Projektorienteret forløb: Skal du i praktik?\nEr du studerende og overvejer du projektorienteret forløb? Er du nysgerrig efter at vide, hvad formålet med projektorienteret forløb er, og hvad du kan få ud af det, så deltag i dette arrangement, hvor du vil få en masse relevant viden og inspiration.\nDato tir 13 nov\nKom til dette arrangement og få inspiration og viden om formålet med projektorienteret forløb. Du får indblik i, hvorfor og hvordan projektorienteret forløb er værdifuldt for dig.\nVi sætter fokus på, hvilket udbytte du selv kan få – både personligt og fagligt. Vi kommer omkring rammer for projektorienteret forløb, herunder forventninger til tidsforbrug, muligheder for projektorienteret forløb i udlandet og tips og ideer til, hvor man kan finde en praktikvært, og hvordan du kan tage kontakt. Desuden vil du både høre oplæg fra en alumne fra Arts samt en studerende, som er i praktik i dette semester. De vil dele deres oplevelse, erfaringer og gode råd om praktik til jer studerende.\nArrangementet er for dig, der…\nEr kandidatstuderende, og overvejer om du skal i praktik, men gerne vil vide mere om, hvad det indebærer.\nEfter arrangementet har du fået…\n- Inspiration og gode råd til projektorienteret forløb.\n- Viden om formål, rammer og forventninger til projektorienteret forløb.\n- Kendskab til, hvorfor projektorienteret forløb kan være fordelagtigt i forhold til din fremtidige karrierevej.\nAfslutningsvis sætter vi tid af til dialog, hvor du er velkommen til at stille spørgsmål. Arrangementet afholder i samarbejde med Studievejledningen.


Er du den næste elevformand i Farmakonomforeningen? | Farmakonomforeningen\nIndflydelse, spændende erfaringer og et rigtig godt netværk. Det er noget af dét, man får med sig som elevformand i Farmakonomforeningen. Selvom titlen måske lyder fornem, så er det mest af alt bare interessant. Hør her hvordan nuværende elevformand Nanna Fyllgraf Lorentzen beskriver det.\nDa Nanna er tredjeårselev, skal der vælges en ny elevformand ved årets generalforsamling i elevsektionen, der bliver holdt på Farmakonomforeningens virtuelle elevdag, lørdag den 13. marts. Så hvis du synes, det lyder spændende, så overvej om det ikke er nu, du skal gøre en forskel!\nEr du ikke tilmeldt elevdagen endnu? Gør det her!\nLæs mere om arbejdet i elevbestyrelsen


Styrofoam er almindeligt kendt varemærket for en type af støbt plast skum kaldet polystyren . Mange typer af emner er lavet af Styrofoam , herunder tallerkener, bægre og emballage . Styrofoam er fast , når ved stuetemperatur , men vil smelte , når det udsættes for varme . Den plastiske vender tilbage til en solid state efter det køler .\nKritikere siger, at opvarmning Styrofoam udgivelser toksiner , der kan forårsage sygdom og ruin mad . Men de fleste af videnskabsfolk siger er dette ikke tilfældet . Mange sorter af Styrofoam er sikre at mikrobølgeovn , og disse produkter bør have en " mikrobølgeovn-safe " label stemplet et sted på dem . Som med alle retter og mad, kigge efter dette stempel , før du placerer et objekt i mikrobølgeovnen . For eksempel er de fleste af Styrofoam takeout containere fra restauranter ikke mikrobølgeovn .\nStyrofoam i mikroovn\nVarmen fra en mikrobølgeovn kan forårsage en reaktion i Styrofoam plast . Styrofoam 's smeltepunkt er lavere end kogepunktet for væsker . Det betyder, at når Styrofoam , der ikke er mikrobølge-sikkert er microwaved , vil det sandsynligvis smelte . Smeltet Styrofoam vil ødelægge noget at spise eller drikke , at det kan indeholde , og vil også skabe en rod i mikrobølgeovnen . Af denne grund , Styrofoam , der ikke er mærket som mikrobølgesikkert bør ikke opvarmes i mikrobølgeovnen . Altid holde øje med Styrofoam containere , mens de er i mikroovnen og slukke for varmen , hvis de synes at være smeltning.\nHvordan sol pizza skabsovne arbejde ?\nhvordan man kan gøre brint ved elektrolyse\nhvordan er fedtsten dannet ?\nLæs mere: hvad er pneumatik ?


