Ugebrev - Uge 43- Gruppe 227-10-2017 - 10:45\nAftenskole og nyt emne i skolen: DIG MIG OG FÆLLESSKABET. :-)\nMandag var eleverne klar til at tage fat på skolen igen efter ferien. Vi startede med at synge fødselsdagssang for Peter, som fyldte 18 år.\nPå det store skolehold arbejder eleverne videre med deres Power Point præsentation. De finder billeder fra ugebrevene og sætter ind i deres præsentation og skriver tekster til. Eleverne kan lide arbejdet og er meget optaget af at skrive på computer.\nDet lille skolehold havde travlt med at forberede besøg fra Løvvangsskolen tirsdag.\nOver middag var elever på værksteder - Fysioterapi, Træværksted, Rytmeværksted, Sans og musik og Læseværksted. Eleverne er glade for værkstederne, hvor de møder andre lærere og elever fra de øvrige grupper.\nTirsdag kom Løvvangsskolen desværre ikke, da de var kommet til at dobbeltbooke. Vi besluttede derfor at arbejde videre med Power Point præsentationerne.\nOver middag så vi filmen SUPERBROR, som er en film, som handler om drengen Buller, som har autisme, og hans bror Anton. Den er en blanding af realisme og fantasy. Den er underholdende, men indeholder også alvorlige emner. Den operere med begreberne normal/unormal, søskendeforhold og mobning.\nOnsdag var der igen kor - eleverne nyder at synge sammen. Denne dag var der en fotograf med, som skulle tage billeder til en artikel om musikundervisningen på Limfjordsskolen.\nEfter 10-pausen tog vi fat på et nye emne: Dig Mig og Fællesskabet, hvor vi arbejder med sociale kompetencer. Vi tager udgangspunkt i de enkelte elevers kompetencer. Vi laver både fysiske, mundtlige og skriftlige øvelser. Hver gang arbejder vi med opvarmning, hvor vi alle får kroppen godt i gang. Eleverne var rigtig gode til at deltage og fik snakket på kryds og tværs med hinanden.\nOver middag var der igen værksteder, hvor eleverne er fordelt på Kunstværksted, Sammenspil, Sunde snacks og sport.\nTorsdag havde eleverne botræning og boundervisning. Skoleholdet startede med at skifte sengetøj og rydde op på værelset. Herefter gik de en lang morgengåtur. Efter 10-pausen skulle holdet arbejde med pengekendskab og økonomi. Undevisningsprogrammet Matematik Fessor, havde gode opgaver med mønter, som vi lavede i fællesskab på holdet. Bagefter lavede vi opgaver med "rigtige" penge, som vi havde lånt af Jane på kontoret. Over middag cyklede eleverne til banken og hævede lommepenge og fik en motionstur samtidig.\nFredag var der svømmeundervisning, men 11 elever måtte blive hjemme pga. forskellige omstændigheder. Kent og Annemette blev hjemme hos dem og lavede anden form for motion.\nMandag morgen var eleverne hurtige til at stå op, de skulle nemlig ind og synge fødselsdagssang for Peter som blev 18 år. Da skoledagen var færdig, ventede en overraskelse ovre i gruppen. Der var dækket op med fødselsdagsbord og Peters forældre og bedsteforældre var kommet for at fejre ham. De havde lækker kage med. En rigtig hyggelig dag.\nOm aftenen startede AOFs Aftenskole igen. Eleverne i gruppen er fordelt på mange forskellige hold, som er: Håndarbejde, ravslibning, madlavning, cykelværksted, musik, dans, motorlære og træsløjd. I pausen er der diskotek og en lille bod, hvor mange kan købe lidt lækkert.\nDet var en stor succes og eleverne snakker allerede om nu, at de glæder sig til næste tirsdag.\nVar der svømning i Rønbjerg, stort set alle eleverne deltog denne gang.\nEfter aftensmaden var der Onsdagsmøde, her havde vi lavet er lækkert ostebord, hvor der også var vindruer og peberfrugter. Mødet blev brugt på at lave nye pligter og eleverne fik lov til at ønske, hvad de gerne ville. Alle var godt tilfredse da mødet sluttede. Inden sengetid ville flere af eleverne gerne have fodbad, så det blev der hygget gevaldigt med i køkkenet.\nVar der som sædvanlig botræning og boundervisning. Om eftermiddagen var gymnastik og fodbold aflyst, så der blev hygget i gruppen med musik, fifa, brætspil og hvad eleverne ellers havde lyst til.\nVi vil meget gerne, at i begynder at sende vintertøjet med herop: Vinterjakke, hue, vanter, støvler, halstørklæde osv. Så vi kan se, hvad eleverne mangler og kan få dem købt med dem.\nOBS.: Husk at alle eleverne bliver sendt hjem i weekenden d. 10-11-12. november, da al personalet skal på kursus.\nPå søndag er det Tina og Camilla som tager i mod på skolen.


Lørdag kl.10 åbnede Niss Ribergaard fødselsdagsfesten. Niss Ribergaard er socialdemokratisk byrådsmedlem i Hjørring Kommune og medlem af fondsbestyrelsen ved Viktor Pedersens Willumsen –samling. Efter Niss Ribergaards gode tale hejsede KFUM spejderne flaget med Willumsens Pegasus og der var lige vind nok til at flaget rettede sig ud og Pegasus red over himlen. Solen skinnede og der var mange mennesker mødt og alle rede her blev der brug for spejdernes flotte bro over bækken mellem parkeringspladsen og Herregården Odden.\nTrædrejning, knipling, filtning, spinde og karte, pileflet, syning af halmtræsko og klipning af får.\nFolkedansere, gymnaster og sang og optræden af skolebørn.\nFor de der ikke var involveret i oprydning efter festen, var der på vej hjem mulighed for at kigge ind omkring Mygdal Kirke og få en rundvisning. Hos Birgitte Tolnov, Tekstilgalleriet i Bjergby var ca. 40 personer til jazz koncert med bandet Stoktime.


De 10 bedste hoteltilbud i Tsuruoka - TripAdvisor\nBedste tilbud på hoteller i Tsuruoka, Yamagata\nHoteltilbud i Tsuruoka\nFaciliteter Restaurant Spa Lufthavnstransport Internet Mødelokale Aircondition Gratis wi-fi Bar/lounge Roomservice Gratis parkeringAlle\nType Budget Mellemklasse Luksus Onsen-hotel Romantisk Indkvartering i tempel Japansk gæstehus Til forretningsrejser RyokanAlle\nAPA Hotel Yamagata Tsuruoka Ekimae(Meget for pengene!)\nNr. 1 ud af 128 hoteller med bedste værdi for pengene i Tsuruoka\nNr. 2 ud af 128 hoteller med bedste værdi for pengene i Tsuruoka\nNr. 3 ud af 128 hoteller med bedste værdi for pengene i Tsuruoka\nNr. 4 ud af 128 hoteller med bedste værdi for pengene i Tsuruoka\nNr. 5 ud af 128 hoteller med bedste værdi for pengene i Tsuruoka\nHotel Route Inn Tsuruoka Inter(Meget for pengene!)\nNr. 6 ud af 128 hoteller med bedste værdi for pengene i Tsuruoka\nNr. 7 ud af 128 hoteller med bedste værdi for pengene i Tsuruoka\nHotel Mankoen(Meget for pengene!)\nNr. 8 ud af 128 hoteller med bedste værdi for pengene i Tsuruoka\nTachibanaya(Meget for pengene!)\nNr. 9 ud af 128 hoteller med bedste værdi for pengene i Tsuruoka\nNr. 10 ud af 128 hoteller med bedste værdi for pengene i Tsuruoka\nNr. 11 ud af 128 hoteller med bedste værdi for pengene i Tsuruoka\nNr. 12 ud af 128 hoteller med bedste værdi for pengene i Tsuruoka\nNr. 13 ud af 128 hoteller med bedste værdi for pengene i Tsuruoka\nNr. 14 ud af 128 hoteller med bedste værdi for pengene i Tsuruoka\nNr. 15 ud af 128 hoteller med bedste værdi for pengene i Tsuruoka\nNr. 16 ud af 128 hoteller med bedste værdi for pengene i Tsuruoka\nNr. 17 ud af 128 hoteller med bedste værdi for pengene i Tsuruoka\nNr. 18 ud af 128 hoteller med bedste værdi for pengene i Tsuruoka\nNr. 19 ud af 128 hoteller med bedste værdi for pengene i Tsuruoka\nNr. 20 ud af 128 hoteller med bedste værdi for pengene i Tsuruoka\nNr. 21 ud af 128 hoteller med bedste værdi for pengene i Tsuruoka\nNr. 22 ud af 128 hoteller med bedste værdi for pengene i Tsuruoka\nNr. 23 ud af 128 hoteller med bedste værdi for pengene i Tsuruoka\nNr. 24 ud af 128 hoteller med bedste værdi for pengene i Tsuruoka\nNr. 25 ud af 128 hoteller med bedste værdi for pengene i Tsuruoka\nNr. 26 ud af 128 hoteller med bedste værdi for pengene i Tsuruoka\nNr. 27 ud af 128 hoteller med bedste værdi for pengene i Tsuruoka\nNr. 28 ud af 128 hoteller med bedste værdi for pengene i Tsuruoka\nNr. 29 ud af 128 hoteller med bedste værdi for pengene i Tsuruoka\nNr. 30 ud af 128 hoteller med bedste værdi for pengene i Tsuruoka


På sådan en søvning søndag må jeg lige slå et slag for yoga nidra, en yogateknik som skaber dyb afspænding af din krop og kontakt til din indre visdom!\nJeg eeeeelsker yoga nidra!! :-) Det eneste, du skal, er at ligge ned totalt komfortabelt med puder og tæpper og så lytte til instruktionerne. Yoga nidra kræver hverken smidighed eller styrke.\nYoga nidra har en særlig struktur, som tager dig fra den ydre verden til det dybe indre og så ud igen. Der er typisk en kropsscanning, oplevelse af modsætning (kold/varm, mørk/lys osv.) og evt. en visualisering. Yoga nidra kan fungere til at fremme din velvære generelt. Men yoga nidra kan også være tilrettelagt med henblik på en specifik, terapeutisk effekt.\nMine skønne lærere Uma Dinsmore-Tuli og Nirlipta Tuli har skabt et website fyldt med gratis yoga nidra! Herfra vil jeg gerne anbefale nogle yoga nidra'er med særlig fokus på graviditet, fødsel og tiden efter fødslen:\nBaby bond yoga nidra for pregnancy med Uma\nPregnancy (with sweet rotation around baby's body) med Tessa Sanderson\nPregnancy - breech baby med Tessa Sanderson\nLabour and birth yoga nidra med Nirlipta\nNew mother's yoga nidra med Uma


Yinchuan Yinhaigang Hotel i Yinchuan til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nYinchuan Yinhaigang HotelNo.1-8 Jiangnanshuixiang South Qinghe Street, Xingqing, Yinchuan, Kina, 750000 - Se på kortYinchuan Yinhaigang HotelSe flere billederSe flere billederSe alle 14 billederSe på kortFaciliteter du vil elskeaircondition\nMere om Yinchuan Yinhaigang HotelEn oversigtMed en praktisk beliggenhed i Yinchuan er Yinchuan Yinhaigang Hotel et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. Yinchuan Yinhaigang Hotel tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Yinchuan. Dette hotels bedste faciliteter omfatter ekspressudtjekning og -indtjekning. Alle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Med sit tilbud om et afslappende og problemfrit ophold hver gang er Yinchuan Yinhaigang Hotel det kloge valg for rejsende til Yinchuan.Vis mereHvad de tilbyderInternetadganggratis Wi-Fi på alle værelser Services og bekvemmelighederrygeområde Adgangkæledyr tilladt Tilgængelig i alle værelsergratis vand på flaske Vis mindrePolitikkerEkstra senge afhænger af det værelse, du vælger. Se venligst det enkelte værelses maksimale belægning for flere oplysninger.Ved reservation af mere end 5 værelser, kan andre vilkår og yderligere tillæg gælde.Vis mereOplysningerGæsterne skal fremvise gyldigt billed-id udstedt af myndighederne eller pas ved indtjekning. x


SF: Stort problem at coronapenge ikke når ud i daginstitutioner\n© Getty 1227150262 SF: Stort problem at coronapenge ikke når ud i daginstitutioner\nSF hiver torsdag en minister i et samråd, efter at det har vist sig, at børn mistrives i dagtilbud.\nCoronakrisen er begyndt at gå ud over børnenes trivsel i daginstitutionerne. Blandt andet fordi pædagoger bliver nødt til at bruge tid på rengøring og andre opgaver i stedet for at tage sig af børnene.\nDet har Fagbladet Børn & Unge konkluderet på baggrund af en rundspørge i oktober blandt 6 af de 12 lokale fagforeninger i pædagogernes landsforbund, Bupl. SF’s børneordfører, Jacob Mark, har indkaldt børne- og undervisningsminister Pernille Rosenkrantz-Theil (S) i samråd torsdag i Folketingets Børne- og Undervisningsudvalg.\n- Det, der er mest alvorligt ved den undersøgelse, er, at det går ud over børnenes trivsel, når der ikke kommer penge med ud til ekstra rengøring og hygiejne. - Børnene skal jo have det godt, og i forvejen var børnene pressede, fordi de har oplevet, at der ikke var meget tid sammen med de voksne.\n- Nu har man i mange tilfælde ladet institutioner selv hænge på den opgave at sørge for ekstra rengøring, og så bliver børnene endnu mere pressede, siger Jacob Mark.\nRegeringen og Kommunernes Landsforening (KL) afsatte tidligere i år en pulje på 2,6 milliarder kroner, som skulle gå til ekstra udgifter i forbindelse med coronakrisen. Herunder udgifter til rengøring i skoler og dagtilbud.\nEn undersøgelse fra Bupl viser ifølge Jyllands-Posten, at 61 procent af de adspurgte i institutionerne svarer, at de er blevet helt eller delvist kompenseret for de ekstra udgifter, som er kommet under coronakrisen.\n15 procent siger, at de slet ikke er blevet kompenseret.\nJacob Mark vil under samrådet torsdag spørge Pernille Rosenkrantz-Theil om, hvordan regeringen vil sørge for, at de penge, der blev afsat til kommunerne i økonomiaftalen for næste år, rent faktisk bliver brugt på mere rengøring og personale.\n- SF mener, at der skal være bedre kontrol med, at pengene ikke bare går ud i kommunekasserne, men at de når helt ud i den enkelte daginstitution. Så børnene ikke oplever, at der kommer færre voksne omkring dem, fordi der skal gøres mere rent, siger Jacob Mark.


