1 504-895-9524Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,0 71 anmeldelserFremragende50 %Rigtig god32 %Gennemsnitlig14 %Dårlig0 %Frygtelig4 %Restaurantens åbningstider Lukket KØKKENER Amerikansk, Charcuteri, Vegetarvenlig, Glutenfri retter PRIS $VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 2854 Saint Charles Ave, New Orleans, LA 70115-4461Alle oplysninger Forbedr denne registreringTilbyder denne restaurant udendørsservering?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant udbringning?Ja Nej Ved ikke Er dette en café?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til morgenmad?Ja Nej Ved ikke Er der gode veganske retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Specialiserer denne restaurant sig i supper? Ja Nej Ved ikke Er dette en fransk restaurant? Ja Nej Ved ikke Er dette en italiensk restaurant? Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Er der gode glutenfri retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Anmeldelser (71)Medlemsvurdering Fremragende21Rigtig god8Gennemsnitlig4Dårlig0Frygtelig2Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (35)Engelsk (70)Tysk (1)Sprog Dansk (35)Engelsk (70)Tysk (1)Se, hvad de rejsende siger: 1-10 af 35 anmeldelser\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejTina HChicago107Anmeldt 12 marts 2017 fra mobile enheder Elsker dette sted!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejgoldenwdsSan Antonio, Texas7321Anmeldt 27 november 2016 Købmand er et køligt sted for en hjemmelavet sandwichMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejdschance1207Graham, North Carolina6Anmeldt 22 november 2016 Fantastisk sted til frokost i Garden DistrictMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejNYCtoFLFort Lauderdale, Florida9445Anmeldt 2 november 2016 fra mobile enheder God sandwichMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejSDC7318047Anmeldt 28 oktober 2016 fra mobile enheder Fremragende butikMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJames JDetroit, Michigan74Anmeldt 24 oktober 2016 Stor overraskelseMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejARodriguezPMiami Beach, Florida452151Anmeldt 7 september 2016 fra mobile enheder Fantastisk for en hurtig bid mad!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNej1Bubba2015New York City, New York5414Anmeldt 14 august 2016 Fantastisk PoBoysHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejGuiomarGarciaMexico City, Mexico104Anmeldt 17 juli 2016 fra mobile enheder Fantastisk po drenge og ølHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejlocalyokel1976New Orleans, Louisiana25074Anmeldt 28 juni 2016 fra mobile enheder Gennemsnitspris * mad og oplevelseMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nForrigeNæste1234Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenSucre699 anmeldelser 0,61 km væk Commander's Palace7.222 anmeldelser 0,29 km væk Joey K's Restaurant & Bar689 anmeldelser 0,59 km væk Coquette849 anmeldelser 0,61 km væk Seværdigheder i nærhedenGarden District6.619 anmeldelser 0,19 km væk Lafayette Cemetery No.12.045 anmeldelser 0,21 km væk House of Broel's Victorian Mansion and Doll House Museum27 anmeldelser 0,71 km væk Elms Mansion11 anmeldelser 0,18 km væk Forbedr denne registrering\nAmerikansk, Charcuteri, Vegetarvenlig, Glutenfri retter\n2854 Saint Charles Ave, New Orleans, LA 70115-4461 Placering:


Læs om byggeeksperimentet og samarbejdet med Roskilde Festival.\nEt samarbejde mellem tre af landets store boligselskaber - deriblandt Himmerland Boligforening - og Roskilde Festival bliver hjørnestenen i et stort byggeeksperiment, der skal bringe erfaringerne fra byrumsbygning på Nordeuropas førende musikfestival ud i tre boligområder i Aalborg, Aarhus og København. Målet er at udforske nye måder at skabe rum til fællesskabet på - og i sidste ende at opføre 'orange' byggeri i Aalborg. Helt konkret på pladsen foran Musikkens Hus på Aalborgs havnefront.\nSammen med Al2bolig fra Aarhus og Lejerbo fra København samarbejder Himmerland Boligforening med Roskilde Festival og Danmarks Almene Boliger (BL) om at sætte skub i nytænkningen om fællesskaber i byggeriet rundt om i landet over de næste par år.\nSamarbejdet kickstartes søndag 30. juni 2013 i Dream City på Roskilde Festival under overskriften "72 Hour Urban Action" (http://www.72hoururbanaction.com/). Konceptet er en arkitektkonkurrence, hvor fem internationale hold skal udtænke og bygge projekter.\nProjekterne kan give svar på de lokale udfordringer om fællesskab. I Dream City bliver den ålborgensiske andel at give nogle umiddelbare svar på et musikalsk fællesskab. I den sydøstlige ende af Dream City findes en regnvandssø. Forslaget er at arbejde med området ned til søbredden som 'havnefronten' og stille skarpt på dialogen mellem den sociale by og havnefronten samt det fællesskab, der etableres i samspil mellem den kreative by og havnefronten.\n- Eksperimentet på Roskilde Festival er afsæt til et længere samarbejde mellem boligselskaberne og festivalen. Ønsket er at lade de to verdener smelte sammen; erfaringerne fra festivalens innovative bylaboratorium med midlertidig arkitektur og engagerende byrumsdesign til virkelighedens boligbyggeri i landets største byer, fortæller Himmerland Boligforenings direktør Ole Nielsen.\nOg Signe Brink Pedersen, der er kurator på Roskilde Festival, supplerer:\n- Det er et nyt type eksperiment fra Roskilde Festival, men vi vil meget gerne udbrede vores erfaringer med fællesskab og midlertidig byrumsdannelse til resten af landet. Det her er startskuddet til en længere proces, der begynder som et kunstnerisk eksperiment omkring byliv til forhåbentligt at blive til noget, mange mennesker i Danmark kan få gavn af.\nOle Nielsen siger videre:\n- Den almene sektor har altid været beriget af store navne inden for arkitektur. Nytænkning og kvalitet i byggeriet er vigtigt i den almene sektor og samarbejdet mellem Roskilde Festival og boligselskaberne er et udtryk for, at vi fortsat vil afsøge nye veje i jagten på at finde svarene til fremtidens bolig.\nSe omtalen fra BL her.


Ændringer på sygedagpengeområdet - Østdansk Landboforening\nForside / Nyheder / Ændringer på sygedagpengeområdet\nÆndringer på sygedagpengeområdet\nBliv klogere på mulighederne for og retten til sygedagpenge.\nArbejdsgivere og selvstændige får ret til refusion fra første fraværsdag\nArbejdsgivere og selvstændige får nu i særlige tilfælde udvidet ret til sygedagpenge og arbejdsgiverrefusion. Retten udvides for at afbøde de økonomiske tab på grund af COVID-19. Reglerne får virkning med tilbagevirkende kraft fra den 27. februar.\n1. Arbejdsgivere og selvstændige får ret til refusion eller sygedagpenge fra første fraværsdag, hvis uarbejdsdygtigheden, efter sygedagpengelovens § 7, skyldes COVID-19.\n2. Arbejdsgivere og selvstændige får også ret til refusion eller sygedagpenge for den periode, hvor lønmodtageren eller den selvstændige ikke er uarbejdsdygtig på grund af egen sygdom, men hvor uarbejdsdygtigheden skyldes, at den pågældende efter en anbefaling fra sundhedsmyndighederne skal opholde sig i hjemmet i karantæne, da borgeren antages at kunne være smittebærer af COVID-19.\nReglerne gælder for sager med første fraværsdag den 27. februar 2020 eller senere, som skyldes COVID-19. Reglerne ophæves automatisk den 1. januar 2021.


2000-01 - Europaudvalget, Alm. del - bilag 1188\n(Alm. del - bilag 1188)\nTil underretning for Folketingets Europaudvalg vedlægges Miljø- og Energiministeriets skrivelse om mundtlige forhandlinger i dåse/returflaskesagen den 12. juni 2001.\nI brev af 21. juni 2000 blev udvalget orienteret om, at skriftvekslingen i den sag, som Kommissionen har anlagt ved EF-Domstolen mod Danmark vedrørende gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets Direktiv 94/62/EF af 20. december 1994 om emballage og emballageaffald (dåse-/returflaskesagen), var afsluttet. Det blev stillet i udsigt, at udvalget ville blive orienteret, når der var fastlagt et tidspunkt for den mundtlige procedure i sagen.\nTil udvalgets orientering kan det oplyses, at Domstolen har berammet den mundtlige procedure til at finde sted den 12. juni 2001.\nDet kan tilføjes, at Københavns Byret i forbindelse med en verserende straffesag om overtrædelse af dåseforbudet har forelagt EF-Domstolen en række præjudicielle spørgsmål om forbudets forenelighed med EU-retten. De mundtlige forhandlinger i den præjudicielle sag vil ligeledes finde sted 12. juni 2001 efter ønske fra den danske regering.\nUdvalget vil blive orienteret, når Generaladvokatens forslag til Domstolens afgørelse foreligger. Et sådant forslag vil typisk foreligge 2-3 måneder efter den mundtlige procedure. Der kan dog også gå væsentlige længere tid.\nUdenrigsministeren har tilsvarende d.d. orienteret medlemmerne af Folketingets Europaudvalg.\nSvend Auken/Jesper Hermansen