Staten vil bruge en halv milliard på Microsoft-konsulenter | Version2\nStaten vil bruge en halv milliard på Microsoft-konsulenter\nØkonomistyrelsen leder efter fem Microsoft-leverandører til at levere konsulentydelser. Værdien af rammeaftalen på 440 millioner kroner kan blive mangedoblet, hvis flere går med.\nMorten K. Thomsen@journamorten Tirsdag, 6. juli 2010 - 6:57 23\nStaten sætter nu sine Microsoft-konsulentydelser i udbud. En ny rammeaftale med fem leverandører skal give vinderne eksklusiv ret til alle Microsoft-relaterede ydelser i staten.\nAftalen løber som udgangspunkt to år, men kan forlænges i to år yderligere. Den forventede omsætning på rammeaftalen er mellem 400 og 440 millioner kroner. Men dette tal kan mangedobles, hvis kommuner og regioner også vælger at benytte sig af aftalen.\n»Såfremt kommunerne, regionerne, selvejende institutioner mv., Danmarks Nationalbank og Folketinget måtte vælge at gøre brug af rammekontrakten, vurderes den potentielle volumen at blive flere gange større,« står der således i udbudsmaterialet.\nRammeaftalen dækker over it-konsulentydelser til foranalyse, installation, vedligehold mv. af Microsoftprogrammer på blandt andet Windowsservere, applikationsservere som Exchange, MS SQL og MS Sharepoint og øvrige servere til for eksempel datacenter management og backup.\nDerudover dækker rammeaftalen det, der betegnes pc-operativsystemer, officepakker og -programmel og øvrigt Microsoft-programmel.\nTil gengæld dækker aftalen ikke ERP-løsningen Navision Stat, der ellers også er Microsoft-funderet.\n#1 Thomas Sørensen 6. juli 2010 - 08:41\n#2 Jimmy Frydkær Dürr 6. juli 2010 - 08:51\nJo - Danmark ér godt nok "Microsoft-land" nummer ET.\nVi oplever nedskæringer og sparekrav over alt i det offentlige, børnehaver, vuggestuer, skoler og ældreforsorg. Der er simpelthen ikke råd til at man har en ordentlig standard på landets institutioner, men man kan med lethed finde millioner og atter millioner at pumpe direkte i lommen på dømte kriminelle firmaer i USA. Hvor er lige logikken i dette? Havde det ikke været bedre at bruge de penge på samfundsnyttige opgaver, frem for i sidste ende at smide dem i toilettet?\n#3 Vijay Prasad 6. juli 2010 - 09:15\nDer kunne de have sparet de penge ;)\nGod sommer der!\n#4 Kim Henriksen 6. juli 2010 - 09:38\nRe: Kunsulentbistand for millioner?\nDer er simpelthen ikke råd til at man har en ordentlig standard på landets institutioner, men man kan med lethed finde millioner og atter millioner at pumpe direkte i lommen på dømte kriminelle firmaer i USA. Hvor er lige logikken i dette? Havde det ikke været bedre at bruge de penge på samfundsnyttige opgaver, frem for i sidste ende at smide dem i toilettet?\nFordi ingen af de Amerikanske virksomheder som har doneret kode til opensource, er nogensinde blevet dømt for noget.\nMon ikke der skulle bruges lige så mange penge på holde diverse opensource produkter kørende?\n#5 Kasper Birch Olsen 6. juli 2010 - 09:50\n#6 Thomas Watts 6. juli 2010 - 10:05\ner ofte lidt af en dyd.\nEt herligt Sherlock Holmes citat: It is a capital mistake to theorize before one has data.\nEr der nogen der reelt ved, hvor meget vi her taler om af hardware, software, analyser (hvor mange, hvorfor, hvor, hvilken art)?\nJeg siger ikke, det nødvendigvis er et fornuftigt beløb at kaste efter MS i staten, men uden at kende omfanget af opgaven er det useriøst at gå amok over det.\nDer kan sagtens gemme sig et KÆMPE arbejde i denne rammekontrakt, især da der bl.a. ligger i den at undersøge it-miljø og bringe det til best practise standard - standardisering af statens it-miljøer? Ouch, en opgave...\nudvidelser af programmel\ntilpasning og fejlrettelse\nsimpel vedligeholdelsesassistance (tilkaldeaftale), herunder en tilkaldeordning og hotline.\nSamtlige de pinde er store, store projekter når man har med miljøer at gøre i offentligt regi - pga størrelse, kompleksitet og legacy (også kaldet "mange års idioti")\nI øvrigt lidt opklaring ift. V2 artiklen...\n"Med hensyn til de i punkt II.1.4) og II.2.1) anførte beløb bemærkes, at disse er anslået ud fra skøn over historiske forbrugsmønstre i staten for rammekontraktens løbetid inklusive optioner. Det vil sige for i alt 4 år."\nSå artiklen er lidt misvisende i sin ordlyd "Aftalen løber som udgangspunkt to år, men kan forlænges i to år yderligere." Her lyder det som om, de 400mil er for 2 år med mulighed for 2 år mere, givetvis til samme pris (sådan læste jeg den ihvertfald).\n#7 Jesper Lund Stocholm 6. juli 2010 - 10:05 Blogger\nJeps - OSS er "gratis".\nEt tal på 440 millioner giver i øvrigt ikke mening, hvis man ikke har en idé om, hvor stor området er.\n#8 Bo Normann Jensen 6. juli 2010 - 10:07\nMon ikke også det er tid til en statslig rammeaftale for vedligeholdese/indkøb af Ford biler.\n.. hvis Toyta så prøver at sælge staten biler billigere, så kan man sige at man ikke har en organisation, der kan vedligeholde Toyotaer.\nVi vil jo helst have Ford, uanset om det kan forsvares økonomisk\n#9 Thomas Watts 6. juli 2010 - 10:22\nFordi man afsætter penge til at drifte sit nuværende miljø (og der naturligt stiller krav om opgradering osv. så man er fremtiddsikret in case) har intet at gøre med, om man overvejer at gå andre veje nu eller i fremtiden.\nI virkelighedens verden er staten en massiv størrelse, der er meget svær at håndtere it-mæssigt, og man kan ikke med et snuptag hoppe på open source - uanset mo det giver mening eller ej.\nPersonligt er jeg tilhænger af, at man benytter det værktøj, der bedst klarer opgaven man sidder med, samtidig med at man skeler til, om prisen står i relation til det ekstra, man får ud af netop dét værktøj.\nHvis det betyder $$$ til MS at få tingene til at fungere - so be it. Hvis det kan gøres godt nok/lige så godt/bedre med open source UDEN at lægge organisationen fysisk og/eller økonomisk ned ved selve skiftet - ja så skal man se på open source.\nForveksel ikke nødvendighed (og inerti) i nuværende setup med manglende vilje til at undersøge alternativer...\n#10 Morten Steen Søndergaard 6. juli 2010 - 11:35\nHar nogen regnet på om staten har sparet penge ...\n... på de allerede indgåede rammeaftaler. Eller om det bare ser godt ud på parpiret når aftalen bliver indgået?\nHørte fornyligt udtrykket "stordrifts-ulemper" ifm. den gennemførte kommunalreform; "servicen er blevet ringere, til gengæld er den blevet meget dyrere!".\nKunne det tænkes at man er på vej ud i noget lignende ved at lægge 440 mio. i lommerne på 4-5 leverandørere? Det er da muligt at timeprisen er lav, men hvis nu arbejdet tager dobbelt eller tredobbelt så lang tid, så er den lave timepris jo hurtigt brugt. Det er jo ikke så lang tid siden at vi så i tv, at eksterne konsulentfirmaer (der leverer til statslige institutioner) sagtens kunne fakturere 20-40 timer (og i flere tilfælde langt mere) pr. medarbejder pr. dag!!\n#11 Gert Agerholm 6. juli 2010 - 12:00\nHvilke løsninger vælges?\nAt man skal bruge penge på konsulentbistand, vedligeholdelse osv. er helt klart. Det skal man ligegyldigt om det heder OpenSource, MS eller hvad det nu er man anvender. Men jeg kan ikke have andet end en lille bismag i munden når man går ud på den måde.\nVil en MS konsulent pege på andet end MS løsninger? Jeg har mine tvivl.\nIkke for at starte en diskussion om standarder, men mig bekendt har OOXML lidt problemer med at opfylde de krav man stiller til et åbent format. Og vil en MS konsulent på det punkt gå ud og sige "Brug MS Office, men i må ikke anvende OOXLM (endnu)"? Jeg tvivler. Dette kunne nemt igen blive et forsøg på at få OOXML ind som standard af bagdøren. "Nu har vi det, og kan ikke bare lige lave om på det, så derfor bliver vi nød til at godkende det". Same procedure as every time.\nVedligehold skal være, men så lad det blive ved vedligehold. Gå i stedet ud og lav en visions plan for fremtiden, hvor vil vi hen? Hvordan kommer vi der hen? Og så GLEM alt om proprietære standarder.\nMen nu forlanger jeg måske for meget, for det kræver jo neutralietet.\n#12 Deleted User 6. juli 2010 - 12:39\nRammeaftale på support\nAt staten skal bruge support til sine MS produkter, det er hvad det er. Men igennem en rammeaftale, puha!\nGiv leverandøren monopol, så sparer vi penge. Og da specielt når vi snakker om et så bredt spektrum af opgaver hvor kvaliteten af det udførte arbejde er praktisk talt umulig at måle.\n#13 Jesper Lund Stocholm 6. juli 2010 - 13:00 Blogger\nRe: Hvilke løsninger vælges?\nIkke for at starte en diskussion om standarder, men mig bekendt har OOXML lidt problemer med at opfylde de krav man stiller til et åbent format.\nIkke for at starte diskussionen op - men det er ikke korrekt :o)\nOg vil en MS konsulent på det punkt gå ud og sige "Brug MS Office, men i må ikke anvende OOXLM (endnu)"?\nHver eneste gang en kunde kommer til mig og beder om at et givet system skal kunne udstille data "til Excel", så anbefaler jeg dem altid en løsning, hvor data udstilles i både OOXML og ODF. Dermed rammes absolut bredest i forhold til brugerne af dimsen.\n... bare fordi nogen kan lide at kalde én "MS konsulent", så er det altså ikke Guds givet, at vi altid sætter kikkerten for det blinde øje (efter vi har grebet fat i vores ankler).\nJesper Lund Stocholm CIBER Danmark A/S\n#14 Peter Lind 6. juli 2010 - 13:04\nEksklusiv aftaler ...\n... fordi vi ikke har brugt penge nok på de facto eksklusiv-aftalen med CSC hos politiet?\n#15 Gert Agerholm 6. juli 2010 - 13:50\nDet er glædeligt at MS konsulenter også kan anbefale andet end MS formater. Men jeg har det lidt svært med ordet "MS konsulent", for så vidt på samme niveau som "Oracle konsulent", "OpenOffice konsulent" osv.\nEn konsulent bør være neutral. Selvfølgelig kan vedkommende efterfølgende trække på MS eksperter, hvis det er det løsningen peger på, men en leverandør bør først komme på banen når man konkret kigger på faktiske implementeringer.\nEn MS konsulent i dette tilfælde bør involveres når man snakker om vedligeholdelse/optimering. Konsulenten SKAL være neutral når vi taler om fremtidige planer og implementeringsmodeller.\nJeg ved godt at dette er lidt teoretisk, en hver handler ud fra den viden man har, men man må godt være lidt idealist eller stræbe efter at være det.\nNu hvor vi alligevel er igang :-) Siden hvornår er OOXML kommet med på denne liste:\nHar vi haft et meget hurtigt arbejdende udvalg? http://www.version2.dk/artikel/15094-nyt-ekspertudvalg-om-dokumentformat...\nVi er nok ude i "ordkløveri". OOXML kan måske opfattes som åbent, men den er dags dato ikke godkendt som et godkendt format for det offentlige i DK. Listen består for tiden kun af ODF som redigerbar standard. Det er her i jeg mente der er et problem. OOXML kommer måske med på listen, men det kan man ikke tage som værende givet eller på forhånd, derfor skrev jeg også (endnu).\n#16 Jesper Lund Stocholm 6. juli 2010 - 14:02 Blogger\nDet er faktisk også mit indtryk, at de fleste af "os" er.\nSiden hvornår er denne artikel på version2 blevet til "selve listen"? Med andre ord - listen er endnu ikke formuleret. Det er korrekt, at ODF er nævnt i konklusionspapiret - men selve listen mangler vi endnu at se formuleret.\nJeg har i øvrigt tidligere skrevet om nogle af de problemer jeg ser med kriterierne for at komme på listen på http://www.version2.dk/artikel/13784-konklusionspapiret-om-dokumentformater\n(jeg ser lige, at indlægget dengang afstedkom 101 kommentarer ... det var sgu da voldsomt)\n#17 Henrik Sørensen 6. juli 2010 - 14:08\nEr dumhed i den størrelse lovligt?\nHvis Staten gerne vil fremme innovation og styrke vækstlaget i dette land, så burde SKI i stedet gå den anden vej og bryde de store opgaver ned i mindre bidder som så bliver udloddet via et site hvor alle kan byde ind og hvor store og små virksomheder kan forme mindre konsortier der i fællesskab løfter de bidder der kræver at der bliver løftet i fællesskab.\nDet vil fremme lysten til at etablere virksomheder og det vil styrke vækstlaget.\nSom situation er nu så ender det som vanlig med at der sidder nogle meget store virksomheder der skummer deres 20-33% af omsætningen og gør det komplet umuligt for mindre virksomheder at få en bid af markedet med mindre de vil 'i stald' og aflevere en væsentlig del af deres omsætning.\nEr det da en anden vare Staten får ved udelukkende at handle med 'de store'? ... næ, det er jo ikke sådan at 'de store' har et lager af ledige konsulenter liggende ... de må i stedet for ud og hyre enkeltpersoner som de tvinger til at oprette deres egen virksomhed hvorved de store ikke har nogen forpligtelser over for dem men blot kan fyre dem fra dag til dag og ovenikøbet kræve at de fremover ikke må handle med kunden selv. Kunden - Staten i dette tilfælde - får ingen mer-værdi i forhold til den ekstra betaling der erlægges og samfundet går glip af et styrket vækstlag.\nHVOR dum må man være? - undskyld jeg spørger...\n#18 Gert Agerholm 6. juli 2010 - 16:04\nSiden hvornår er denne artikel på version2 blevet til "selve listen"? Med andre ord - listen er endnu ikke formuleret.\nDet har du helt ret i, men du overspringe let og elegant min 2. henvisning, som har overskriften\n'Nyt' ekspertudvalg om dokumentformater skal være liste-førere\nDer er nu sat navne på det nye ekspertudvalg, der skal afgøre, hvilke dokumentformatstandarder, det offentlige kan bruge.\nså jeg påstår heller ikke at listen forefindes, tværtimod. Min pointe er at man ikke kan gå ud og lave planer for software, som involverer formater, der måske slet ikke kommer på listen, for ingen ved det på nuværende tidspunkt, nå ja, lige bort set fra ODF. Ved at vælge software løsninger FØR listen er lavet, lægge man et politisk pres på dem der laver listen. "Vi har valgt og betalt følgende software...... og det kan vi forøvrigt ikke lave om på, for så har vi jo spildt mange skatte kr". Det er hvad man også kalder frivillig tvang.\nStaten kan kigge på hvad som helst, men de kan IKKE alliere sig med bestemte leverandører FØR disse ting er på plads.\nOg som jeg allerede har skrevet, kigge på vedligeholdelse/optimering er helt OK, men ikke lave planer for fremtiden. Vil man vælge side på nuværende tidspunkt er der kun én mulighed ODF, for det er det eneste der står på listen, ellers overtræder man punkt 8.\nDet er muligt at OOXML kommer med på listen, men nettop derfor skal de vente med fremadrettede beslutninger.\n#19 Jesper Lund Stocholm 6. juli 2010 - 16:23 Blogger\nDet var mest fordi jeg ikke lige kunne gennemskue relevansen af linket :o)\nMin pointe er at man ikke kan gå ud og lave planer for software, som involverer formater, der måske slet ikke kommer på listen, for ingen ved det på nuværende tidspunkt, nå ja, lige bort set fra ODF.\nDu skal lige huske på, at jeg blot svarede på, om en "MS konsulent" kunne finde på at anbefale andet end Microsoft - og det fortalte jeg så, at det kan og gør vi i CIBER. Vær også opmærksom på, at vi ikke sælger kontorpakker eller lignende - vi laver derimod løsninger, der komplementerer disse kontorpakker - om det så er OpenOffice.org eller Microsoft Office - og er dermed en del af økosystemet omkring dem.\nVil man vælge side på nuværende tidspunkt er der kun én mulighed ODF, for det er det eneste der står på listen, ellers overtræder man punkt 8.\nDet drejer sig ikke om, at nogen vælger side. Det drejer sig om at overholde "ånden" i papiret samtidig med at ramme bredest muligt. Hvis en kunde nu krævede, at vi kun brugte OOXML, så kunne man måske snakke om et problem, men vi anbefaler begge formater (da der ikke står, at man ikke må udstille i formater, der ikke er på listen) ud fra den pragmatiske betragtning om, at hvis vi kun valgte ODF, så ville vi give en dårlig oplevelse for brugere af ældre kontorpakker som fx Micrsoft Office 2003. Det er langt mere sandsynligt (efter vores erfaring), at disse kontorpakker har OOXML kompatibilitetspakken fra Microsoft installeret end en ODF-converter fra ORACLE.\nDerudover er det lidt mystisk at hive punkt 8 frem, da kravene i dette punkt baserer sig på en liste - som du selv siger ikke findes.\n#20 Gert Agerholm 6. juli 2010 - 17:24\nDerudover er det lidt mystisk at hive punkt 8 frem, da kravene i dette punkt baserer sig på en liste- som du selv siger ikke findes.\nDet er da meget relevant i denne sag.\nIndtil listen træder i kraft, må der ikke opstå tekniske hindringer gennem nyindkøb og større opdateringer af kontorsoftware i staten, der kan hæmme indførelsen af åbne standarder.\nDer er da et klart sammenfald, i begge tilfælde nævnes kontorpakker, så det da meget relevant af fremhæve punkt 8. Som du selv skriver er der endnu ikke taget stilling til listen, og der med KAN kan man ikke involvere kontorpakker i rammeaftalen, det fremgår for mig at se helt klart af punkt 8.\nBort set fra det så skal man (desværre) skelne mellem hvad privatlivet og staten gør. Private kan vælge og gøre som de vil, det er i sidste ende deres eget problem, de kan også fravælge ODF. Men staten KAN ikke agere på den måde. Hvis de gør det underminerer de deres egne beslutninger og der med også troværdigheden. Hvor meget er en vedtagelse værd hvis man ikke selv følger vedtægten?\nDet er rigtigt at man kan implementere ODF i MSOffice, men helt ærligt, tror du selv på at der er implementeret funld funktionalitet i MSOffice når mananvender et andet format end deres eget? Det er derfor kun et spørgsmål om tid får man bliver konfronteret med udtalelsen "Det fungerer nu bedre når man anvender OOXLM, så det anbefaler vi".\nKommer OOXML på listen, fint, så er det helt OK at bruge, men vent venligst med at tage beslutninger ind til vi ved hvor vi står. Måske dette kan fremskynde listen og at det ikke går som tidligere under Helge Sander.\nHvad i gør i CIBER er måske ikke helt så relevante i denne sag. Fint at i peger på både OOXML og ODF, men som du selv skriver handler i ikke med kontorpakker og vil derfor ikke være en del af det som hele sagen drejer sig om, konsulent måske, men ikke ramme aftale med hensyn til indkøb - vent med aftaler ind til tingene (f.eks. "listen") er på plads det er hele pointen.\n#21 Jesper Lund Stocholm 6. juli 2010 - 20:35 Blogger\nRammeaftalen drejer sig ikke om nyindkøb af fx kontorpakker eller fornyelse af licenserne til dem. Rammeaftalen drejer sig i princippet om en halv mia. til body-shopping, og derfor falder den ikke ind under konklusionspapirets afsnit om "nyindkøb eller større opdateringer". Rammeaftalen er for drift og vedligehold af Microsoft-software i den offentlige forvaltning, og leverandører skal kunne drifte denne software, vedligeholde den og eventuelt opgradere den.\nJeg kan ikke på nogen måde se, at dette skulle indikere, at man "har valgt side" på nogen måde.\n#22 Thomas Watts 6. juli 2010 - 22:03\nDet er lidt hvordan man læser det.\n"... samt Microsoftprogrammel, der i rammekontraktens løbetid måtte træde i stedet herfor eller supplere eksisterende programmel."\n"Foranalyse af kundens it-miljø, herunder med henblik på at kortlægge versioner, behov, driftsforhold mv., samt f.eks. at planlægge et hensigtsmæssigt forløb, der kan bringe kundens programmel på niveau med ”best practice”, markedsstandard mv."\n" - nyinstallation - udvidelser af programmel - migrering - opgradering - tilpasning og fejlrettelse "\nDe tre segmenter KAN forstås som neutrale, men i og med, at man sidder med et utidssvarende og kaotisk opsat MS miljø, peger disse elementer i en rammeaftale om at bodyshoppe sig til MS viden på, at det er MS produkter, der vil blive valgt.\nDet er fint, at der findes MS konsulenter, der forstår at det bare er et værktøj, og har integritet til at anbefale det bedste værktøj i en given situation - men det gælder bare langt fra alle. ISÆR ikke hvis kunden er umoden og bliver bange når nogen siger Open Source.\nVirkeligheden er nok, at denne rammeaftale klart trækker i retning af at vedligeholde OG opgradere eksisterende MS produkter. Og reelt tror jeg, at det primært vil være efter kundens ønske - og der klapper man jo i sidste ende som konsulent hælene sammen og tager sine penge... intet unaturligt i det.\n#23 Michael Nielsen 7. juli 2010 - 17:15\nDet er nu tankevækkende\nMan udbyder sådanne kontrakter, således KUN de helt store kan være med, og man udbyder det i et speciale, således der KUN er en spiller der kan være med. De helt store er som ofte dem der har outsourced det meste af deres support til lavpris lande.\nDesuden høere vi konstant om hvordan service skal forringes i det offentlige og besparelser på mange millioner, men en halv milliard udbyder man bare.. spøjst.\nDet kunne være interessant for staten at udbyde det i langt mindre bidder, det kunne faktisk være hvis mindre virksomheder, med 10-20 mand kunne være med (sådan en virksomhed skulle sagtens kunne dække et væsentlig område), således der kommer direkte konkurance i blandt udbyderne, dette vil drive priserne ned af, og få gang i virksomhederne i Danmark.\nMen af en eller anden grund elsker Danske virksomheder og staten at købe ydelser gennem 4-5 ekstra led, og dermed betale op i mod 200% af hvad opgaven rent faktisk koster, at udføre.\nHvor meget af disse 440 millioner ryger direkte ned til indiske/irske support centre.\nI det vi har et af historiens største økonomiske kriser, kunne sådan et udbud som det her sætte gang i IT industrien i Danmark, hvis man stillede nogle krav, og udbød det så alle kan være med.\nEt andet problem er at udbudsrunder er så omkostnings tunge at mange mindre virksomheder kan knække nakken på bare at lave udbuddet.