Område VEST - 2 sygeplejersker til boenheder på Kollektivhuset\nKollektivhuset er et af Randers Kommunes arbejdspladser inden for sundhed – og omsorg.\nKollektivhuset ligger i det vestlige Randers tæt på naturen ved Gudenåen og Doktorparken og ved motorvejen.\nVi vægter høj faglighed og der har gennem flere år været ansat sygeplejersker i alle vore boenheder\nDen monofaglige sparring fås sammen med sygeplejekolleger fra boenhederne og de to ansatte centersygeplejersker på Kollektivhuset samt sammen med de øvrige centres sygeplejersker i Område Vest.\nDu vil som sygeplejerske have stor indflydelse og medansvar i opgaveløsningen. Det er sygeplejersken, der har ansvar for at koordinere den faglige indsats hos borgerne i samarbejde med de So.Su.faglige uddannede kolleger.\nDen stigende kompleksitet og arbejdet med og omkring borgerne er med til at udvikle fagligheden kontinuerligt.\nMalene, der har været ansat i flere år som sygeplejerske i en boenhed på Kollektivhuset fortæller:\n”Jeg tror, det er vigtigt at have fokus på de ting, der er med til at udvikle os som sygeplejersker, vores faglighed og ansvar:\nDen tværfaglige og monofaglige sparring fylder rigtig meget og betyder rigtig meget i forhold til udviklingen og kvaliteten af sygeplejen, men også i forhold til udviklingen af dig selv som sygeplejerske.\nSamarbejdet med sygehus (temadage) og samarbejdet med Husets læge (statusmøder/konsulenttimer)\nOg så syntes jeg jo, der er et rigtigt godt arbejdsmiljø på stedet”\nVi søger to sygeplejersker til hver sin boenhed, den ene er en boenhed for borgere med demens, 32 – 35 timers ugentlig arbejde i dagvagt med få aftenvagter. Der er arbejde i weekends og på helligdage.\nSamtaler forventes afholdt ultimo uge 13 2019.\nYderligere oplysninger kan indhentes hos Centerleder Helle Dreisig, telefon 89 15 88 06.\nFast stilling, 32-35 timer om ugen\nOmr VEST Kollektivhuset Parkboulevarden\nHelle Dreisig, telefon 89158806


Transportbox til kæledyr til biler ᐅ Køb nu hos autodeleshop.dk\nTransportkasse til hund SAVIC Compact\ngrå, Länge: 48.5cm, Breite: 33cm, Höhe: 23.5cm, plastik\nTransportkasse til hund SAVIC\nblå, grå, Länge: 49cm, Breite: 30cm, Höhe: 32cm, Metal, plastik\ngrå, Länge: 49cm, Breite: 30cm, Höhe: 32cm, Metal, plastik\nlysblå, Länge: 49cm, Breite: 30cm, Höhe: 33cm, Metal, plastik\nlysegrøn, Länge: 49cm, Breite: 30cm, Höhe: 33cm, Metal, plastik\nTransportkasse til hund EBI Fresh Edition\nLänge: 42cm, Breite: 28cm, Höhe: 29cm, plastik, hvid, rosa\ngrå, Länge: 48.5cm, Breite: 33cm, Höhe: 31.5cm, plastik\nlysebrun, Länge: 49cm, Breite: 30cm, Höhe: 33cm, Metal, plastik\nhimmelblå, Länge: 49cm, Breite: 30cm, Höhe: 33cm, Metal, plastik\nrosa, Länge: 49cm, Breite: 30cm, Höhe: 33cm, Metal, plastik\nTransportkasse til hund EBI Sport Edition\nmosgrøn, Länge: 49cm, Breite: 32cm, Höhe: 32cm, plastik\nlysblå, Länge: 49cm, Breite: 32cm, Höhe: 32cm, plastik\nviolet, Länge: 49cm, Breite: 32cm, Höhe: 32cm, plastik\nrød, orange, Länge: 49cm, Breite: 32cm, Höhe: 32cm, plastik\ngrå, Länge: 56cm, Breite: 33cm, Höhe: 37.5cm, Metal, plastik\nHvis du ønsker at transportere dit kæledyr, skal du sørge for at den er sikret og ikke distraherer dig i at køre. Derfor har du brug for særlige transportkasser til kæledyr. Dyrene har det komfortabelt i disse, men de kan ikke løbe frit rundt i kabinen.\nTransportkasser til kæledyr: 7 vigtige facts\nDu kan købe praktisk autotilbehør af plast. Disse placeres i bagagerummet eller op bagsædet. En stor mængde huller giver kæledyret tilstrækkelig med frisk luft. Hvis kassen er udstyret med hjul eller et håndtag, vil den ikke blot være praktisk at benytte i bilen, men også på gaden. Der kan også købes en aftagelig vandskål. Transportkasser af plast er som regel egnede til mindre kæledyr.\nMetalbure er velventilerede og har ofte en bred dør. Disse er designet til at blive installeret i bagagerummet på stationcars og hatchbacks, men kan også installeres i kabinen. Disse egner sig til transport af store hunde.\nI denne kategori findes der også tekstilprodukter som tasker og rygsække. Disse er det bedste valg, hvis du rejser med en lille hund eller kat. Fabrikanterne bruger holdbart åndbart stof. Du kan vælge en model med et maskevindue. Dermed vil dit kæledyr kunne se ud. Det er praktisk at placere dette tilbehør på et sæde. Mange af disse har huller til fastgørelse af sikkerhedsselen.\nAutotilbehør af forskellige materialer, kræver forskellige pladeprocedurer. Du kan som regel fjerne skidt fra metal eller plast med en svamp og et mildt rengøringsmiddel. Transportkasser af tekstil sælges ofte i et sæt med aftagelige overtræk, der egner sig til maskinvask. Du må bare ikke glemme at benytte den anbefalede temperatur. Før du vælger en rengøringsmetode, skal du sikre dig, at den ikke frarådes af fabrikanten.\nKatalogerne indeholder modeller med en måtte. Dette gør det nemmere at rengøre bilen.\nFabrikanterne angiver typisk hvilken vægt disse produkter er designet til. Sørg for at dit kæledyr har nok plads.\nHvis du skal på en lang tur, skal du lufte kæledyret hver anden time, så den kan strække sine ben.\nHer kan du gøre et godt køb på transportkasser til kæledyr og meget mere. Alle produkter er billige og der er mulighed for fri fragt. Specialisterne i kundeservice hjælper dig med glæde med at finde et egnet produkt, og takket være vores webshops hurtige levering, vil du modtage dine varer på kortest mulig tid.


BOTOX, VINTERTID OG INGEN BALLADE I ÅR\nForleden lavede jeg en afstemning på instagram. Det var sådan for at få en fornemmelse af, hvad mine stadig meget få læsere gerne vil læse blog indlæg om. Og resultatet det var næsten som jeg havde forventet. Der var ret delte meninger, om det skulle være bolig inspiration eller om folk vill læse om fx et hovedpine indlæg.\nMin idé med min instagram profil og denne platform har hele tiden været, at det mest skulle omhandle min passion for indretning og bolig tips mv.. Men min virkelighed er jo i den grad også fyldt med mine hovedpiner, piskesmældssmerter mv... Så ja, det vil blive en god blanding. Men jeg vil nok for det meste vælge, at skrue ned for det, der hedder sygdom, jeg har rigeligt af det i forvejen i hverdagen. Og boligindretningen får mine tanker ledt i positiv retning. Og det har jeg lyst til at dele ud af. Men jeg tror nu også godt I kan klare at høre om lidt af hvert. Det behøver ikke være sådan en helt snorlige opdeling. Sådan er mit liv ikke.\nLige i dag får I et blandet indlæg - når alt kommer til alt, så handler det om, at være ærlig og dele det jeg føler for og har på hjertet. Og så bestemmer folk selv om de vil følge med.\nJeg modtager altid gerne idéer til, hvad der kunne være ønsker om, at tage op her. Og ligeledes modtager jeg gerne ris og ros. I kan kommentere under hver blog. Og I kan tilmelde/subscribe nederst på siden. Så modtager i en mail, når der er et nyt blogindlæg. Og bare rolig jeg vil ikke spame jer med en masse unødvendige mails. Men det gør mig glad hvis I vil følge med og måske smide et like også.\nI torsdags var jeg på Århus Univerisets Hospital, på Hovedpine amb. Jeg er ofte blevet tilbudt at . afprøve botox behandling mod mine 3 hovedpine typer. Men modet har svigtet de andre gange. Mest fordi jeg simpelthen næsten ikke kunne klare flere smerter. Jeg har prøvet alt andet, men uden held. Intet virker og intet mindsker mine smerter. Nu har jeg prøvet det, og der er ikke flere "skud i bøssen" som man siger.\nJeg er håbløs siger min neurolog, og hun har ret.. det føles til tider håbløst med alle de kroniske smerter fra Hortons hovedpine, fra migrænen og fra spændingshovedpinerne.\n31 stik med botox siddende i venteværelset bagefter i 20 min, og så måtte jeg gå. Jeg var så træt... Billedet taler vist for sig selv.\nEfter første stik, tudede jeg. Og så var der lang vej. 30 stik senere og mere eller mindre grådkvalt, kom jeg igennem alle de smertefulde stik. Nogle var værre end andre. Det er meget forskelligt, hvordan jeg hører andre har det med de stik. Og ligeledes med selve behandlingen. Nogen har stor hjælp af botox behandlingerne og andre ikke. Derfor er det også vigtigt, at understrege at ikke to mennesker er ens.. Så mine erfaringer skal man ikke læne sig op ad. Jeg kan kun svare på, hvordan jeg oplever det personligt. Og min krop er altså speciel. Jeg har altid store bivirkninger af stort set alt.\nEt par stykker har skrevet til mig og spurgt, om det virker på mig. Og indtil videre så er svaret nej.. Måske min pande slapper mere af, Jeg tror ikke jeg blinker før i år 2025. (ej det er gas) Men jeg har haft lige så voldsomme anfald som inden jeg fik botox. Og de første dage, var slemme. Og jeg tænkte åh nej - hvorfor nu igen.\nMit øje fangede dette smukke træ ved Århus Universitets Hostpital, lige uden for venteværelset.\nMan bliver stukket i panden og rundt på hovedet i håret. Jeg blev ikke stukket i nakken, pga mit gamle piskesmæld fra trafikulykken i 2002. Men jeg fik 3 stik over skuldrene i hver side. Og jeg kan mærke, at jeg ikke reagerer sådan rigtig godt på det. bliver faktisk mere svag i armene hmm... Jeg ved godt, det kun var i torsdags, men kan mærke oddsene er meget ligmed da jeg fik GON blokader ind i hovedet. Jeg når lige at tænke, ja, de her to timer har været ok, og så var det det.....Nå men livet går videre... Hav ikke ondt af mig. Jeg har mine udfordringer, andre har noget andet de bøvler med. Men sjovt det er det ikke.\nVi kørte tur (eller rettere zig zaggede bare lidt i ruten) hjem fra Århus og strak lige benene et par gange på hjemturen... Hvor er der pænt i Danmark. Alle de smukke søer mv.\nVi gjorde blandt andet holdt i Silkeborg. Det var dejligt at se vand. Vesterhavet er for mig nr. ét, men de danske søer kan bestemt også noget. Flere gange på vej hjem siger jeg til manden. "her kunne jeg godt bygge et hus". Det er min drøm, at vi en dag bygger os et nyt hus med udsigt til vandet, på den ene eller anden måde. Realistisk, njaaa... men man må gerne drømme. Vi vil i hvert tilfælde begge to gerne have natur-udsigt at kigge på.