Jeg er ikke tryg ved at sende mine børn til samværHanne Søndergaard Jensen's svar | delebarn.dk\nJeg er ikke tryg ved at sende mine børn til samvær\nTak for dit svar den 11. maj (Jeg har et problem med papmor - men der skal to til tango!)\nJeg har på din opfordring nu skrevet til statsforvaltningen, og bedt dem om hjælp. Siden jeg har skrevet til dig sidst har børnenes far helt "glemt" vores aftale om at give besked, hvis han ikke var hjemme i weekenden til samvær, så da de var hos ham denne weekend har han jobbet og hans kæreste har jobbet, så de blev passet af farfar.\nJeg har stor respekt for at børnene naturligvis også skal se andre familiemedlemmer, men jeg har meget svært ved at gennemskue samvær vs. far er på arbejde hver weekend.\nJeg har tænkt på at spørge min x-mand om det kan hjælpe ham at vi bytter rundt så han får de lige weekends og jeg de ulige. Men jeg orker næsten ikke længere at det igen er mig der skal tage initiativ.\nNogle dage bliver jeg meget i tvivl om det er mig som er "gammeldags" i forhold til at jeg gerne vil mine børn er sammen med deres far. Er det i princippet ikke lige så vigtigt at børnene er glade, sunde og raske og det på den måde så er lige meget hvem der passer dem?\nMen nu oplever jeg jo bare at de bliver kede af det når de kommer hjem og kan fortælle "far var på arbejde" - og helt ærlig, så ved jeg altså ikke altid hvilket ben jeg skal stå på. Det er meget svært ikke at blive ked af det og vred på deres far når børnene kommer og fortæller sådan.\nKan du give mig nogle råd om, hvordan jeg skal forholde mig til dette indtil vi kan få professionel hjælp?\nSkal jeg nævne for min x-mand at den store på 9 år, igen har sagt hun er ked af at han ikke giver besked når han ikke er hjemme.\nAt hun er ked af at han ikke er hjemme (det var nemlig som om at vidste hun besked, så var det lettere for hende at acceptere, selvom hun synes det er træls)\nJeg føler mig efterhånden ikke tryg ved at sende mine børn til samvær, da jeg ikke ved hvem der passer dem. Jeg sender dem jo afsted i god tro at de er sammen med deres far. Men det er måske "bare" en del af det at være skilt? At man ikke skal forvente de er sammen med deres far.\nDelebarn har jeg også overvejet som platform for aftaler m.v. - men igen ved jeg ikke om jeg orker at prøve. Som du også skrev til mig, så lød det mere som om jeg ønsker samarbejdet end min x-mand gør, men hvordan forholder jeg mig så lige til det?\nHvordan skal jeg forholde mig til at han reelt siger han vil være med og deltage, men når det kommer til stykket ikke reagere eller gør noget på egen foranledning?\nMed hensyn til arrangementer på skolen og i bh. aftalte vi at han gav mig besked om han deltog eller ej. Hvis nu han ikke giver mig besked og alligevel kommer, og har hans kæreste med. Har jeg så nogle rettigheder på en eller anden måde? Kan jeg bare tage børnene og sige at "nu skal vi hjem" (hvilket jeg ikke synes om da det virker så "bombastisk") eller sige til ham at han ikke har overholdt vores aftale og at han må køre igen?\nJeg ved med mig selv at jeg må forlade stedet hvis han kommer uanmeldt og har hans kæreste med, hvilket netop er grunden til at vi har lavet aftalen. Jeg vil have så jeg ikke skal tvinges til at være sammen med hans kæreste, for det vil ikke være fair overfor børnene. De vil med det samme kunne mærke div. spændinger, og hvem skal de gå til? Hvem skal de sidde hos? Hvem skal betale deres mad osv. osv.?\nHvordan samarbejder man med en x-mand som ikke ønsker at tale med en, og er ligeglad med de aftaler man i fællesskab har lavet?\nJeg håber meget at høre fra dig igen, da jeg var utrolig glad for dit svar.\nSelvfølgelig er der 2 sider af en sag, og jeg er heller ikke fejlfri, men jeg kan bare se at vi skal have noget hjælp for det er ikke fair overfor børnene.\nDu skal da stå på det ben der siger dig at samvær er en personlig ret d.v.s. samværsforælderen skal varetage sin forpligtigelse og ikke overlade samvær til andre – kun i nødstilfælde og det kan ske et par gange årligt.\nStå fast - kommer der krusninger/konflikter så foreslå ham at I tager en....


Sende dig e-mail beskeder som f.eks. advisering om tilmeldinger, kvitteringer, bookinger, samt nyhedsbreve som du til enhver tid kan framelde.\nAlle finansielle transaktioner på hjemmesiden håndteres gennem vores betalingstjenesteudbyder, QuickPay. Du kan gennemgå QuickPays' fortrolighedspolitik på Quickpay.net. Vi deler alene oplysninger med QuickPay, i det omfang det er nødvendigt med henblik på behandling af de betalinger du foretager via vores hjemmeside; refundering af betalinger, behandling af klager samt forespørgsler vedrørende betalinger og tilbagebetalinger.\nAlle SMS-beskeder der sendes til dig sendes gennem vores SMS-udbyder, GatewayAPI GatewayAPI.com. Det er udelukkende dit SMS-nummer der anvendes og det gemmes ingen andre steder end på din profil hos os.\nVi anvender Zakobo, som ejes og administreres af Zakobo ApS, til at indsamle og behandle oplysninger om vores medlemmer og brugere. På den måde er vi sikret at alle personoplysninger, du giver opbevares på sikre (kodeordsbeskyttede og firewall-beskyttet) servere, at alle elektroniske transaktioner indgået via hjemmesiden vil blive beskyttet af krypteringsteknologi (SSL - Secure Socket Layer), og at vi ikke gemmer kreditkortoplysninger eller deler dem ikke med en tredjepart.\nVi opbevarer dine personoplysninger mens dit medlemsskab består. Derudover opbevarer vi dine oplysninger i tre år fra udmeldelsesdatoen og din sletning af profil, bl.a. til brug for tilskud fra kommunen. l særlige tilfælde kan der efter aftale og hvor der er relevans gemmes oplysninger i en længere tidsperiode, som fastsættes i de enkelte tilfælde (fastsættelsen kan du, ved henvendelse, til enhver tid få oplyst) – eksempelvis oplysninger om æresmedlemskab.\nDu har efter databeskyttelsesforordningen en række rettigheder i forhold til vores behandling af oplysninger om dig. Hvis du vil gøre brug af dine rettigheder, skal du kontakte den ansvarlige klub, det ansvarlige forbund eller Zakobo.\nRegisteransvarlig for de indsamlede oplysninger på denne hjemmeside\nDenne databehandleraftale omfatter også Zakobos underleverandører. Kunden har ved databehandleraftalens ikrafttræden godkendt anvendelsen af følgende underleverandører:\nØstergade 25, 1.tv.\n5000 Odense C*\nFormål: Vedligeholdelse af Zakobo servere\nAl kommunikation mellem kunden og underleverandøren foretages via Zakobo. Overførsel til anden underleverandør af persondata må kun ske, når Zakobo har sikret sig, at sådan anden underleverandør har indgået databehandlingsaftale godkendt af Zakobo.\nZakobo og dennes underleverandørers behandling af personoplysninger kan ske helt eller delvist ved anvendelse af hjemmearbejdspladser, der alle opfylder de sikkerhedskrav, der er omfattet af denne databehandlingsaftale.