\nDet gav mig noget ro, at køre i det smukke efterårsfarver hjem. Ro til lige at reflektere over AUH besøget. Naturen er vel lidt magisk på det punkt. Jeg er ikke sådan en shelter kvinde, men jeg elsker at være i naturen - se årstiderne skifte - farverne, se dyrene og ikke mindst indånde den friske luft. Og hvis man er heldig også mærke, at der er noget der er større end en selv. Jeg trives virkelig i kulde.\n...Og nu skifter vi lige emne.\nI år bliver der ingen ballade. Halloween, Trick or Treat er aflyst/frarådes på det kræftigste pga. Covid-19 Virus.\nDet er vildt ærgelig, for jeg plejer at pynte meget op og male mig i ansigtet, og spille højt uhyggeligt musik indenfor og jeg synes det er så skønt med oppyntning til Halloween aften.\nMen heldigvis kan vi alle jo godt pynte op alligevel. Det ser jo pænt ud med græskar mv..\nJeg ville have lavet et større halloween indlæg her... men håber det bliver nemmere næste år.\nOg ja, til den tid har jeg måske også fundet min forsvundne store halloween kasse med pynt.\nTÆNK!, at nå en alder hvor man glemmer, hvor man har gemt sit pynt.... oh no....\nJeg har dog et par græskar og der kommer også lidt edderkoppe spind op med edderkopper i. Men sådan den helt store oppyntning bliver der ikke overskud til fra min side i år.\nSkulle der komme nogle børn, med masker og handsker på, har jeg købt lidt slik. Slikket er ved vilje købt indpakket enkeltvis. Så går det nok. Det er synd for børnene, at der er disse begrænsninger, men sådan er det jo selvfølgelig for os alle, der er ting vi går glip af i 2020, Hvis godzilla kom gående gennem vores lille by, ville jeg næsten ikke engang blive overrasket. Det er bare sådan et år med mange udfordringer for alle. Men mon ikke vi klarer det også.\nNatten til søndag stillede vi urene tilbage til vintertid. Og da jeg vågnede søndag morgen og lige tjekkede Instagram, troede jeg, at vi havde sovet helt indtil 1. dec.\nHvorfor? jo der var fyldt med JUL alle steder. Pyhh jeg bliver helt forpusted, er jeg allerede bagefter.... Nej jeg ved det ikke er sådan, men julen begynder virkelig tidligt i år. Men et eller andet sted, har jeg også selv en lyst til at begynde med lyskæder osv... det er som om, jeg bare trænger ekstra meget til hygge i år. Og det giver mening, når jeg tænker over det. Vi ved vi helst skal være i "vores bobler" af meget få mennesker omkring os. Og så meget hjemme som muligt.\nOg så kan vi ligeså godt gøre det på bedst mulige og hyggelige måde. Jeg glæder mig selv til, at pynte op til jul... det bliver tidligere tænker jeg, men det bliver altså ikke lige foreløbig. Men jeg har mange planer omkring det. Er I begyndt at tænke i jul ? eller er det bare alt alt for tidligt... ?\nJeg er ikke kæmpe fan af de skift mellem sommer- og vintertid - min krop kan ikke hitte ud af det. Der går altid lang tid efter skiftet, hvor jeg går rundt og føler mig jetlagget, og hvor jeg ligger enten vågen i hundrede år om natten eller bare har lyst til at sove og gå i hi.\nJeg får ofter også mange flere hovedpine anfald i de perioder. og på nogle uhensigtsmæssige meget tidlige morgentimer. Jeg håber man en dag tænker, nu afskaffer vi det. Jeg ved jeg ikke er alene om, at have det sådan.\nI dag har jeg været til kiropraktor i Vejle. Jeg har en super god kiropraktor. Jeg er blevet rettet ud. Det var varmt med mundbind på, men det overlever jeg. Det er jo en lille ting i forhold til, at passe på hinanden. Ikke alle havde forstået det budskab. Det burde nu ikke være så svært at forstå.\nNu håber jeg, at jeg får det lidt bedre i ryggen. Jeg føler det har lettet lidt, så det er dejligt.\nLige mens jeg skriver det sidste her sidder jeg og ser kvinde landsholdet spille mod Italien.\nSå jeg vil ønske jer en god aften og håber også du sidder og hygger dig indenfor forhåbentlig - I dag er man ikke i tvivl - DET ER EFTERÅR med regn og rusk. Er du i bagehumør så tjek månedens opskrift ud.\nI får lige lidt efterårs inspiration i forlængelse af min instagram profil her.\nSmuk solnedgang over mit atelier.\nSolsikke fra haven\nNapoleonshatte, denne måneds opskrift , (find opskrifter i menuen)


Fagbevægelsens top beder om hjælp på Facebook: Hvad skal vi hedde? - Avisen.dk\nFagbevægelsens top beder om hjælp på Facebook: Hvad skal vi hedde?\nFredag den 13. april kunne Lizette Risgaard og Bente Sorgenfrey hånd i hånd melde ud, at LO og FTF fusionerer. (Foto: Foto: Mads Claus Rasmussen/Ritzau Scanpix/Arkiv)\nLO-formand Lizette Risgaard og FTF-formand Bente Sorgenfrey henter inspiration til en nyt navn til LO og FTF-fusionen på Facebook.\n2. juli 2018 19:45\nNår kalenderen skifter til 2019, får Danmark en ny hovedorganisation med cirka 1,5 millioner medlemmer. Det sker, når LO og FTF fusionerer.\nSiden delegerede fra de to hovedorganisationer stemte for en fusion i april har spekulationerne gået på, hvad 'barnet' skal hedde?\nDerfor henter LO-formand, Lizette Risgaard, og FTF-formand, Bente Sorgenfrey, nu hjælp på Facebook, hvor danskerne kan komme med deres bud på, hvad den nye hovedorganisation skal hedde.\nKommunikations-rådgiver Anna Thygesen forklarer, at det altid er en svær opgave at finde et nyt navn. Især for en organisation med så mange medlemmer, der alle skal føle sig repræsenteret.\n- Selve navnet skal være et, der peger tilbage men også frem, siger Anna Thygesen:\n- Fagforeningen har i nogle år haft svært ved at holde på medlemmerne. Så navnet skal afspejle, at man vil være lækre overfor de gamle medlemmer, der synes, at fagforeninger er fantastiske. Og så skal man være lækre overfor de danskere, der ikke er medlem af en fagforening, siger Anna Thygesen.\nHandling er vigtigere end navn\nAnna Thygesen advarer samtidig den nye hovedorganisation. Pas på med at bruge for lang tid på navnet, lyder opfordringen. Fagbevægelsen må nemlig ikke glemme, hvad dens fremmeste opgave er.\n- Når jeg rådgiver, siger jeg altid 'don't tell it - show it'. Man skal holde op med at tro, at navnet er det vigtigste. Så jeg ville slappe lidt af med at bruge alt for mange ressourcer på det, siger Anna Thygesen.\n- Det handler mere om, hvad man gør, end hvad man hedder. Man skal huske på en ting. Det, medlemmerne tænker på, er dem selv - og fællesskabet. Det vigtigste for den nye hovedorganisation er altså, at man tager arbejdstøjet på, siger Anna Thygesen.\nHvad bliver den største udfordring for den nye hovedorganisation?\n- Det bliver at finde ud af, hvad deres rolle skal være i fremtiden for deres medlemmer og for Danmark. Faren, når man dækker så mange, er, at man ikke dækker nogen, fordi det hele simpelthen bliver for stort, vurderer Anna Thygesen.\nHer er (nogle af) Facebook-brugernes forslag\nBåde Bente Sorgenfrey og Lizette Risgaard har fået flere forslag til et nyt navn på Facebook. Her er et udpluk af mulige navne:\nDFO - Danmarks faglige organsiationer\nFL - Forenede lønarbejdere\nFLID - Forenede lønarbejdere i Danmark\nFO - Fællesorganisationen\nLFF - Lønmodtagernes fælles forbund\nLO - Lønmodtagernes organisation (I dag står LO for Landsorganisationen i Danmark)\nLØN - Lønmodtagerne i Danmark\nFFO - Forenede faglige organisationer\nFDL - Forenede danske lønmodtagere\nVil du se alle forslagene, har vi samlet et overblik i denne artikel.\nAnna Thygesen vurderer, at alle navnene potentielt er gode, og samtidig et udtryk for, at medlemmerne gerne vil holde fast i noget, 'de kender'. Hun mener samtidig, at det er fornuftigt at bruge Facebook som medie til at inddrage borgerne.\n- Jeg tror, at man vejrer stemningen. Det er ikke fordi, man regner med, at det perfekte navn kommer fra Facebook. Det handler om at se, hvilke tanker folk har om en ny organisation, og hvilken retning de gerne vil i, siger Anna Thygesen.\nFormændene: Navnet er afgørende\nFTF-formand Bente Sorgenfrey, der skal være næstformand i den nye organisation, håber på, at Facebook-opslagene kan være med til at finde det helt rigtige navn.\n- Vi vil gerne have en åben proces omkring det her. Vi revitaliserer jo fagbevægelsen med denne her nye hovedorganisation, og der vil vi gerne inddrage medlemmerne. Herunder også, når det gælder navnet, siger Bente Sorgenfrey.\n- Det er vores ageren og handling, der har størst betydning. Den nye hovedorganisation skal gerne være noget friskt og nyt. Men navnet betyder også noget for, om vi anses som troværdige og nyskabende eller kedelige og konservative, siger Bente Sorgenfrey.\nLO-formand, Lizette Risgaard, stemmer i. Hun håber, at den nye hovedorganisation kan være med til at samle fagbevægelsens medlemmer og forstærke lønmodtagernes politiske indflydelse.\n- Navnet skal gerne kunne rumme nogle af de værdier, vi vedtog på den stiftende kongres. Det er plus-ord som fællesskab og sammenhængskraft, der også gerne skulle omfavnes i navnet. Navnet skal være mundret og ikke særlig langt, siger Lizette Risgaard.\nBarnet bliver muligvis døbt den 26. oktober, når der er hovedbestyrelsesmøde i den nye organisation. Her er håbet, at der både ligger et navn og et logo klar.\nHer er listen over mulige navne: Hvad skal faggigant hedde?


SKELNEEVNE - SINDETS KRONJUVEL af Kenneth Sørensen. Esoterisk artikel. Mental skelneevne er en af de vigtigste evner, mennesket skal udvikle. Skelneevnen gør det muligt at finde og vælge sin individuelle vej til oplysning. (Side 13 af 14)\nSKELNEEVNE - SINDETS KRONJUVEL (13 af 14)\nEr skelnen mellem:\n1. Jeg-bevidstheden og den ydre verden. Dvs. skelnen mellem sig selv og alle andre ydre former. Det er en evne, der er højt udviklet blandt alle mennesker i nutiden. Det er et separationsinstinkt, der udvikler selvoptagethed, og det er skelneevnens børnestadie.\n2. Sjælen og personligheden. Det er en indre subjektiv skelnen mellem tænkeren, og det, der tænkes, føles og handles med. Det er en avanceret skelnen, og en stor gruppe af mennesker lever ud fra denne skelnen i nutiden. Det er en skelneevne, der forudsætter, at man har lært at fokusere det konkrete tankesinds naturlige udadrettede tendens i en abstrakt retning (dvs. indad og opad).\n3. Skelnen mellem ånd og sjæl. Her identificerer tænkeren sig med sjælsgruppen og dens formål og planer, som er åndens bidrag til sjælen. Det er en skelnen, som kun meget få mennesker er i besiddelse af i nutiden.