defend paris Defend paris hoodie sweat capuche white - Køb defend paris fra defend paris på nettet hos 2trendy.dk\nKøb denne Defend paris hoodie sweat capuche white fra defend paris hos 2trendy.dk.\nKøb varen her hos 2trendy.dk til en pris på kun 599,00 DKK.\ndefend paris er kendt ved de mest elegante defend paris, og Defend paris hoodie sweat capuche white er i den grad ikke en undtagelse. Og det er bestemt ikke hemmeligt at kunderne tilfredse ift. kvalitet vs. pris, og alle fordelene er heller ikke mulige at overse.\nFå overblik over alle og bestil lige netop den defend paris du vil have her.\nHvorfor skal jeg vælge Defend paris hoodie sweat capuche white fra defend paris?\nHvad er årsagen til at jeg skal købe defend paris fra defend paris, og ikke hos en af de mange andre konkurrerende brands?\nDet er et meget godt spørgsmål, men heldigvis ikke umuligt at få svar på. Lige netop med defend paris, specielt når det kommer til defend paris, så har de et rigtig godt ry, og deres kunder er helt vilde med dem.\nOg hvorfor så det spørger du så? Det er simpelt. defend paris har nemlig en tæt sammenhæng med pris & kvalitet. Det er noget de fleste kunder værdsætter.\nLige nu kan du få Defend paris hoodie sweat capuche white fra defend paris til kun 599,00 DKK. Det er jo ganske fornuftigt!\nMen hvorfor lige netop at bestille defend paris fra defend paris hos 2trendy.dk?\nMen hvad er grunden til at man skal købe Defend paris hoodie sweat capuche white fra defend paris hos 2trendy.dk, og ikke en af konkurrenter?\nFørst og fremmest, så er 2trendy.dk kendt for hurtig levering. Køber du tidligt på en hverdag, bliver varen afsendt samme dag. Og derudover har de gode priser på levering, en vigtig faktor at tage højde for. Og når nu vi alligevel er ved emnet om levering, så er reglerne vedrørende returnering, så kan Edgy.dk også skrive under på, at denne del er helt OK hos 2trendy.dk.\nHvilke andre kendetegn ved lige netop denne online butik? Ikke nok med at have lave priser på fragt, fornuftige regler omkring retur, så kan 2trendy.dk også glæde sig over deres venlige service for deres kunder.\ndefend paris used cap white fra defend paris\ndefend paris defend paris hoodie paris zip hood black


Skandale: Giant-Castellis cykler stjålet til Danmark Rundt Feltet.dk\nSkandale: Giant-Castellis cykler stjålet til Danmark Rundt\n15. september 2017 09:52 af Jesper JohannesenFoto: Team Giant-Castelli\nTeam Giant-Castelli har fået stjålet deres enkeltstartscykler til PostNord Danmark Rundt, men de stiller alligevel til start i dagens kamp mod uret.\nTil UCI-løbet GP Viborg tidligere på året fik Team Virtu Cycling stjålet alle deres cykler, og nu er er uheldet ude igen. Natten til fredag blev Team Giant-Castellis enkeltstartscykler i forbindelse med PostNord Danmark Rundt stjålet fra en aflåst varevogn. Holdet overnattede nær Randers, hvor enkeltstarten bliver afviklet senere i dag.\nDer er tale om ti enkeltstartscykler med 3T og ZIPP-pladehjul, og derudover er der også taget flere enkeltstartshjelme af forskellige mærker.\n"Vi beder alle om hjælp til at finder cyklerne og udstyret, og de skal være velkommen til at kontakte os, hvis de har set eller hørt noget eller bliver tilbudt en cykel," siger holdmanager Brian Vinjebo i en pressemeddelelse om den ærgerlige episode.\nTeam Giant-Castelli fortsætter i PostNord Danmark Rundt, og rytterne stiller altså til start på dagens enkeltstart i Randers.\nIndtil videre låner de to enkeltstartscykler af både Team Sunweb, Trek-Segafredo og coloQuick-CULT, men de leder stadig efter cykler.\nWout Van Aert kører PostNord Danmark Rundt


Nyhedsbrev marts | Børne- og Kulturchefforeningen\nÅrsmødetema 2019: Ledelse af kvalitet\nJeg vil gerne starte nyhedsbrevet med at bede jer sætte et stort kryds i kalenderen. Nemlig den 14. og 15. november, hvor BKF holder årsmøde i Nyborg. I bestyrelsen har vi valgt et tema for årsmødet. Nemlig ledelse af kvalitet på børne- og kulturområdet.\nLedelseskommissionen retter i sin rapport en ganske barsk kritik mod offentlige topchefer. Vi er for optagede af at lede opad og forsømmer at lede driften, lyder det. Kommissionen skriver i sin rapport om “en bekymrende mangel på ledelsesmæssige relationer mellem ledelseslagene“, og anbefaler “at offentlige forvaltningschefer driftsmæssigt kommer tættere på de institutioner og de mennesker, de leder“.\nDen handske vil vi gerne tage op og gå tæt på den gode forvaltningspraksis på børne- og kulturområdet.\nFor hvordan ser den ud? Kan vi nuancere Ledelseskommissionens kritik omkring ledelse tæt på i en kompleks virkelighed? Hvor tæt skal vi som topchefer gå på? Og hvordan får vi skabt den nødvendige refleksion om kvalitetsudvikling på vores fagområder? Det vil vi gerne sætte spot på. Som sædvanlig er foreningens to næstformænd, Ane Stallknecht og Lars Sloth, i spidsen for at sætte et godt program sammen med både gode oplægsholdere og plads til at vi også får talt sammen på kryds og tværs af regionerne.\nBesøg hos BKF Region Sjælland\nSammen med Ane og Lars kommer jeg på besøg i BKF’s regioner. Besøgsturen startede på Næstved Rådhus, hvor bestyrelsen i Region Sjælland bød på bagværk og en god snak. Jeg tog hjem med gode råd til, hvad BKF på landsplan skal være optagede af. Bestyrelsen i BKF Region Sjælland pegede på stigende udgifter til det specialiserede børneområde og arbejdet med inkluderende læringsmiljøer, herunder behovet for at opbygge viden om effekterne af tidlige indsatser og forældresamarbejde.\nAnbragte børns skolegang, vigtigheden af at huske kulturområdet i arbejdet med pædagogiske læreplaner i dagtilbud og musik- og kulturskolernes fremtid var andre temaer i vores snak. Og så talte vi om, at BKF bør blande sig i debatten om det tværgående samarbejde, herunder samarbejdet med regionerne. Hvorfor inviterer BKF for eksempel ikke sig selv på besøg hos sundhedsministeren for at tale om samarbejdet mellem sundhedspleje og dagtilbud, blev der spurgt.\nKaffemøde med undervisningsministeren\nI begyndelsen af marts stod den for skolenetværksformand Gorm Bagger Andersen og jeg på samtale med undervisningsminister Merete Riisager og departementschef Søren Hartmann Hede. Det var et rigtig godt møde, hvor ministeren gav udtryk for, at hun var meget glad for samarbejdet med BKF. Gorm og jeg kvitterede også for Undervisningsministeriets tætte inddragelse i implementeringsprocesser.\nUmiddelbart inden mødet havde ministeren meldt forsøg med 75 skoler ud, som får lov at søge om fritagelse fra lovgivningskrav og/eller kommunale regler. Det fyldte derfor i vores snak. Gorm og jeg pegede på, at tidspunktet for et sådant forsøg er lidt vanskeligt, når der netop er lavet en politisk aftale om folkeskolereformjusteringer og behov for ro og rum til at implementere den. Vi drøftede blandt andet det lidt paradoksale i, at der kan søges om fritagelse fra netop de nye folkeskolereformjusteringer og den nye aftale om styrket praksisfaglighed. Her var ministeren inde på, at der kan søges om fritagelse fra fagbindinger mv., men ikke fra at skulle leve op til fagenes formål eller prøvekravene.\nMinisteren var meget optaget af netop den styrkede praksisfaglighed i folkeskolen. Gorm og jeg forsømte naturligvis ikke lejligheden til at glæde os over målsætningen om at styrke det kreative og praktiske i folkeskolen, men heller ikke til at pege på udfordringerne med kompetencedækning, faglokaledækning og materialeudgifter, når ambitionerne skal indfries. Det kommer BKF også til at drøfte med KL i forhold til økonomiforhandlingerne med staten.\nImplementering af folkeskolereformjusteringerne\nUd over et rigtig godt møde med undervisningsministeren, har Gorm og jeg også deltaget i en del mødeaktivitet med kontorcheferne i ministeriet omkring implementering af folkeskolereformjusteringerne. Det er værd at kvittere for den tætte inddragelse.\nEt af de mest presserende spørgsmål lige nu handler om den del af reformjusteringerne, der forventes at træde i kraft 1.8.2019. Loven er endnu ikke vedtaget, og skolerne er i gang med skoleårets planlægning netop nu. De spørger naturligt nok sig selv, hvad de skal planlægge efter.\nMinisteriet understregede, at man alene kan planlægge efter den eksisterende lovgivning. Det duer ikke at planlægge med udgangspunkt i forventninger til ny lovgivning. Det fremgår da også på Undervisningsministeriets hjemmeside.\nSamtidig pegede ministeriet på, at det alene er kan-bestemmelserne, der er planlagt til ikrafttrædelse den 1.8.2019. Ministeriet understregede, at hvis skolerne har planlagt skoleåret med udgangspunkt i den nuværende lovgivning, og efter den nye lovgivnings ikrafttræden ikke finder det ønskværdigt ift. skemalægning mv. at afkorte skoledagen i indskolingen, kan en kommune altid vælge at planlægge med flere lektioner end minimumstimetallet. I forhold til eventuelle afkortninger af skoledagen på mellemtrin og udskoling, kan skolerne selv vælge at undlade at søge om at få lov til det.\nI BKF er vi dog bekymrede for, om skolelederne kan havne i et krydspres mellem forventninger fra henholdsvis Kommunalbestyrelse, skolebestyrelse, forældregruppen og faglige hensyn. Vi anbefaler – på linje med øvrige aktører omkring folkeskolen – at også kan-bestemmelserne først træder i kraft den 1.8.2020 sammen med de øvrige reformjusteringer.\nDet ser imidlertid ikke ud til, at et sådant ønske vil blive imødekommet. Umiddelbart er der tre mulige scenarier:\n1) Den nye lovgivning når at blive hastebehandlet inden et valg, så der er ikrafttræden 1.8.2019. Undervisningsministeriet arbejder på højtryk mod at det lykkes.\n2) Den nye lov når ikke at blive vedtaget inden valget udskrives, men bliver prioriteret behandlet i en ny regerings første tid i juni måned til ikrafttræden 1.8.2019. Givet at der er bredt flertal for aftalen, kan det godt være et realistisk scenarie.\n3) Den nye lov bliver ikke prioriteret i juni måned, og afventer Folketingets åbning efter sommerferien i oktober måned. I givet fald træder kan-bestemmelserne i folkeskolereformjusteringerne i kraft midt i skoleåret.\nVi vil i bestyrelsen sørge for at opdatere jer, når vi får nyttig information om implementeringsprocessen. Undervisningsministeriet anbefaler, at man holder øje med ministeriets hjemmeside, hvor de har udarbejdet og fortsat opdaterer ‘spørgsmål-svar’-ark til os.\nRegistrering af fravær i skolen\nUndervisningsministeriet forventer derudover inden sommerferien at udsende ny bekendtgørelse om registrering af fravær i skolen. Vi er inddraget i drøftelserne.\nI praksis viser det sig vanskeligt at lave klare definitioner på de forskellige former for fravær. En ensartet registreringspraksis er vigtig, når der indføres nye regler om, at mere end 15 % ulovligt fravær inden for et kvartal medfører, at børne- og familieydelsen skal fjernes. Forventeligt vil der blive krav om registrering en gang om dagen i indskolingen og to gange om dagen for ældre elever (start og slut). Bekendtgørelsesteksten er pt. under udarbejdelse.\nDet fælles kommunale skolevæsen\nEt fællestræk ved mange af reformjusteringerne er, at beslutninger lægges ud til de enkelte skoler. Derfor er det værd at dvæle lidt ved betydningen af det fælleskommunale skolevæsen.\nDerfor valgte jeg det som tema, da Politiken Skoleliv bad om et indlæg. I kan læse det her.\nDette nyhedsbrev har – af naturlige årsager, når der netop er vedtaget folkeskolereformjusteringer – haft en del fokus på skole. Men balancen mellem rummet til lokal kvalitetsudvikling på vores decentrale institutioner og det fælleskommunale er en vigtig debat for alle vores fagområder: Både dagtilbud, skole, unge, kultur og det specialiserede børneområde.\nI den kommende tid vil BKF også blande sig i kulturdebatten. Mandag Morgen udkom den 6. marts med en kulturanalyse: “Mellem ballet og biografer – kultur ifølge danskerne“. Hvis I ikke har set den, er den her.\nI rapporten står der blandt andet, at næsten 70 procent af danskerne mener, at kultur binder os sammen som nation. Endnu flere danskere mener, at kultur skaber fællesskaber blandt børn. 80 procent af danskerne mener, at kultur i barndommen understøtter børns faglige læring.\nSteen Lindgaard, formand for BKFs kultur og fritidsnetværk, og jeg vil meget gerne bidrage til at øge kendskabet til analysen, og til at pege på kommunernes rolle i forhold til attraktive kulturtilbud for både børn og voksne.\nEt sidste lille pip her i nyhedsbrevet er en lille reklame, som BKF har lovet Kulturministeriet sende ud til jer. Det handler om KEND DIT LAND, hvor 4. klasser i skoleåret 19/20 kan komme ud i landet og opleve Danmarks kultur, natur og historie i egne af landet, der er fjerne for dem. Op til 50 % af udgifterne bliver dækket af staten. Der er 25 mio. kroner i puljen, og kommunen kan ansøge på vegne af kommunens skoler senest den 15. april 2019.\nProjektet er skabt af Kulturministeriet, Børne- og Socialministeriet, Undervisningsministeriet og Miljø- og Fødevareministeriet. De fire ministerier skriver, at man kan kontakte sekretariatet på [email protected] eller tlf. 23 35 15 03.\nDet var det sidste her fra mig. Ellers er der blot tilbage at ønske god forårsmåned,


10 vilde gaver du fortjener - Seniorland\n10 vilde gaver du fortjener\nVi har nok alle et par hjælpemidler, vi drømmer om at have til rådighed derhjemme – ‘når jeg engang får råd…’, har du måske tænkt. Uanset om du endelig har sparet sammen, har fået ældrecheck, har vundet i Lotto eller måske skriver ønskeliste til en rund fødselsdag, så får du her vores bud på det ypperste inden for velfærdsteknologi. Vi håber, du bliver inspireret til et bedre seniorliv.\nRacing rollatorHvis du er typen, der drømmer om en grøn sportsvogn, men mest af alt har brug for en indendørs rollator, så er Butler her svaret. Elegant design, gennemtænkt dansk design og den fineste grønne nuance, der dufter lidt af forår. Et hjælpemidler, du glæder dig over hver dag. 2.999,00 DKKSe produktet her\nEn transformationForestil dig en kørestol, du med en enkel bevægelse kan forandre til en rollator – og tilbage igen. Det får du med Rollz! Rammen er let, men stabil, og den snedige konstruktion gør, at du kan bruge rollatoren til at gå på eventyr med uden at være bekymret for, om benene bliver trætte. Rollz fås i hvid og blå – det er blot at vælge. 7.995,00 DKKSe produktet her\nSkal du på langtur?Så vil du elske et rejsecover til din Rollz. Det finder du selvfølgelig også hos Seniorland lige her\nEn telefon på dine præmisserHvis du har det lidt stramt med de klassiske smartphones, vil du elske Doro 8040. Den har nemlig ‘omvendt’ opbygning, så den er intuitiv at bruge. Samtidig kan mere teknikkyndige familiemedlemmer få adgang hjemmefra, hvis de skal hjælpe dig med telefonen. Derudover har telefonen selvfølgelig tryghedsknap og kamera samt er kompatibel med høreapparat. 2.660,00 DKKSe produktet her\nStolen i dit livEn otiumstol er meget mere end en lænestol – det er simpelthen det bedste køb til dit seniorliv. Barcelona har to motorer, så du kan indstille ryg- og fodstøtte separat og få præcis den hvilestilling, du ønsker. Du får også drejesokkel, indstillelig nakkestøtte og løftefunktion, der får dig nemt op af stolen. Kort sagt: Ikke flere dybe suk, når du skal rejse dig igen! 24.312,00 DKKSe produktet her\nDin bedste kollegaDet er langt fra alle, der har lyst til at stoppe helt med at arbejde, selv om de når pensionsalderen – og med Tango-stolen her er der endnu en grund til at fortsætte som erhvervsaktiv. Den elegante stol er nemlig skabt til at støtte kroppen og give optimal ergonomisk støtte. Den er nem at indstille – også mens du sidder ned. 9.995,00 DKKSe produktet her\nMere ud i det blåHvis det er dit mål her i 2020 at komme mere ud i det blå, så vil vi anbefale denne elcykel fra danske Promovec. Den er skabt til langtur, da den har en rækkevidde på 35 km, fodbremse og 7 gear. Vi er vilde med det elegante design og at teknikken er skabt til at trives i det danske vejr, der ellers kan være svært for mange udenlandske elcykler. 11.999,00 DKKSe produktet her\nEl til eventyrDer er ikke noget som en rejse, der kan skabe udsyn og mere energi – og med Go-Go Travel 4-elscooteren her kan du nemt tage på eventyr! Du skiller nemt scooteren i fire dele og pakker dem ned, så den kan komme med på ferie. Selve scooteren kører 16 km på en opladning, har drejeligt sæde for nem indstigning og er supernem at manøvrere med. Meeen lad den endelig stå, hvis du har drukket for mange margaritas på ferien! 9.499,00 DKKSe produktet her\nSlår ørerne udSET 860 er en fiks trådløs sag, der forstærker lyd fra tv, radio eller computer, så du kan høre hvert et ord, der bliver sagt. Du kan selv justere lydniveauet, og der er en rækkevidde på 70 meter, så du fx kan høre din favoritpodcast, mens du går rundt i haven. 2.499,00 DKKSe produktet her\nVærd at vide om ældrecheckenAlle de vigtige informationer om ældrechecken kan du finde lige her\nJeg klarer græsslåningen!Foråret er lige om hjørnet – og det betyder, at det er tid til at klippe plænen igen. Hvis du også synes, at dén opgave hører til de hårdeste på haveprogrammet, så anbefaler vi varmt denne robotplæneklipper. Den knokler løs i op til to timer, mens du sidder på terrassen og ‘superviserer’ med en kold drink i hånden. 8.999,00 DKKSe produktet her\nFra stuegulv til fitnesscenterDenne digitale pedaltræner er genial til dig, der ikke har lyst til at stå under fitnesscentrets aaalt for skrappe lys, for med den kan du gå til træning – helt uden at forlade stuen derhjemme. Får både ben og arme i form, og med den lille fjernbetjening sætter du selv hastighed og holder styr på fremdriften. 1.249,00 DKKSe produktet her