De tyske '"Zunft"-skikke trænger herind ved denne tid samtidig med en betydelig indvandring af tyske håndværkere ("de zünftige svende" – zunft = laug).\nTobaksrygning begynder omtrent ved denne tid i Norden. Christian IV lagde i begyndelsen brugen hindringer i vejen.\nKøbenhavns udseende var i 15-tallet blevet betydeligt forbedret. Hertil bidrog meget, at byen havde fået egne teglgårde. Tidligere var det kun offentlige bygninger og enkelte rigmænds huse, som var grundmurede, men nu bliver udgiften til brændte sten og tagsten overkommelige for borgerne. Der bygges derfor adskillige stenhuse, men flest af bindingsværk, ofte i 2 etager og med gavl mod gaden. Store og anselige gårde med et karakteristisk ydre var byggede af de indflyttede adelige og velhavende borgere. Slottet og et par kirker var blevet prydet med tårne og spir. Alligevel havde den by, som Christian IV overtog i hovedsagen et middelalderligt præg; dens omfang var lille, der var endnu overmåde mange lave og småhuse, gaderne var højst urenlige, brolægningen elendig, og deres bredde indskrænkedes betydeligt ved fremspringende trapper og boder på fortovene. Havneforholdene var utilstrækkelige, bl. a. fordi den gamle havn opfyldtes af Møllekanalens affald. Sundhedsforholdene var yderst slette, og antallet af dødsfald synes stadig at have ligget over antallet af fødsler, i de mange pestår endda betydeligt over. Befolkningstilvæksten skete da gennem indvandring. Politisk var magten i byen efter de to borgerrejsninger efter de fire "borgerkonger" gået over til kongen og adelen. Også de monopoler lavene havde skaffet sig, begynder at komme i konflikt med regeringens, økonomiske planer.\nDen første botaniske have i Danmark anlægges på Studiegårdens grund ved nuværende Krystalgade; den indeholdt i hovedsagen kun lægeplanter.\nEn ny universitets bygning indvies 26. juni.\nBefaling gives, at alle landsbykirkeklokker undtagen den største i hver kirke skal afleveres "rigets arkeli til bestyrkning og forbedring", d.v.s. til kanonfabrikation.\nKøbenhavn, Helsingør og Malmlø får 20. april eneret på den islandske handel, der i 1619 organiseres i Det islandske Kompagni med hjemsted i København, hvorunder tillige lægges handelen på Finmarken og Færøerne, og som i 1631 fik ret til hvalfangst og kaperi. Kompagniet opløstes 1662.\nGrunden lægges til Proviantgården på Slotsholmen, fuldført 1609.\nChristian IV køber Christen Eriksens gård ved Gammel Strand og bygger her Kongens Gæstegård; den flytter i 1621 til Ellen Marsvins Gård på hjørnet af Læderstræde og Højbrostræde (nu Højbro Plads), senere kaldet Stenbukkens Gård; brændte 1795.\nTugthuset oprettes i kongens gamle farvergård i Farvergade som en opdragelsesanstalt for forældreløse børn, som der skulle lære husgerning og håndværk. De blandedes dog snart med voksne betlere, prostituerede osv.\nEn grønlandsekspedition fører 5 grønlændere til København. (28. juli).\nChristian IV påbegynder omdannelsen af byens middelalderlige befæstning, idet han bygger 9 hele og 2 halve bastioner efter hollandsk mønster; tværsover Bremerholm forlænges volden indtil stranden, og dens grav bygges som skibshavn under navnet Holmens Kanal. Fra Vestervold føres volden langs stranden lidt syd for Møllekanalen (nu Løngangstræde) indtil den bro, som lægges tværs over dybet til Slotsholmen, og som i 1620 overbygges med tag og kaldes Løngangen. Også Slotsholmen befæstes. I 1608 bygges den murede hjørnebastion, hvori Kongens Bryghus blev indrettet i 1619. Det hele voldarbejde var afsluttet omkring 1620. En ny Østerport opføres i den fremrykkede vold (på nuværende Kongens Nytorv).\nChristian IV opkøber mange haver uden for byen – mellem Nørre- og Østerport. Rosenborg Slots opførelse påbegyndes (fuldendes 1617). Oprindelig var det slottets ladegård, men da den ny ladegård ved Sankt Jørgens Sø var færdig, ophørte dette, og den 5. marts 1624 kaldes det nye "Iysthus" for første gang Rosenborg. Haven skulle være slottets lyst- og køkkenhave i stedet for den nedlagte have på Bremerholm.\nKongen giver befaling til anlægget af Nytorv på den plads, som indtoges af byens tjeneres boder og Rådhusgården med byens hestemølle, samt at ombygge rådhuset (1. december). Det fuldbyrdes i de følgende 4 år.\nHelligåndshospitalet flyttes fra Helligåndshuset til Gæstgivergården Gl. Vartov (tidligere Rosbæk Møllegård) ved Strandvejen. Tugthuset (Børnehuset) flyttes fra Farvergade til Helligåndshuset. Her, i det gamle klosters 4 længer, udviklede sig landets første virkelige tekstilmanufaktur med stordrift: klæde-, linned- og bommesivæveri, possement- og tapetmageri, perlestikkeri m.m. I 1625 kulminerede fabrikationen med ca. 700 beskæftigede lemmer.\nEt stadsguardeinembede oprettes.\nEn pille til stadens vartegn, "Leda med svanen", opsættes på Havfrugrunden ud for indløbet til den ny flådehavn ved Tøjhusef (se 1795 og 1868).\nEn ny "Stadens Avlsgård" opføres i Hestemøllestræde på hjørnet af Lavende1stræde.\nExorcismen (djævlebesværgelsen) ved dåben bliver obligatorisk ved denne tid.\nSpringvandsfiguren "Caritas" på Gammeltorv opstilles.\nJægersborg (Ibstrup) Slot opføres; senere ombygget og i 1761 nedbrudt.\nVor Frue Kirke får et nyt spir og Sankt Petri Kirke forsynes med spir.\nForordning af 26. juni bestemmer, at lensmændene skal sende alle "føre og stærke løsgængere" til arbejde i tugthuset i Helligåndshuset.\nKøbenhavns borgervæbning oprettes 26. februar.\nEt nyt gjethus opføres ved Pilestræde i stedet for det hidtidige i Sankt Klare Kloster.\nVand- og brødstraffen omtales første gang.\nDet nyanlagte Nytorv indrettes til kødtorv.\nDer nævnes første gang stadsmusikanter i København.\nChristian IV ophæver al laugstvang (19. juni). Laugenes rettigheder måtte dog genoprettes 1621, men under statskontrol.\nAnlægget af forstaden Vesterbro påbegyndes. Den bestod væsentlig af boder for fattigfolk.\nOpførelsen af skipperboderne i kongens gamle køkkenhave over for Holmens store smedie (senere Holmens Kirke) påbegyndes, fuldført 1621 (Dybensgade, Laksegade, Hummergade, Størestræde etc.). Det var rækkehuse. Efter ildebranden 1728 forsynedes de genopførte huse mellem Admiralgade og nuværende Bremerholm med påmalede numre, hvorfor de i daglig tale kaldtes "Numrene". De brændte 1795.\nEn garver nævnes første gang i København.\nSankt Klare Kirke nedrives.\nMagistraten fastsætter maksimalløn for dragere, arbejdsmænd og lignende –fra 5- 16 skilling daglig.\nDet første Ostindiske Kompagni oprettes 17. marts. Kongen lod 1619 dets kompagnihus bygge ved Gammel Strand, vest for Kongens Gæstegård. 1618 sejler Ove Gjedde ud med 5 skibe og erhverver Trankebar i Indien; kompagniet opløstes 1650 efter at have lidt store tab.\nNørreport ombygges og forskønnes.\nEjendommen Amagertorv 6 – med urette kaldet Dyvekes Gård (se 1516) – opføres af borgmester Mathias Hansen.\nFuglestangen til afretning af fugle til falkejagt rejses på det sted, hvor senere Tagenshus lå.\nStadens teglgård flyttes fra en plads uden for Østerport til markerne på den senere Blågårds grund. Den blev ødelagt under belejringen 1658 og ikke senere genopbygget.\nVesterport ombygges og forskønnes.\nChristian IV. udskriver en skat over hele landet for derfor at lade bygge en fæstning på Amager. Dette er det første skridt til anlæggelsen af Christianshavn på Refshalegrunden. Samtidig begynder opførelsen af Knippelsbro dengang kaldet den store Amagerbro (fuldendt 1620). En plan over den ny by med 8 radialt udstrålende gader om et centraltorv var udarbejdet året i forvejen, men blev aldrig udført.\nLøven i kamp med hesten (i Rosenborg Have), byens ældste verdslige skulpturmonument, fuldføres.\nBørnehuset anlægger et valkeværk ved Strandmøllen, et lignende fandtes ved Stampen. I det hele blev Mølleåen kraftcentret for hovedstadens "manufakturer" (industri) i den følgende tid (se bl. a. 1552, 1628, 1640, 1643, 1648, 1664).\nVed anlægget af den ny Frederiksborgvej erstattes fjælebroen over Peblingesøen af en dæmning med en bro (1618-20).\nBådsmændenes Sygehus, oprindelsen til det senere Kvæsthus, oprettes ved denne tid (se 1658).\nForsikring mod søskade omtales første gang (i et dokument for Ostindisk Kompagni).\nEn tysk tragedie opføres på Slotspladsen.\nDer udstedes et kongebrev af 5. april, hvorefter enhver, der vil opføre en god bygning på Christianshavn, vil få skøde på grunden og skattelettelser i flere, år. Det første skøde udstedes 1622. Omkring den nye by opføres en vold med 5 bastioner.\nBorgmester Mikkel Vibe får den 18. april tilladelse til at oprette et gæstgiveri på Vesterbro med skytteri (nuværende Vesterbrogade 69 og 71), begyndelsen til Vesterbros senere mangfoldige forlysteIsesliv.\nChristian IV giver Ordrup Sø og 3 fiskedamme ved Gl. Vartorv til byen i mageskifte for Lersøen, Peblingesø, Sankt Jørgens. Sø og Sorte Dam (15. april).\nVold og grav (senere kaldet Rosenåen) graves vest for Sankt Jørgens Sø. Der med begynder de udenværker (Ladegården, Store Ravnsborg og Ny Vartov) vest for søerne, som først fuldførtes omkring 1645.\nPest raser atter i byen i dette og det følgende år. Antallet af døde opgives til mindst 7000.\nChristian IV udsender 9. maj Jens Munks ekspedition for at finde Nordvestpassagen.\nVeksler omtales første gang.\nDer graves en kanal (senere kaldet Peymanns Rende) fra Sortedamssøen til Rosenborg slotsgrav, som derved fyldes med vand.\nDer indrettes et fængsel på hjørnet af Nytorv og Slutterigade (nuværende Domhus' grund).\nDer forordnes fæstningsarrest på Bremerholmen. I "Trunken" indrettes plads til 200 lænkede "slaver" i 2 rum. De beskæftiges dels på galejer, dels ved arbejde på Holmen.\nHolmens Kirke indvies 5. september (se 1563).\nBørsens opførelse påbegyndes. Fuldført 1640.\nDet påbydes 18. maj, at alle drenge og piger i riget mellem 12-14 år, der strejfer om uden levebrød, skal, indsættes i tugthuset i København.\nDet første sæbesyderi anlægges i København af en tysker med kgl. privilegium. Det ophørte, snart og det næste anlagdes først 1660. En samtidig påbegyndt olieproduktion varer også kun kort.\nDer gives to hollændere bevilling til oprettelsen af et sukkerraffinaderi (vistnok det første her i landet). Det støttedes ved et importforbud for sukker 1624, men klarede sig dog kun i kort tid.\nChristian IV indkalder ved påsketid silkevævere fra Nederlandene. Gaden, hvori de boede, fik navnet Silkegade, men dette første kongelige silkevæveri gik i løbet af få år i forfald. Fra nu af arbejder kongen bevidst på at gøre landet, industrielt selvforsynende (merkantilismen) for en væsentlig del i form af statssocialisme.\nFlyttedage omtales første gang.\nChristian IV køber 1. januar Sankt Jørgens Hospitals jord og mageskifter Ryvangen i Gentofte mark med Københavns by, som afgiver Kalvehaven syd for Ladegården og vest for Sankt Jørgens Sø, samt et stykke af Vesterfælled, og kongen lægger hertil den nu nedlagte landsby Solbjergs jord, alt til mark for den nye Ladegård (ved nuværende Åboulevard), hvor der bl. a. var plads til 500 kreaturer til hoffets forsyning.\nBeskatning af brændevin indføres første gang vel i forordning af 16. februar.\nEn universitetskommission kræver, at studiet af medicin, botanik og anatomi fremtidig skal dyrkes efter naturen mere end efter bøger. En ny strålende æra i dansk naturforskning indledes hermed. Der skal sørges for en kirurgisk uddannelse af barberer.\nDet islandske Kompagni overtager grundene langs stranden (ved senere Ny Toldbodgade) og anlægger her en mægtig reberbane, der i 1673 indrettedes til økonomibygning for Sophie Amalienborg (s.d.).\nChristian IV befaler magistraten at fastsætte brød- og kødtaksten.\nEt saltraffinaderi oprettes på Christianshavn af en hollænder. Indførsel af salt forbydes, men efter 6-7 års forløb må værket standse.\nKøbenhavns store galge flyttes fra pladsen udenfor Vesterport ud til Pesthusfælleden. (Bagved pladsen, hvor "Folkets Hus" på Enghavevej ligger).\nBakkehuset nævnes første gang som vangehus; det omdannedes 1718 til kro ved den gamle Roskilde Landevej. Kroen flyttes senere til Vesterbro, da den ny kongevej (nuværende Roskildevej) anlægges (se 1776), under navnet Slotskroen. Denne nedrives 1906.\nPrammændenes Laug og Københavns Malerlaugs skråer.\nRegensen indvies l. juli. Den blev dog først færdig 5 år senere.\nKøbenhavns Murer- og Stenhuggerlaugs skrå 7. marts.\nChristian IV lægger den første grund til Danmarks postvæsen ved forordningen af 24. december. Det skulle styres af købmændene.\nKongen tillader Abraham von Tongelo m.fl. at oprette en veksel-, låne-, be- talings- og købmandsbank 18. februar Banken trådte dog vistnok aldrig ud i livet.