AT & T One X: Sådan låser du op for din telefons bootloader - hvordan - 2020\nVigtigste › hvordan › AT & T One X: Sådan låser du op for din telefons bootloader\nAT & T One X: Sådan låser du op for din telefons bootloader\nSig farvel til låst HTC bootloaders, da folkene på XDA Developers Forum igen har gjort det umulige til virkelighed. HTC bootloaders, især de enheder, der kommer fra mobiloperatører. AT & T One X kan være en quad-core-processor, men det er en af de mange HTC-enheder, som sporter en låst bootloader.\nAt have en ulåst bootloader er nødvendig for at brugere kan installere brugerdefinerede ROM'er og andre modificerede hacks på din enhed. Hvis du har været afhængig af blinkende brugerdefinerede ROM'er tidligere, så vil en låset bootloader ødelægge alt det sjovt. Takket være det hårde arbejde XDA-medlem grankin01 vil brugere af AT & T One X aldrig bekymre sig om låsede bootloaders nogensinde igen.\nMetoden til at låse op for HTC One X's bootloader indebærer at bruge HTCdev.com-webstedet og kendskabet til ADB-kommandoer. Processen med at låse op for din telefons bootloader indebærer imidlertid en kompliceret procedure og anbefales ikke til avancerede brugere.\nHvis du er modig nok til at tage risikoen, så tjek vores trinvise vejledning om, hvordan du kan rod din HTC One X.\nDisse instruktioner kræver en vis grad af erfaring med nogle redigeringer og nogle kendskab til kommandolinjen. Hvis du er villig til at risikere at miste din telefon, skal du gå videre og følge instruktionerne. Ellers, lad nu, mens du stadig kan.\nVejledningen i denne vejledning er beregnet til brug sammen med AT & T One X. Anvendelse af disse instruktioner på en anden enhed eller model kan give uønskede resultater.\nRødt AT & T One X (ikke den HTC One X internationale variant)\nSe vores vejledning om, hvordan du roterer AT & T One X.\nHxD - Freeware Hex Editor og Disk Editor\nADB og Fastboot installeret på din pc\nAktivér USB-fejlfinding på din telefon. Du kan gøre dette ved at gå til Indstillinger> Udviklerindstillinger> USB-fejlfinding . Sørg for, at der er en markering ud for denne mulighed.\nSlut din AT & T HTC One X til din pc via USB-kabel.\nStart en kommandoprompt på din pc og gå til det bibliotek, hvor du har installeret ADB.\ndd if=/dev/block/mmcblk0p4 of=/sdcard/mmcblk0p\nDen sidste kommando ovenfor vil kopiere hele partitionen til dit SD-kort. Følgende kommandoer kommer til din computer omgående.\nIndtast kommandoen nedenfor ved kommandoprompten. Det vil gemme mmcblk0p4 som en fil i din nuværende arbejdsmappe.\nBestem størrelsen på den fil, der blev gemt i biblioteket. Skriv om muligt det på papir.\nÅbn filen mmcblk0p4 ved hjælp af HxD.\nInde i hex-editoren skal du kigge efter forskydningen "00000210" (venstre kolonne i HxD). Hvis du kører RUU version 1.82, kan offset nummeret være "00000214". På HxD-vinduet og til højre for de hexadecimale værdier skal du se strenge "CWS__001" efterfulgt af telefonens IMEI-nummer.\nSkift "CWS__001" til "11111111" (det er en række på otte 1'er og ikke med citaterne). At gøre dette vil automatisk give dig SuperCID. ( Billedkredit: XDA Developers ).\nGem den ændrede fil som mmcblk0p4MOD .\nSammenlign filstørrelserne på mmcblk0p4 og mmcblk0p4MOD . Deres filstørrelser skal være de samme. Hvis deres filstørrelser adskiller sig, skal du ikke fortsætte.\nGå tilbage til kommandoprompten og skub den ændrede fil til telefonen ved at indtaste denne kommando:\nGå tilbage til Android-skalen og få rodrettigheder ved at indtaste følgende kommandoer:\nGenstart din telefon til Fastboot. Du kan gøre dette ved at indtaste følgende på kommandoprompten:\nNår bootloader-skærmen kommer op, skal du indtaste denne kommando:\nDu skal få en læsning af "11111111". Det betyder, at de foregående trin har fungeret.\nFor at få din telefonidentifikator token. Du skal bruge den til at låse opstartsladeren op ved hjælp af HTC's opload-værktøj til startlæseren.\nÅbn din webbrowser og navigere til HTCs Unlock Bootloader-side.\nVælg "Alle andre understøttede modeller" i rullemenuen på højre side af siden.\nKlik på knappen Start Unlock Bootloader under rullemenuen.\nFølg HTCs officielle instruktioner for at låse startlæsseren op og herefter.\nTillykke! Du har succesfuldt låst din AT & T One X bootloader op.\nMediabladet UL N08-D er den letteste Android-tablet derude\nHvad en stjæle: 32GB Motorola Xoom 3G går til $ 200\nGoogles placeringshistorik-funktion sporer mere end vi troede\nRazer Phone 2 US release dato bekræftet, kommer den 22. oktober\nHTC One Mini 2 ankommer til Verizon i morgen, rebranded som One Remix


Danskernes proteinindtag er steget over de sidste 15 år - men hvor meget har vi egenligt brug for\nForbrugerne er begyndt at betragte højt proteinindhold som et sundhedsstempel på samme måde, som vi oplevede det med “lavt fedtindhold” for 10-15 år siden.\nNår proteinproducenterne får en atlet, der ligner en græsk gud til at anbefale deres produkt, får de ikke kun reklame – de holder også liv i vores kollektive fortælling om, hvor vigtigt det er at være ung, slank og lækker.\nProtein – Hvorfor vil vi have mere af det?\nMen proteinproducenterne påvirker i høj grad vores varevalg gennem markedsføring. Og selve idealiseringen af den fitte, slanke krop er også opstået under påvirkning af markedsføring fra producenter af kosttilskud og protein. Når de får en atlet, der ligner en græsk gud til at anbefale deres produkt, får de ikke kun reklame for deres eget produkt – de får også kastet endnu en dråbe i havet om vores kollektive fortælling om, hvor vigtigt det er at være ung, slank og lækker.\nifølge opgørelserne fra Danskernes Kostvaner, at vores proteinindtag er steget fra 14% af energiindtaget i 2000-2002 til 16% i 2011-2013 og der er også vækst i salget af protein tilskud\nLæs også artiklen omkring det reelle indhold i proteintilskud her