\nKongen befaler 20. august, at der skal "lægges bro" på hovedvejen uden for Vesterport indtil Valby. Den senere Vesterbrogade benævnes her "Den lange Stenbro".\nDen sidste del af Sankt Klare Kloster nedrives.\nMagistraten ansætter en brofoged til at føre tilsyn med brolægningen, der stadig var husejernes sag.\nDer opføres 2 blokhuse i stranden nord for Sankt Anne Grund, et på hver side af sejlløbet, og en pallisadespærring sættes på Refshalegrunden.\nEn voldsom pest raser i dette og det følgende år. Henved 5000 mennesker bliver dens bytte.\nEfter langvarige forhandlinger i København året forud bestemmer kongen sig i januar til at gribe ind i Trediveårskrigen og drager i maj til Tyskland. Københavns borgere får ordre til at holde sig forsynet med krudt, bly og lunter samt proviant for et år og vagttjenesten organiseres med et muligt angreb for øje. I det hele lider også hovedstaden meget ved den ulykkelige krig, der først sluttede ved freden i Lübeck 27. maj 1629.\nEn ny toldforordning med lav told på råstoffer og høj told på færdigvarer er udtryk for den merkantilistiske tendens i tiden, der var en følge af, at København. var blevet midtpunkt for Østersøhandelen; de mange i de foregående år startede "manufakturer" er dog allerede da i stærk tilbagegang, dels som følge af forbrugernes misfornøjelse med kvaliteten af de danske varer (sæbe, silketøj m.m.), dels som følge af rigsrådets modstand mod kongens statssocialistiske politik. Industrien bliver fra nu af mere privat præget og trives kun småt, bl. a. som følge af den nu begyndte ulykkelige krig.\nSankt Petri spir blæser ned under en storm 10. februar.\nSankt Annæ Kirkegård anlægges, hvor 15 år senere opførelsen af Sankt Annæ Rotunda begyndte. Her begravedes bl. a. fangerne fra Bremerholm og andre forbrydere.\n1626 og følgende år.\nDannes flere private vandkompagnier, der i mange år forsynede byen med vand ved ledninger fra de omliggende søer.\nSankt Anne Skandse opføres, den første begyndelse til Kastellet.\nRetterstedet på Nytorv indrettes og den første henrettelse dér finder sted 14. august.\nEn kirke udenfor Nørreport på den gamle pestkirkegård (se 1546) indvies den 18. juni. Den var bygget efter kongens befaling og ved Vor Frue Kirkes midler. Den blev nedbrudt, da belejringen forestod 1658.\nToldboden flyttes til det vestlige blokhus ved Sankt Anne Bro, omtrent dens nuværende plads.\nDen gamle kornmølle ved Brede omdannes til krudtmølle.\nTre smede fra Solingen får privilegium på oprettelsen af en le- og knivfabrik i København; i 1643 får den ret til anlæg af en slibe- og polermølle ved Mølleåen (Rådvad); kort efter udvides den med en hammermølle. Leværket var blandt de manufakturer, der klarede sig bedst og længst. Dets mølle genoprettedes efter belejringens ødelæggelser ved Stampen i 1670.\nHolmens Skole oprettes af Christian IV.\nParykker omtales første gang i Danmark (i et synodialforbud).\nUnder en stærk storm blæser Spiret på Sankt Nikolaj Kirke og et af de små spir på Vor Frue Kirkes tårn ned.\nChristian IV lader en grøft og et dige opkaste fra Nørreport til Sankt Anne Skandse, der skal afgrænse det nye kvarter "Sankt Anne By". Diget var begyndelsen til den ny Østervold, som dog endnu i 1658 var ufuldendt. Det nye kvarter, som herved inddroges i byen, forøgede byarealet til det dobbelte. Det kaldtes i Frederik III's tid "Ny København" og omfatter de nuværende Sankt Annæ kvarterer. Der udarbejdes en plan til anlæg af en stjerneformet by om et ottekantet centraltorv, der dog aldrig gennemførtes (som for Christianshavn, se 1618), men hvorom endnu rester i Nyboders plan vidner.\nLundebispens gård mellem Østergade og Nikolaj Plads opføres.\nStore Vibenshus bliver vagthus ved den af Frederik II anlagte landevej fra København til Frederiksborg. Store Vibenshus brændte 1925.\nFattigvæsenet omorganiseres. En direktion sættes i spidsen for det. Silkehuset omdannes til "Konventhus".\n"Den store Stenbro" eller den ny Helsingørvej anlægges fra byen (omtrent fra det senere Kongens Nytorv) gennem Nyboder til den i 1647 opførte ny Østerport. Den forsvandt, da stjerneplanen gav plads for Rüses plan (se 1663). En rest af "Den store Stenbro" er Gammelvagt i Nyboder. En rest af den ældre Helsingørvej var den nedlagte Helsingørgade.\nHelligåndshospitalet flyttes fra Vartov (se 1607) ved Strandvejen til (nuværende) Trianglen på Østerbro, men beholder navnet Vartov (Ny Vartov). Denne firfløjede gård var en bastion i Christian IV's fremskudte befæstning (se 1619), der i 1658 måtte overgives til den svenske hær (ligesom Ladegården) og blev ødelagt under belejringen.\nDe første 24 huse af Nyboder opføres.\nKongen lader bygge Tagenshus ved "fuglestangen" som vangehus i Rådmandsrnarken.\nSankt Petri Kirkes nordre korsfløj opføres, den søndre tilføjes 1634.\nKongens Bryghus brænder og ombygges.\nDer føres vandledninger af bly fra Peblingesøem gennem stranden over til Christianshavns Torv, hvor der opsættes en blåmalet post.\nGammel Mønt-kvarteret, hvor Møntergården tidligere havde ligget i Sankt Klare Kloster, udparcelleres til bebyggelse.\nChristian IV fejrer sin ældste søns, den udvalgte Prins Christians, bryllup med prinsesse Magdalene Sibylle 5. oktober, formentlig det pragtfuldeste bryllup, der nogensinde har været fejret i København. I anledning heraf blev Højbro og Holmens Bro fra træbroer omdannet til stenbroer. Til at forestå de musikalske fremførelser blev indbudt den berømte tyske komponist Heinrich Schütz, der samtidig udnævntes til kgl. kapelmester, i hvilken stilling han 1634-35 og 1642-44 fik stor betydning for musiklivets udvikling. Ved samme lejlighed opføres tre tyske skuespil, og der arrangeres turneringer, balletter, optog og meget andet.\nDet første avisprivilegium gives den 29. juni til to indvandrede tyskere.\nEn notarius publicus ansættes første gang.\nKøbenhavns Skipperliaugs skrå af 22. december. Laugshuset lå i Lille Kongensgade.\nKøbenhavns Garverlaug stiftes.\nEt guineisk-afrikansk og et østersøisk kompagni oprettes, begge dog uden større held og af kort varighed.\nI dette og det følgende år raser pesten atter, og antallet af døde anslås af Ole Worm, dee i modsætning til de fleste læger blev i byen, til 5000.\nBorgmester Mikkel Vibes gård, Strandgade 30\n32, samt naboejendommen nr. 28, de ældste gårde på Christianshavn er opført.\nGrundstenen til Trinitatis Kirke og Rundetårn lægges 7. juli. Kirken var oprindelig kun studenterkirke, blev i 1660 sognekirke.\nBytinget havde hidtil været holdt under åben himmel, der opføres nu et træhus nord for rådhuset med tag og kakkelovn til dets brug.\nChristianshavn gøres til en selvstændig købstad 8. juni, hvad den forblev til 1674.\nEn særlig domstol for søretssager oprettes.\nDet først fundne guldhorn. (fra Gallehus) overbringes kongen, der skænker det til den udvalgte prins Christian som drikkebæger. Det overdrages Ole Worm at undersøge og beskrive. det (bogen derom udkom 1641).\nEn elefant (indisk) kommer til København.\nBørsbygningen fuldendes. På begge bygningens langsider var gravet kanaler, så skibene kunne lægge til og varerne anbringes i lagerkældrene under Børsen; i det hele taget blev Børsen i sin ældre skikkelse mere et varemagasin end en børs.\nMagistraten opretter en skrive- og læseskole, ophørt 1682.\nDen latinske korsang i kirkerne afskaffes og afsyngelse af danske salmer indføres.\nEn tysk drejer får privilegium på anlæg af en geværfabrik (musketter og pistoler i Lyngby gamle kornmølle.\nRentemester Henrik Müller opfører en gård på Østergade, den senere Efter- slægtens Gård; nedrevet 1913.\nOpførelsen af en vældig rundkirke, Sankt Annæ Rotunda, inden for den ny Østervold begyndes. Den blev aldrig helt færdig på grund af krigen og finansnøden i Christian IV's sidste regeringsår (se 1663), Dens fundamenter kom for dagen ved udgravningen til Polyteknisk Læreanstalts ny bygning: 60 m i diameter og med 12 gavle. Den skulle være søfolkenes kirke. Holmens Kirke ombygges og udvides til korskirke 1640-41.\nEn midlertidig trækirke på Christianshavn indvies 22. maj.\nNyboder fuldendes. Det var dog kun den del, som ligger sydvest for Suensonsgade; hvad der ligger nordøst for denne, blev opført 1785-95. Af Christian IV's Nyboder er nu kun en længe (ved Sankt Pauls Gade) tilbage.\nDer anlægges en kongevej til Roskilde.\nEt kompagnihus for Islandsk Handel opføres på Skarnholmen, hvor nu Thorvaldsens Museum ligger.\nSankt Petri Menighedsskole oprettes. 1642. Rundetårn (kaldet Regenstårnet) fuldføres. (Se 1656).\nTold på tobak indføres.\n11. december-terminen anordnes. I 1656 bliver også 11. juni termin.\nStrandmøllen omdannes til papirfabrik (nedlagt 1898); børnehusets valkemølle flytter til Rådvad.\nEn gennemgribende reform af forholdsregler ved brand gives ved anordning af 11. januar Skorstene skal fremtidig anbringes inde i husene og med piben ud gennem taget.\nKrig med Sverige og Nederlandene begynder ved juletid ("Den Thorstensonske fejde"). Atter lider byen under ekstraskatter, hvervning, vagthold m.m.\nDet første anatomiske teater (auditorium) oprettes på universitetets grund. Det var udstyret med en kongeloge, som senere Frederik III ofte benyttede.\nChristian IV skænker sin frille Vibeke Kruse den store have langs nuværende Ny- havn, hvor senere Charlottenborg og den botaniske have anlagdes.\nChristian IV løber – om bord på "Trefoldigheden" – ud med flåden 29. juni for personlig at tage del i krigen (slaget på Kolberger Heide).\nAdmiral Peder Galt henrettes på Slotspladsen 31. august på grund af dårlig ledelse af flåden i krigen i juli.\nProfessor Simon Paulli indbyder i februar byens borgere (og navnlig barbersvendene) til mod betaling at overvære, dissektionen af en halshugget kvinde. Demonstrationen varede i 14 dage og overværedes af mange fornemme folk. Den fortsattes af andre. Lig måtte i disse tider ofte fremskaffes ved tyverier fra kirkegårde og rettersteder.\nKongen udnævner Ole Vind til kgl. konfessionarius efter at have hørt gentagelsen af hans prædiken i Vor Frue Kirke om hoffets "unoder".\n"De seks (oprindelig syv) Søstre" (eller Nybørs), seks (syv) ens renæssancehuse, ved Knippelsbro opføres af rentemester Henrik Müller (se 1900).\nTøjhuset brænder 12. februar efter en eksplosion under granatpåfyldning, genopføres i de følgende år.\nAdmiralsgården opføres i bindingsværk ved Den store Stenbro; fra 1661 i privateje; blev efterhånden udparcelleret og de sidste rester af den gamle gård (Store Kongensgade 21-25) nedrevet 1899.\nEn ny navigationsskole (for marinens ungdom) oprettes på Bremerholm (ved nuværende Hummergade).\nDen ny Østerport opføres for enden af "Den lange Stenbro" ved Nyboder. Den kaldes Helsingørs Port.\nDer oprettes et privilegeret saltværk på Slotsholmen, men det bestod kun i få år.\nDer udarbejdes en detailleret plan til bebyggelse af "Ny København"; man nåede dog ikke stort længere end. til gadernes afstikning, inden Svenskekrigen udbrød.\nDen første plan til opfyldning og bebyggelse af kvarteret Frederiksholm (Kalveboderne) approberes.\nDet første ostindiske kompagni ophæves.\nHelligåndshuset sælges til Helligåndskirken. Den gamle vestfløj bevaredes som begravelseskapel.\nEn i august pålagt accise på øl og brændevin fremkalder stærkt røre i borgerskabet, der kræver ligestilling med adelen, som var fritaget for denne afgift.\nForordning af 29. maj forbyder at bebygge fortovene med boder, bislag m.m. Dette forbud måtte dog stadig gentages.\nFrederik III forandrer Skarnholmens navn til Slotsholmen (som den efterhånden ved opfyldning var smeltet sammen med).\nMagstræde 17-19, to endnu bevarede senrenæssance-gavlhuse opføres ved denne tid.\nByens arbejdere går i et optog til slottet for at demonstrere mod statholderen, Korfitz Ulfeldt, hos hvem de har længere tids løn til gode.\nAlle jøder udvises 6. februar.\nKøbenhavns Vinhandlerlaugs skrå af 7. april.\nFrederik III overdrager 2. juni Ladegårdsmarken til 20 hollændere fra Amager, der bygger Ny Hollænderby eller Ny Amager omtrent på det sted, hvor nu Allégade findes. Ladegården bliver hospital for afsindige og pestsyge.\nDer opføres første gang en lille kirke på Frederiksberg. Den ødelagdes under belejringen 1659.\nVandtsnidernes og kræmmernes laug forenes til Det store danske Købmandskompagni. Fællesskabet ophørte 1688.\nSagen mellem Corfitz Ulfeldt og Dina Winhofers sætter byen i stærk bevægelse. Dina henrettes 11. juli. Korfitz Ulfeldt med familie forlader i al hemmelighed København 14. juli.\nPest raser atter i byen.\nKunstkammeret nævnes første gang.\nVed toldrulle af 13. august forstærkes de merkantilistiske tendenser i toldlovgivningen.\nDer oprettes et afrikansk og et grønlandsk handelskompagni.\nFrederik III ansætter Robert Colnet som kgl. glasbrænder. Glashytten lå ved Vandkunsten, men blev ødelagt under belejringen.\nEt kongebrev af 9. februar opfordrer lensmændene til at sende landets fornemste runestene ind til anbringelse på Trinitatis Kirkegård. Af de 13, som ankom, reddedes kun 4 ved branden 1728. De er siden 1867 på Nationalmuseet.\nUniversitetsbiblioteket flyttes til Trinitatis Kirkes loft.\nFrederik III overdrager postvæsenet til en privatmand, Poul Klingenberg.\n50 landflygtige bøhmiske klædemagere får privilegium til at udøve deres erhverv her og anvises plads i en stor bygning på Ladegårdens grund. De fik skatte- og toldfrihed. Deres virksomhed var en art, erstatning for Tugt- og børnehusets fabrikation.\nThomas Bartholin offentliggør i maj sin opdagelse af lymfekarrene (navnet skyldes ham) og vinder derved verdensry.\nEn heftig pest (bubon) raser i byen og bortriver 8551 mennesker (d.v.s. en trediedel af befolkningen), deriblandt Ole Worm, der ikke som andre læger ville forlade byen, og som havde mistet to hustruer i pestårene 1629 og 36.\nDen første muddermaskine til kanalernes rensning anskaffes.\nOle Worms Museum skænkes til Det kgl. Kunstkammer.\nEt saltkompagni oprettes. Ophævedes 1662, men efterfulgtes af flere andre under modstand fra Nederlandene, der så deres handel truet af disse monopoler.\nNørreport, som nu flyttes til enden af Frederiksborggades gamle del, fuld- føres.\nTrinitatis Kirke indvies 31. maj.\nObservatoriet på Rundetårn – det næstældste statsobservatorium i verden – tages i brug.\nI dette år, men især i begyndelsen af 1658, da svenskekongen Carl Gustav var gået over isen til Sjælland, arbejdes der med stor iver på de meget mangelfulde fæstningsværker. Ved freden den 18. februar 1658 undgik byen belejring denne gang.\nDe portugisiske jøder får 19. januar tilladelse til at drive handel (men ikke fæste bo) her i landet.\nStempelafgift ("skat på sejgletpapir") indføres.\nSukkerraffinaderiet "Phønix" ved Slotholmsgade oprettes af Det afrikanske Kompagni (privilegium af 3. november 1755). Driften ophørte 1888.\nI et andragende til kongen af 9. juni kræver borgerne en række friheder samt et byråd på 32 mand. Mens den svenske hær nærmer sig byen, lover kongen i et brev af 10. august, at København og Christianshavn skal blive frie rigsstæder, medbestemmende i alle rigets anliggender specielt told og accise, og med ligestilling for borgerne i en række hidtil adelige forrettigheder. Dette løfte animerer borgernes forsvarsvilje stærkt.\nLivgarden til fods oprettes 30. juni under navn af Kongens Livregiment, fra 1684 kaldet "vor garde".\nSvenskekongen står igen d. 11. august foran byen, hvis forstæder var sat i brand af forsvarerne, og belejringen begynder. Den hollandske flåde med hjælpetropper og proviant ankommer d. 29. oktober.\nSvenskerne anlægger en befæstning over Brønshøj og Bellahøjbakkerne. Brønshøj Kirke indrettes til arsenal.\nKvæsthuset indrettes efter gentagne flytninger i Sejlhuset på Bremerholm.\nStormen på København. natten mellem 10. og 11. februar afslås ved lige anstrengelse fra borgeres, studenters og krigsmænds side. Hovedkampen fandt sted mellem nuværende Vartov og Kongens Bryghus. Sejren fejredes dagen efter med gudstjenester i alle kirker. Men belejringen fortsattes, og byen led meget af kulde og sult.\nVed privilegierne af 24. marts opnår byen de attråede friheder som løn for dens fortjenester for landets frelse. Den 14. april vælges for første gang 32 borgerepræsentanter blandt de "fornemme borgere" samt 4 håndværkere. Disse friheder indskrænkedes dog snart grundigt (se 1661).\nByen får ny tilførsel af proviant fra hollandske skibe.\nDen 25. august sluttes våbenhvile og føres fredsforhandlinger i 5 "fredshuse", barakker, der rejstes i Rådmandsmarken.\nSvenskerne opgiver belejringen efter Carl Gustavs død 12. februar og drager bort 31. maj, efter at fred var sluttet i København. 26. maj. Byens porte åbnes 11. juli, og bønderne møder atter på torvene 13. juli.\nUnder krigen var størstedelen af de mange "manufakturer" ved Mølleåen ødelagt. De genopstår dog lidt efter lidt.\nStænderne -adel, gejstlighed og borgerstand – samles på Københavns Slot 10. september og vedtager 13. oktober, at kongen skal være arvekonge, og at håndfæstningen skal hæves. Herved blev enevoldsmagten faktisk indført. Denne beslutning skyldtes især borgmester Hans Nansen og biskop Svane. Den 18. oktober foregår arvehyldningen på Slotspladsen.\nHans Nansens berømte ordskifte med adelens fører Otte Krag finder sted på Højbro 9. oktober.\nBorgerlige får lov at holde karosser.\nSæbesyderiet på Christianshavns Vold anlægges i november af en hollænder, der i 1668 tillige får privilegium på at drive oliefabrik. Det var enevældens første manufaktur.\nGeheime-statsrådet og kancelliet oprettes 4. november.\nKonsumtionen (accise) indføres ved forordning af 18. november.\nFrederik III udsteder 24. juni nye privilegier for København. Disse blev i hovedsagen betydningsløse, og der er kun grund til at nævne følgende bestemmelser: præsident, borgmester og råd skal vælge 32 af de bedste og fornemste borgere, med hvem de skal rådslå om, hvad der kan tjene til stadens og menighedens bedste, såvel som om dens indtægter og udgifter. Herved skabtes den kommunale forvaltning, som i det væsentlige bevaredes til 1840. Kongen skænkede byen Roskilde lehn (Bistrup gods), hvorved den fik en ejendom, der senere blev meget værdifuld.\nHøjesteret oprettes 14. februar med lokaler på slottet. Også borgerlige kunne blive medlemmer af denne ret.\nLivgarden til hest oprettes.\nEn ny kirke opføres på Frederiksberg. Den lå vest for Pile Allé.\nPortpenge (l skilling af hver vogn) indføres ved forordning af 12. marts; de skal anvendes til gadernes renholdelse.\nDet forbydes 4. juni at. bygge mellem fæstningslinien og søerne (Københavns første demarkationslinie).\nBønderne i Sundbyerne får ordre til at flytte til Christianshavn indenfor voldene (af militære grunde).\nDer gives første gang bevilling (af 24. april) til afholdelsen af auktioner ("kommishandel") i København. Der ansattes én, senere to, auktionsmestre.\nParaplyer begynder at komme i brug ved denne tid.\nNye kompagnier for den islandske og færøske handel dannes.\nI 1662 og følgende år arbejdes der ivrigt på fæstningsværkerne for at udbedre de mangler, som havde vist sig under belejringen. – Sankt Anne Skandse ombygges til Kastellet Frederikshavn af den hollandske ingeniør Henrik Rüse (senere baron Rysensteen). Byens volde gøres højere og bastionerne større, og Vestervold føres fra Vesterport til dybet i stranden ved den i 1690 fuldendte Langebro. Løngangen nedbrydes og grunden til Frederiksholms Kvarter (Kalveboderne) opfyldes.\nGamle Kongevej anlægges.\nFrederik III bygger" Prinsessernes Gård", hvis hovedfløj nedbrændte i 1753, men hvis sidelænger svarer til de nuværende indgangsbygninger til Frederiksberg Have.\nDer gives 12. december tilladelse til oprettelse af en "skauborg" (skueplads); der spilles tyske stykker, først i Boldhuset, senere i et selvstændigt teater på Slotspladsen; teatret nedreves 1666.\nFrederik III skænker fattigvæsenet en gård på Christianshavn til indrettelse af et nyt børnehus; i løbet af få år blev det tillige en tvangsarbejdsanstalt for voksne, hvori dreves en omfattende fabriksvirksomhed (spindehus), og fra 1734 tillige rasphus, dvs.: arbejde ved raspning af farvetræ. Det fik i 1660erne tre valkemøller i gang ved Mølleåen; men det viste sig også nu vanskeligt at få varerne afsat til private, og hovedaftageren var militæret.\nDe danske præster i København klager til kongen over, at hele den store befolk- ningsforøgelse i disse år kommer den tyske menighed til gode.\nI det store terræn. som Christian IV havde indlemmet i byen, begynder den private bebyggelse efter den i 1650 anlagte, nu af H. Rüse ændrede plan med parallelgader. Store (dengang kaldet Ny) Kongensgade var den første gade, der fuldendtes. I befolkningen var der megen uro over planen, da man troede, at længdegaderne blev anlagt, så de kunne bestryges af kanoner fra Kastellet.\nDer udstedes for første gang privilegium på en stivelsefabrik i Danmark; den var anlagt på Christianshavn.\nFrederik III giver bevilling til at indrette Charlottenlund Skov til et folkeligt forlystelsessted.\nEn italiensk opera-ballet kommer til Danmark (debuterer ved en hoffest på Frederiksborg).\nDen ufuldendte Sankt Annæ Rotunda kirke sprænges i luften 20. maj, og materialerne anvendes til andet byggeri. Den store grund benævnes i den følgende tid Sankt Annæ Kirkegård og benyttes bl. a. som eksercerplads indtil den efterhånden bebygges (Guldhuset, Stokhuset, Sølvgades Kaserne m.m.).\nKongeporten (Sjællandsporten) og Norgesporten i Kastellet opføres.\nLangs Rosenborg Have (hvor nu Kronprinsessegade ligger) anlægges en palmaille for det da så yndede boldspil (engelsk: Pall mall).\nBorgervæbningen, der tidligere stod under magistraten, omordnes til et særskilt korps, hvis officerer og menige aflægger ed til kongen.\nLeonora Christine Ulfeldt hensættes 8. august som fange i Blåtårn. Corfitz Ulfeldt henrettes in effigie på Slotspladsen 13. november.\nCorfitz Ulfeldts gård nedrives og pladsen jævnes. Derved fremkommer Gråbrødretorv, hvor skamstøtten opstilles.\nDer ansættes for første gang en stadsbygmester 12. maj.\nFæstningens materialegård flyttes fra Rigensgade til Frederiksholms Kanal (26- 28); ombygget 1740.\nTøjhuset genopretter manufakturet ved Rådvad til krudtfabrik og sliberi for hugvåben.\nSognepræsterne får befaling om ugentlig at indgive beretning om fødsler, dødsfald og dødsårsag (19. august).\nEn 70 m bred palmaille-gade (til boldspil) anlægges ved denne tid uden for Østerport.\nEn italiener, M. A. Tonti, får 16. november eneret på at forfærdige, forhandle og udleje portechaiser. Brugen af disse vedvarede i ca. 100 år.\nStrandgades Kaserne (den ældste del) opføres som privatbygning. Den blev først i 1789 kaserne.\nKastellet modtager sin første indkvartering 28. oktober.\nEn avis indeholder 8. januar det første avertissement i Danmark: En lærer i bogholderi tilbyder undervisning.\nDet første tobaksspinderi (privilegeret) anlægges i København (i Studiestræde); det efterfulgtes allerede i 1770 af 3 nye privilegerede spinderier i København.\nEt nyt pesthus (navnlig for venerisk syge og fra 1697 sindssyge) opføres ved Kalvebod Strand, hvor senere "Belvedere" lå (omtrent ved hjørnet af nuværende Sønder Boulevard og Ny Carlsbergvej).\nHospitalet Vartov, hvis befæstede bygninger ved Trianglen var ødelagt under belejringen, og som derefter havde haft husly forskellige steder i byen, køber hjørnet af Farvergade og Vestervold (ombygget 1726 ff.).\nFrederik III underskriver Kongeloven 14. november, men den offentliggøres først 1709.\nEt nyt pragtfuldt spir opsættes på Sankt Nikolaj Kirke, der havde været kullet siden 1628 Det blev forbillede for det nuværende.\nAnders Bording begynder udgivelsen af "Den danske Mercurius" i august, den første avis på modersmålet. Den udkom en gang månedlig og gav på vers oversigter over den forløbne måneds begivenheder og udkom til Bordings død 1677. Den fik dog flere, mindre vellykkede efterligninger i de følgende år.\nDer gives tilladelse til oprettelsen af en offentlig fægteskole.\nHolmens Kirkegård ("Bådsmandskirkegården") på Østerbro indvies 10. august.\nVesterport, der tidligere stod forenden af Vestergade, flyttes til den nuværende Rådhusplads ud for den efter 1728 anlagte Frederiksberggade.\nChristianshavns Vold forlænges hen til nuværende Kalvebod Bastion. Amagerport opføres.\nDen store røde vippegalge på Hallandsås flyttes til Grønland ved Nyboder. Samtidig befales det, at Hallandsås skal hedde Kongens Nytorv.\nDer beskikkes første gang en stadsfysikus og -medikus.\n"Guldhuset" i Rigensgade opføres på den østlige del af Sankt Annæ Rotundas grund til brug for alkymisten Borri.\nDen første danske grammatik (Erik Pontoppidans) udkommer i København.\nChokolade omtales første gang i Danmark.\nDet gamle krudttårn (hvor senere Vandkunsten anlægges) nedrives.\nStokkerup skov indhegnes og indrettes til kgl. dyrehave. Året efter nedlægges Stokkerup by, og denne med tilhørende vang inddrages under Dyrehaven.\nDer udstedes befaling (4. juni) om at planere og brolægge Kongens Nytorv samt til ejerne af de tilstødende grunde om at opføre passende "købstadsbygninger". På stedet fandtes indtil da gamle voldrester, affaldsdynger m.m.: "Hallandsås". For at opmuntre byggeriet her og i Ny København gives der i den følgende tid ofte skattefrihed til bygherrerne.\nKommercekollegiet oprettes 22. september. Fra dette udgik initiativet til oprettelse af en række "manufakturer" (industrivirksomheder). Det udarbejder en ny merkantilistisk toldrulle 1672; det indgiver allerede i 1671 forslag om indførelse af fri religionsøvelse for alle kristne retninger samt jøder. På grund af gejstlighedens modstand lykkedes dette dog kun delvis, men fremgangsmåden over for kætterier blev dog mildere (bl. a. kaldtes Niels Steensen hjem). Kommercekollegiet ophævedes 1691.\nEt nyt Ostindisk Kompagni, der navnlig skal varetage handelen med Trankebar, oprettes 20. november; opløst 1729.\nTil "lustre" for hoffet oprettes 25. maj en greve- og friherrestand samt fastsættes en rangforordning og gemaksordinans, der nøje angiver trinene på den æresstige, der åbner adgang til kongens person. Dermed indførtes også titler, ens for adelige og borgerlige.\nEt vestindisk kompagni oprettes med eneret på handelen på Sankt Thomas, der var besat af Danmark 1665. Fra 1675 benævnes kompagniet Det vestindisk-guineiske Kompagni.\nTrommesalen anlægges. Det var et kvægtorv, som indtil 1880 lå omtrent ved Gl. Kongevejs udmunding i Vesterbrogade. Markedet åbnedes ved trommeslag (se 1879).\nDer pålægges en skat af hvert ildsted.\nDet forbydes natmanden for fremtiden at udkaste stadens urenhed i havnen fra Knippetsbro.\nDer udstedes 26. juli forordning om en ballastplads, hvor siden Christiansholm blev opfyldt; se 1695.\nUdgravningen af Nyhavns Kanal langs nordsiden af Ulrik Frederik Gyldenløves (tidligere Vibeke Kruses) have begynder 6. september; fuldendt 1673.\nAlle huse mellem Søerne og Volden nedrives. Blegmændene, som boede her, måtte flytte ud til den nuværende Blegdamsvej, ligeledes gartnerne.\nHvor Nyholm nu ligger rejses 2 pæle i vandet med hænder, der viser; hvor skibene skal kaste deres ballast.\nEn kridtpibefabrik anlægges første gang i København, men bestod kun i få år.\nBoghandler Daniel Paulli får 22. oktober bevilling til at udgive "Extraordinaire Relationes" med vekselkursen og priskuranten. De udgives ugentlig på tysk og månedlig på dansk. Fra "den skånske krig"s udbrud 1676 udgiver han tillige "Dansk Avis" ugentligt. Disse aviser udkom til Paullis død 1684.\nApotekervæsenet ordnes ved lov af 4. december.\nNiels Steensen (Nicolaus Steno), der har vundet europæisk ry som anatom og som geologiens grundlægger, er hjemkaldt af Griffenfeld og holder den 28. januar forelæsning og demonstration ved Det anatomiske Teaters genåbning. Han forlader dog snart igen landet for helt at hellige sig den katolske kirke.\nDet store kgl. Biblioteks bygning (nu rigsarkiv) fuldføres. I øverste stokværk anbragtes Kunstkammeret.\nSophie Amalienborg fuldføres i italiensk barokstil og bliver enkedronningens bolig. Det lå mellem Bredgasde og Ny Toldbodgade umiddelbart foran Fredericiagade, og dets store have strakte sig til nuværende Sankt Annæ Plads. Det nedbrændte 1689.\nKvæsthuset flytter til det tidligere Guldhus.\nGjethuset på Kongens Nytorv fuldføres. Det var kanonstøberi til 1757, da det blev artillerikadetakademi.\nVandkunsten anlægges som plads, idet mølledammen tilkastes og møllen nedlægges. Pladsen henlå dog som losseplads, indtil den i 1684 blev fisketorv.\nEn ny Nørreport fuldendes (arkitekt: L. v. Haven). Herved opstod den trekantede plads mellem Nørregade og Fiolstræde, Nørretorv.\nJordemodereksamen afholdes for første gang.\nChristianshavn., der siden 1639 havde været en særlig jurisdiktion og havde haft sin egen magistrat, indlemmes i København 15. oktober, men beholdt dog sit eget byting indtil 1685.\nDen første priviligerede hattemanufaktur oprettes.\nDen første lærredsfabrik i Danmark oprettes af Væverlaugt i Wildersgade (på den senere kasernes grund, nu Wildersgade 60-62).\nGriffenfelds Kapel ved Helligånds Kirke opføres.\nStadspræsident Peder Resen udgiver sit berømte kort over København. (tilegnet Griffenfeld), der viser regeringens fremtidsplaner med byen.\nSankt Jørgens Sø, som i nogen tid havde været eng, opdæmmes for befæstnin- gens skyld.\nAbel Cathrines Stiftelse oprettes 27. december. Den lå da i Dronningens Tværgade.\nGriffenfeld arresteres 11. marts og indsættes i Kastellets fængsel; dommen falder 26. maj.\nI anledning af "den skånske krig" opkræves for første gang en indtægts- og formueskat ("krigsstyr").\nEn hollandsk klædemanufaktur indrettes på Børnehuset.\nChristian IVs skib Trefoldigheden brænder på Københavns red i oktober.\nUlrik Frederik Gyldenløves gård på Kongens Nytorv fuldføres (påbegyndt i 1672); da den i 1700 købtes af enkedronning Charlotte Amalie fiorandrede den navn til Charlottenborg.\nDet første stokhus (militært fængsel) ved Østerport opføres, ombygges 1724. Det afløste et ældre, der lå ved Jarmers Tårn. Navnet kommer af, at fangerne låsedes fast i udborede huller i "stokke" (dvs. bjælker).\nMøllegraven tilkastes, og Løngangstræde opstår på dens plads.\nEt nyt arresthus opføres på den nordlige side af Slutterigade.\nMilitære mønstringer holdes på denne tid på Nørrefælled.\nEn hovedvagt opføres på Kongens Nytorv ved Ny Adelgades udmunding, den ombygges 1724 samt 1830 og nedrives 1875.\nFlådens Leje flyttes til "Hukken", en indpælet del af dybet, hvor det endnu findes.\nDer indføres en karosseskat.\nEn forordning af 21. maj befaler, at alle gader og stræder skal ombrolægges efter vaterpas; de på gaderne op til husene, anbragte skure skal fjernes; gaderenovationen reguleres under kæmnerens overtilsyn. Skralden indføres som varselsinstrument ved renovationen.\nTo forordninger af 18. oktober lover nye begunstigelser til folk, der vil oprette manufakturer.\nKøbenhavn. får sin første politimester (fra 1814 kaldet politidirektør).\nHof- og borgretten (for "karakteriserede" personer og hofbetjente) stiftes 23. januar.\nDen gamle saltskat ophæves 28. januar, og der indføres en grundskat, der atter hæves i 1694, hvorefter byen i over 100 år er fri for faste direkte ejendomsskatter (se 1802).\nEn indvandret franskmand får privilegium på oprettelse af et kniplingsmanufaktur.\nDamhuskroen nævnes første gang.\nDet forbydes at kaste ballast i havnen.\nDe to første "brandkompagnier" i København. træder i virksomhed ved denne tid.\nDemarkationslinien lægges ud til 2000 alen fra voldene (omtrent til nuværende Jagtvej). Blegdammene får dog lov at blive liggende.\nBedemænd omtales første gang.\nLigbæringen, der hidtil havde været udført af laugene, overdrages til 36 dertil udnævnte mænd. Kun studenterne gik dem vedblivende i næringen.\nPrinsens Bro, tillige kaldet Tøjhusbroen fra januar 1825, da Tøjhusgade fik sit navn fastslået ved kgl. reskript, bygges.\nStadens Værtshus, "Store Lækkerbidsken" (hvor nu "Højbrohus" ligger) afhændes til private; gården brændte 1795.\nGrundstenen til Vor Frelsers Kirke nedlægges 19. oktober.\nVed forordning af 27. februar, Københavns første fuldstændige byggelov, fastsættes, at alle huse i hovedgader skal opføres med grundmuret facade og være 2 etager høje. I sidegader er bindingsværkshuse endnu tilladt. Karnapper og udvinduer (vinduer, der rager udover facadens plan) til gaden forbydes og øverste etage må ikke springe frem over nederste. Den følger i det hele 'barokkens bygningsideal.\nEn forordning af 13. marts sætter grænser for klædedragtens pragt, overdådighed ved bryllupper m.m.\nLandartilleriets "Gamle Laboratorium" mellem Overgaden neden Vandet og Wil- dersgade springer i luften, hvorved mange huse ødelægges.\nChristian V's Danske Lov af 15. april skaber grundlaget for den nyere tids retsordning.\nNy vægt og mål indføres.\n9 bådsmænd henrettes ved Østerport (de 5 radbrækkes). De havde gjort mytteri på orlogsskibet "Havmanden" og kastet den vestindiske guvernør og flere befalingsmænd i vandet.\nNatvægterinstitutionen, et uniformeret korps på 68 mand, oprettes. Samtidig indføres vægterversene (vistnok af Kingo).\nThotts Palæ på Kongens Nytorv bygges af Niels Juel. Ombygges i 1760'erne af Jardin; siden 1930 fransk ambassadedomicil.\nDer fastsættes en straf på 3 år i jern på Bremerholm for beskadigelse af gade- lygterne.\nGrundstenen til Kvæsthuset ved den få år efter anlagte Kvæsthusgade nedlægges 26. maj.\nKongens Nytorv bliver halmtorv og torv for fuglevildt og brændsel. Der var i forvejen hestetorv.\nOgså pladsen inden for Vesterport (Vestertorv) bliver halmtorv.\nDet nye kvarter Kalveboderne får officielt navnet Frederiksholm. Dets anlæg, derunder selve kanalen, er nu i det væsentlige færdigt.\nMaskerader bliver almindelige ved denne tid. De havde dog tidligere været brugt ved store hoffester, bl. a. ved "den udvalgte prins'" bryllup 1634.\nIngeniørkorpset oprettes under navn af "Den danske Fortifikations-etat" 6. november.\nDet tillades 16. december jøderne at holde gudstjeneste i private huse.\n1685 og følgende år. En vold med 7 bastioner lægges i en stor bue fra Store Torvegades yderste ende til Kvintus, hvorved hele havnen bringes ind under befæstningen og flådens nye leje beskyttes; anlægget fuldført 1692.\nVed forordning af 21. marts bestemmes det, at natmænd, hestegildere, skorstensfejere og lignende skal anses som ærlige folk og ingen vanæres ved at udføre lignende arbejde.\nEn privilegeret klædemanufaktur oprettes på Guldhuset (se 1668); det blev ligesom Børnehuset leverandør til hæren og overtoges i 1718 af staten.\nEn særlig storslået ringrending ("karussel") finder sted på Kongens Nytorv 13. april, hvori flere hundrede ryttere deltog. Prisen var massive guIdbægere, dommere brødrene Jens og Niels Juel.\nDer gives reformerte fri religionsudøvelse og, forså vidt de var håndværkere, forskellige begunstigelser, takket være den "reformerte og stærkt industriinteresserede dronning, Charlotte Amalie. Som følge af forfølgelserne i Frankrig var en betydelig indvandring kommet i gang fra 1681. Den første offentlige reformerte gudstjeneste finder sted 11. januar i Vigant Michelbeckers gård, nu Nationalmuseets fløj langs Ny Vestergade, hvor en mindetavle er anbragt.\nLeonora Christine Ulfeldt løslades af Blåtårn 19. maj og afslutter sit "Jammers Minde" 2. juni på Husumgård, hvor hun opholdt sig nogen tid, før hun drog til Maribo.\nUniversitetet får almanak-privilegium 18. august.\n40 gårde i Badstruestræde, Endeløsstræde og Vimmelskaftet brænder 14.-15. november.\nDe almindelige faste-, bods- og bededage afskaffes ved forordning af 27. marts og i stedet for indføres store bededag.\nInkvisitionskommissionen, der bl. a. varetog torturens udførelse (senere kaldet Stokhuskommissionen), oprettes 13. april.\nEt branddirektørembede oprettes 17. april.\nParykker bliver almindelige, og samtidig aflægges skægget. Af de indvandrede franske reformerte var 18 parykmagere.\nPlessens Palæ i Bredgade opføres, nu en del af det tidligere Hotel Phønix.\nEn ny grundtakst udarbejdes. Ved denne indføres første gang matrikelnumre (Ole Rømers matrikel).\nDer indføres slangesprøjter i brandvæsenet efter hollandsk mønster.\nUnder en 2 dages kamp mellem livgarden og andre regimenter samt matroser bliver ca. 20 dødeligt sårede.\nHolsteins Palæ, Stormgade 10, nu Landbygningernes Brandforsikringsbygning, opføres; forlænget til begge sider 1706 og delvis ombygget 1756.\nAssistenshuset oprettes den 3. april som privat virksomhed i Kvæsthusgade; flyttedes i 1706 til Amagertorv, i 1739 til Store Færgestræde og i 1757 til sin nuværende bygning ved Nybrogade (Berregårds Palæ). Fra 3. juni 1753 blev det en statsinstitution.\nTyske jøder får tilladelse til at spinde og handle med tobak mod forpligtelse til at erhverve sig fast ejendom.\nChristian V's rytterstatue ("Hesten") på Kongens Nytorv rejses 24. november Bil- ledhugger C. A. l'Amoureux (se 1946).\nSophie Amalienborg (se 1673) brænder 19. april. Branden opstod i Operahuset, der var en tilbygning af træ, indviet 4 dage forinden på kongens fødselsdag. 171 mennesker omkom.\nBrandforordning af 23. juli bestemmer, at enhver ejendom skal være forsynet med brandhage, stige og læderspande; der bygges 5 nye sprøjtehuse.\nEt tehus omtales. Det lå ved Sankt Nikolaj Kirke.\nEn samling af de såkaldte "leverrim", der grasserede overalt i selskabslivet, udkommer i København.\nBorchs Kollegium stiftes 29. juli.\nReformert Kirke indvies 10. november.\nDen mægtige have ved det brændte Sophie Amalienborg nyanlægges af Ole Rømer. Ud til Norgesgade (Bredgade) og den samtidig anlagte Sankt Annæ Plads graves 30 alen brede kanaler.\nNyholmsopfyldning approberes af Christian V 9. april; anlægget sker i det grunde, vand mellem den ny vold om Christianshavn og flådens leje. Her grundlægges det ny orlogsværft.\nNye blodige kampe mellem matroser og soldater, hvori også civile deltager, udbryder Sankt Hans aften.\nVed kgl. befaling anlægges Toldbodvej, og i den følgende tid opfyldes den sumpede grund syd for den.\nLangebro fuldføres, den forbinder bastionerne på begge sider af stranden, og den kaldtes Kallebobro. Den var i mange år forbeholdt militæret, men kunne benyttes af civile fodgængere.\nNygade anlægges, en følge af branden 1685.\nKlædekræmmerne klager 4. februar til politimesteren over de jyske hosekræmmeres konkurrence, en klage der ofte gentages i de følgende år.\nAnlægget af en flydedok på Gammelholm fuldendes 10. november.\nUnder tryk fra hollandsk side må regeringen opgive sin importforbudspolitik og i en årrække nøjes med ret høje afgifter, herved rammes mange af manufakturerne alvorligt.\nSankt Annæ Plads anlægges ifølge reskript af 23. april.\nDet første orlogsskib, der byggedes på Nyholms værft, løber af stabelen. Det var Ivar Huitfeldts "Dannebrog".\nDet kgl. Ridderakademi i København for adelige og borgerlige oprettes 26. september som en erstatning for det nedlagte Sorø Akademi; ophørte 1710.\nEn "børsordonnans" giver de første lovregler for omsætningen på Børsen.\nDen første voldmølle (Gothersgadens) opføres.\nDe sidste heksebrændinger i Danmark.\nMosaisk Kirkegård på Nørrebro anlægges, først for tyske, siden tillige for portugisiske jøder.\nForordning om, at hvert hus i byen til forebyggelse af "klammeri, overlast og mord på gaderne skal være forsynet med kortgevær og deraf en mand udkomme til at gøre fred".\nEt limsyderi på Nørrebro (ved nuværende Solitudevej) omtales.\nNicodemus Tessin, Stockholm Slots bygmester, afleverer tegning til et stort residensslot, hvor Sophie Amalienborg havde ligget. Planen approberes, men udbruddet af krigen med Sverige 1700 hindrer dens gennemførelse.\nChristian V indvier to skydebaner ved falkestangen i Rådmandsmarken for Papegøjestangens Kompagni.\nPortene havde hidtil været strengt lukkede på søn- og helligdage. Nu tillades det at passere Nørreport på disse dage mod at betale portpenge.\nChristiansholms ø opstår ved opfyldning. Indtil 1723, da den overtoges af Orlogsværftet, hed den Motzmanns Plads.\nVor Frelsers Kirke indvies 19. april (arkitekt L. v. Haven); den gang havde den ikke det nuværende spir.\nEt nyoprettet fiskekræmmerlaug overtager fiskehandelen, som allerede da hovedsageligt fandt sted på sin nuværende plads, Gammel Strand.\nFalkoner Allé anlægges.\nVed forordning af 17. juni bestemmes, at alle i monarkiet trykte bøger skal afleveres til Det kgl. Bibliotek.\nDen Københavnske Post-Rytter", en ugentlig avis, udkommer første gang l. juli. Den havde også en tysk udgave. Post-Rytteren udkom til 1798.\nRegimentskvartermester Vodroff får overdraget de tidligere fremskudte fæstningsanlæg langs Sankt Jørgens Sø, hvorved Vodroffgård opstår og en række fabriksvirksomheder startes der (grynmølle, snustobaksfabrik, valkemølle, slibeværk m.m.).\nNy Hollænderderby (se 1651), hvis bønder allerede var forarmede under belejringen, brænder, og 2 år efter fratager kongen kolonisterne deres privilegier. Mange flytter bort, og resten sælger efterhånden deres jord til lyststeder.\nUlrik Frederik Gyldenløves Gård (fra 1852 Grev Moltkes Palæ) på hjørnet af Dronningens Tværgade og Bredgade opføres 1699-1702; i 1930 overtaget af Håndværkerforeningen.\nBevilling gives 18. marts til beværtning på Brokkensbod ved Toldbodvej. Omtrent samtidig opstod på vejens modsatte side det fornemme Toldbod Vinhus.\nKingos salmebog udkommer 15. april og autoriseres til kirkebrug.\nDet forbydes fra Mikkelsdag enhver, militær eller civil, at vise sig ved hoffet i andet uldent klædebon end af indenlandsk fabrikat. Samme år oprettes en ny afdeling i Børnehuset for fabrikation af finere klæde samt et farveri.


Wall ball 4 kg - til effektiv træning - gratis fragt - se tilbud\nForside / Produkter / - Træningsbolde / Wall ball - 4 kg\nDu kan se flere lignende produkter her\nDu kan også tilmelde dig nedenfor og\nmodtage en email,\nnår produktet igen er på lager:\nWall ball - 4 kg. Egnet til de fleste. Træn hele kroppen intensivt og effektivt med denne træningsbold.\n4 kg wall ball - sort med logo\nViste du, at en typisk wall ball øvelse er at kaste den mod væggen og fange den igen? Giver rigtig god udholdenheds træning til hele kroppen. En 4 kg er hverken for let eller for tung og egnet til de fleste. Dem der ønsker at kunne udføre rigtig mange gentagelser kan sagtens vælge en mindre vægt wall ball.\nTræning med wall balls og generelt træning med motionsbolde er ved at være meget populær især ved cross-udøvere.\nPerfekt til at udføre eksplosiv funktionel træning og decideret styrketræning. Forskelllige vægtklasser (vi tilbyder wall balls i forskellige kilo) er til begyndere og øvede, hvor det tit er udgørende hvor mange gentagelser man vil kunne lave. De større vægtklasser anbefales til mere rutinerede sportsudøvere, til dem der ønsker at øge intensiteten og især trænede cross-udøvere.\nWall balls er rigtig lækre træningsbolde og egnet til uttalige øvelser. Det fine materiale de er fremstillet af gør det rart at holde ved dem. Overtræk er lavet af høj kvalitets kunstlæder med et polyuretan lager og overlappende sygning på den ene side og fyld er lavet af silke vat.\nOne size modeller : 29 x 29 x 29 cm\nGodt greb grundet kvalitets materiale\nKg antal er vist på bolden\nPraktiske træningsbolde i mange forskellige størrelser og flere farver - i en god kvalitet\nFIND DEN RIGTIGE TIL DIG\nEgnet til træning\nTræningsbolde egnet som ergonomisk kontorstol\nHjemmetræning når det passer dig


Pianeta Terra, Amsterdam - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nRestauranter i nærheden af Pianeta Terra\nRestauranter i Brunch i Binnenstad\nAktiviteter i nærheden af Pianeta Terra\nNr. 136 af 3.463 Restauranter i Amsterdam\nBeulingstraat 7, 1017 BA Amsterdam, Holland\nPianeta Terra er ikke tilgængelig på det valgte tidspunkt. Vælg et andet tidspunkt, eller søg efter restauranter med kapacitet.\nHelt i top niveau\nVi fik reserveret bord dag før og det var en rigtig god ide. En lille og meget charmerende italiensk restaurant hvor mad produkter kvaliteten er helt fra toppen (en bestemte steder fra Italien!), hvor chefen hilser alle gæster med en smilende bongiorno og gesterne blev...Mere\nTak, Wojciech C\nVi fik en fantastisk tre-retters chef choice. Foruden den skønne mad, var servicen helt i top! Vil klart anbefale dette hyggelige sted til alle og enhver, da de lytter til hvad du kan lide eller ikke bryder dig om.\nTak, Nadia E\nRestaurant Terra er en dejlig Italiensk restaurant med god betjening og fremragende mad. Vi havde en rigtig dejlig oplevelse og følte os godt behandlet. Maden er veltillavet og er en fryd for alle sanserne. De bedste anbefalinger herfra 😄😄😄😄😄\npianeta_terra_adam, Owner hos Pianeta Terra, svarede på denne anmeldelseSvarede 18. juni 2014\nIkke færdiglavet og stegt\nFremragende! En kulinarisk nydelse\nUkomplicerede, vidunderligt måltid\nOverraskende godt for en italiensk i udlandet\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Pianeta Terra.\nAdresse: Beulingstraat 7, 1017 BA Amsterdam, Holland\nTelefonnummer: +31 20 626 1912


» Bestil Red Band Frugtvingummi Smile 1200g – 44.99 kr.\nRed Band Fruchtgummi Smile til en billig pris kun på Netpris.Store frugtgummi hoveder fra Red Band. Du vil med garanti nyde hver en bid af disse forholdsvis søde smilende vingummier. De her store smileys med det meget glade ansigt kommer i diverse forskel (Læs mere)\n44.99 kr. (Vis fragtpris)\nNavn: Red Band Frugtvingummi Smile 1200g\nEn stor portion online firmaer giver nu til dags diverse forskellige leveringsmodeller. Førstevalget hos mange er nu om dage at få afleveret pakken hos en pakkeshop, så du nemt selv kan hente de nyindkøbte produkter præcis når det passer dig. Leveringstypen er altså ualmindeligt bekvem, og i mange tilfælde tillige den mest prisbevidste leveringsmulighed ved køb af Red Band Frugtvingummi Smile 1200g.\nDu burde ydermere tænke over at bestille pakken til levering hjem til dig eller til adressen på dit arbejde. Fragttypen er uheldigvis en anelse mindre prisbillig, men samtidig virkelig bekvem. Den billigste form for levering kan ikke modsiges at være at hente ordren selv, hvilket er betinget af at du har bopæl nær internet forretningens arbejdslager.\nAntal dages levering på Slik & Chokolade > Lakrids & Vingummi > Vingummi er jo særdeles væsentlig når vi behøver pakken lige om lidt, så med det formål er det bestemt vigtigt at vi tjekker den estimerede leveringstid på det aktuelle produkt.\nDe fleste online outlets frembyder levering efter en enkelt hverdag på mange varenumre, eksempelvis Red Band Frugtvingummi Smile 1200g, men vær vagtsom da det afhænger af at der bestilles forud for et fastsat tidspunkt, således at de højst sandsynligt kan nå at få de nye varer distribueret forud for at lagermedarbejderne har fri.\nFlere shops på nettet yder levering uden omkostninger, men oftest er det betinget af at der erhverves for et konkret beløb. Desuden burde du beslutte sig for den billigste slags levering, som mange gange – ligegyldigt om du befinder sig nær Randers, Hillerød eller Aars – vil være at få fragtfirmaet til at bringe pakken til et afhentningssted.\nDet er efterhånden temmelig hensigtsmæssigt for internetbrugere at søge information om priser på tværs af online forretninger, og til gengæld har mange Red Band webshops ikke kunne slippe for at tvinge prisniveauet på specielt deres bedst i test produkter – til drenge og piger, og samtidig også til mænd og kvinder – voldsomt, og endda nogle gange præstere gebyrfri levering.\nMen det kan alligevel blive lønnende at besigtige indtil flere firmaer på nettet efter udsalg på Red Band Frugtvingummi Smile 1200g forinden du køber, således at du er på den sikre side med at få den mindst kostelige pris.\nMan må ikke desto mindre være klar over, at i tilfælde af at en online virksomhed afhænder bedst i test varer for en udsalgspris der er utopisk lav, så kan det ofte være en varsel om en falsk online butik. Køb med kort er i hvert fald omfattet af en orden, der begunstiger køber imod falske online varehuse.\nVi går generelt ind for køb med gængse betalingskort eller mobilbetaling. Alternativt bør du overveje et afdragstilbud som eksempelvis ViaBill, for så vidt du tilstræber at betale beløbet senere.\nFør folk shopper hos en Red Band internet forhandler burde man i reglen bese e-butikkens vilkår, dog er det naturligvis ikke særlig interessant.\nEn anden valgmulighed kan derfor være at tjekke hvorvidt e-shoppen er e-mærket, som almindeligvis er en antydning af at online virksomheden retter sig efter de gældende danske regler, samt at hjemmesiden rutinemæssigt gennemses af fagfolk der er meget bekendte med de gældende love. Dette er desuden din lejlighed til støtte, når du møder udfordringer med dit køb.\nForuden dette anbefales det at du er sat ind i de mest relevante bestemmelser der har betydning for handlen, for eksempel hvilken ombytningsrettighed online virksomheden kører med. I den forbindelse er det tilmed essesentielt, at man til enhver tid bibeholder ens købsbekræftelse, så man når som helst vil kunne påvise købet af Red Band Frugtvingummi Smile 1200g, uafhængig om man skal købe til en voksen eller et barn.\nTrustpilot medfører tilpas værdifulde løsninger til at blive klogere på en lang række andre kunders bedømmelser og på grund af dette er det fornuftigt, at du bliver klogere på internet forhandlerens bedømmelser af Red Band Frugtvingummi Smile 1200g før du placerer din ordre.\nFacebook yder lige så vel evigt uafhængige metoder til at få indsigt i online forhandlerens kundefokus. Tilmed møder vi mange online butikker hvor kunder kan udforme en evaluering af købsoplevelsen, hvilket ydermere burde benyttes til at afveje hvor tilfredse kunderne er.\nWebsitet er finansieret af reklameindtægter. Vi hjælper en række online outlets når vi formidler butikkernes varer, og tager kommission ifald den bruger vi sender videre foretager et indkøb.\nFakta vedrørende varer og firmaer på nettet opretholdes hyppigt, men der gives ikke garantier imod reguleringer der måtte være udført siden vi sidste gang opdaterede de anvendte data.