11 blockbusters i 2013 | Barki.dk\nHome » Underholdning » 11 blockbusters i 2013\n11 blockbusters i 2013\nSkrevet af Barki d. 2012-12-16 i Underholdning | 0 kommentarer\nJeg kan godt lide film. Jeg er stor fan af små uafhængige film og har fundet mange glimrende produktioner, der falder i den genre. Men jeg har aldrig været bleg for at indrømme, at jeg også godt kan lide blockbusters – store, dyre amerikanske produktioner med stjerneskuespillere, semi-forudsigelige action-plots og voldsomme effekter. Mange blockbusters gør sig bedst i biografen, og 2013 bliver tydeligvist et travlt år. Her er 11 film, som jeg har tænkt mig at se i mørket og glæder mig til at opleve – listen er ikke prioriteret, blot listet efter premieredato.\nOpsummerende om filmene kan det siges, at 6 af dem er efterfølgere til tidligere blockbusters og faktisk er kun 5 af dem originale film – altså ikke baseret på en bog eller tegneserie men skrevet til lærredet (dog muligvis baseret på tidligere originale film eller tv-serier).\nA Good Day To Die Hard – 14. februar\nJohn McClane er tilbage og denne gang er det “Yippee Ki-yay Mother Russia”. Die Hard-serien har altid (lige bortset fra den lidt uheldige 3′er) stået for fed, hårdtslående action, spektakulære stunts og en god historie med glimrende skurke. Selvom Bruce Willis er ved at være gammel, er han stadig bad-ass.\nOblivion – 11. april\nTom Cruise har hovedrollen i en post-apokalyptisk verden, hvor jorden (lige umiddelbart) er helt ryddet for liv og monitoreres fra rummet. Men Morgan Freeman og vores egen Nikolaj Coster-Waldau viser Cruise’s karakter en lidt anden version af virkeligheden. Det er en filmatisering af instruktøren, Joseph Kosinskis egen grafiske novelle af samme navn fra 2010.\nIron Man 3 – 25. april\nRobert Downey Jr. er tilbage som Tony Stark i den tredje film i serien om Iron Man. Hans fandenivoldske, men stadig playboy-drengede attitude er glimrende underholdning, det er gadgets ud over det hele og samspillet mellem Downey og hans assistent spillet af Gwyneth Paltrow giver filmen en menneskelig dimension. Det bliver som sædvanlig godt.\nStar Trek Into Darkness – 6. juni\nJeg må indrømme, at jeg er lidt af en trekkie – slaget ved Wolf 359 er jo et af de største øjeblikke i science fiction-verdenen. Og derfor er den næste film fra J.J. Abrams om Kirk og Spock (spillet af henholdsvis Chris Pine og Zachary Quinto) helt klart på must-see-listen!\nPS: Jeg ønsker mig det her sæt i julegave – til samlingen selvfølgelig!\nMan of Steel – 14. juni\nDet er jo bare Superman, men det er jo Superman! Vi skal endnu engang tilbage til rødderne og denne gang følge Henry Cavill levendegøre Clark Kents udfordringer som teenager og ung mand på vej til storbyen – der udover de sædvanlige problemer, som alle oplever, desuden har (næsten) uovervindelige superkræfter. Man kan undre sig over, hvorfor instruktør Zach Snyder mener, han har noget nyt at tilføje historien, men det må han jo have (ikke?), så selvfølgelig skal jeg se filmen.\nAfter Earth – 27. juni\nM. Night Shyamalan har skuffet (både mig, flertallet af biografgængerne, anmelderne og sine pengebagmænd) med sine senere film efter de tidligere markant bedre film fra hans hånd såsom The Village og The Sixth Sense. Lady in the Water og The Happening var nogle mærkelige, usammenhængende film med fesne plots og kedelige, forudsigelige twists.\nNu prøver han sig med en “overlevelse på fremmed planet mod alle naturens luner”-fortælling og med Jaden Smith og ikke mindst hans far Will Smith i hovedrollerne tegner det til at blive en spændende historie. Hvis filmen lever op til traileren (der forærer et Abernes Planet-lignende twist direkte til seeren, hvilket derfor umuligt kan være hovedpointen), så kan det tænkes, Shyamalan er tilbage!\nWorld War Z – 11. juli\nZombies! Jeg kan godt lide zombier. Ikke i splatter/horror-film, men som i sjov underholdning (fx Zombieland og Shaun of the Dead) eller actionfilm (fx Resident Evil-filmene og Walking Dead-serien). Jeg har endda også hørt et par zombie-historier på Audible. World War Z er sidstnævnte og den ser simpelthen fantastisk ud!\nI denne film, instrueret af Marc Foster (Quantum of Solace, Finding Neverland og The Kite Runner) og baseret på Max Brooks’ bestseller fra 2006, er der ingen shamblers, som de langsomt vandrede zombier med udstrakte arme kaldes – og som zombier oftest portrætteres. Her findes der kun sprinters – og de er ubehageligt hurtige! Klippet med tusinder af zombier, der forsøger at forcere en gigantisk mur ved at løbe/kravle op af hinanden i en stor hjerneædende menneskepyramide giver gåsehud hver gang jeg ser det, men mon ikke Brad Pitt kan få sat skik på de udøde?\nPacific Rim – 18. juli\nDenne film minder mest af alt om en moderne version af King Kong vs. Godzilla – men istedet for to monstre, er det et ukendt gigantisk havmonster (muligvis fra en fremmed planet) som kun kan slås af menneskeheden ved at bygge en gigantisk robot. Nu jeg tænker over det, lyder det ret meget som en beskrivelse af et afsnit af Power Rangers.\nIkke desto mindre er det Guillermo del Toro, der instruerer, og med blandt andet Charlie Hunnam og Ron Perlman på rollelisten kan det ikke være andet end opskriften på en sandsynligvis helt tosset film, som garanteret er underholdende.\nElysium – 15. august\nEn skaldet Matt Damon, en efterhånden næsten voksen Jodie Foster og instruktør Neill Blomkamp (der også instruerede den usædvanligt vinklede men fantastiske historie i District 9) er hovedingredienserne i denne fremtidsfilm om den ultimative klassekamp i år 2159. Her findes der kun de ultrarige i opgør med en fattig middelklasse, der må kæmpe for at overleve på den udpinte jord, de er efterladt med.\nIndtil videre er kun følgende reklamespot kommet ud og det er med til at sætte en baggrundshistorie op, men siger intet om filmen direkte – meget i stil med promotionsmaterialet for District 9.\n300: Rise of an Empire – 22. august\nHelt uden trailer tør jeg godt love, at hvis denne film bare når 300 til sokkeholderne (eller – sandal-holderne, hvis Leonidas brugte den slags), så bliver det både en fed action-film, men også en flot og episk film. Det kan være, at når traileren er ude, at det viser sig blot at være tankeløs kommercialisering af en flot historie af Frank Miller, men indtil videre håber jeg på det bedste.\nThe Hobbit: The Desolation of Smaug – 13. december\nHobbitten har kun lige ramt biograferne, men selvfølgelig er 2′eren allerede fastlagt og den kommer i december næste år – og 3′eren kommer december 2014. Jeg har ikke fået set Hobbitten endnu, men jeg var ganske vild med Ringenes Herre-trilogien, så mon ikke jeg også kommer til at nyde alle disse 3 film.


Adgangsforhold for gangbesværede på Tøjhusmuseet\nVi har den seneste tid haft besøg af flere medier på Tøjhusmuseet i forbindelse med vores utilstrækkelige adgangsforhold for gangbesværede til museets 1. sal. Vi har i de seneste år prioriteret højt at få skabt en ny, vedkommende og spændende udstilling på 1. sal på Tøjhusmuseet. Et af de næste skridt vil nu være at få skabt bedre adgangsforhold for gangbesværede.\nVi er klar over, at adgangsforholdene for gangbesværede er et stort problem, og det har været et ønske for museet i mange år at få etableret en elevator i bygningen. Vi har senest været i dialog med Styrelsen for Slotte og Kulturejendomme omkring adgangsforholdene på Tøjhusmuseet. Hertil kommer at andre forhold og forandringer i nærområdet har skabt behov for ekstra overvejelser, om hvordan Slotsholmen skal bruges. Fx har lukningen for gennemkørsel i Tøjhusgade aktualiseret overvejelserne om at flytte museets hovedindgang til museets sydside - i så fald skal elevatorløsningen være derefter.


Læs mere her “Sådan slipper du af med dyr klatgæld”\nUdgivet den juni 1, 2019 oktober 9, 2020 • Kategori: Bedre Økonomi\nSådan finansierer du din studiebolig\nEr du en af de heldige, der i år blev tilbudt en studieplads? Så er muligheden for, at du mangler en studiebolig relativ stor. Det kan dog være svært at finde en ledig bolig på et marked, som primært besættes af mange tusinde studerende på én gang.\nLæs mere her “Sådan finansierer du din studiebolig”\nUdgivet den maj 15, 2019 oktober 9, 2020 • Kategori: Bedre Økonomi, Studie\nLæs mere her “Hvad er ÅOP?”\nUdgivet den maj 1, 2019 oktober 9, 2020 • Kategori: Bedre Økonomi, Facts & Viden\nSådan finder du billige lån til studerende\nBillige lån til studerende kan være svære at finde. De kan dog tit være nødvendige at optage for at øge indtægten. Denne artikel gennemgår de forskellige lånemuligheder, du har som studerende.\nLæs mere her “Sådan finder du billige lån til studerende”\nUdgivet den april 15, 2019 oktober 9, 2020 • Kategori: Bedre Økonomi, Studie\nLæs mere her “Hvad er forskellen på forbrugslån og kviklån?”\nUdgivet den april 1, 2019 oktober 9, 2020 • Kategori: Bedre Økonomi, Facts & Viden\nEn kreditvurdering er en vurdering, som din bank foretager af din økonomiske situation, når du ansøger om et lån. De undersøger, om du kan betale lånet tilbage, som de tilbyder. Dermed sikrer de sig, at de får deres penge igen.\nLæs mere her “Hvad er en kreditvurdering?”\nUdgivet den marts 15, 2019 oktober 9, 2020 • Kategori: Bedre Økonomi, Facts & Viden\nLæs mere her “Husholdningsbudget (gratis Excel-skabelon)”\nUdgivet den marts 1, 2019 oktober 9, 2020 • Kategori: Bedre Økonomi


Netflix mister popularitet op til prishop | Berlingske Business\nTirsdag d. 19. april 2016, kl. 08.40\nNetflix' topchef og medstifter, Reed Hastings, henter ikke nye kunder i samme tempo som forventet og får nu konkurrence af Amazon i USA. Arkivfoto: Steve Marcus, Reuters/Scanpix Foto: STEVE MARCUS\nVerdens største filmstreamingtjeneste henter langt færre nye kunder end ventet, og nu øges konkurrencen hjemme i USA, samtidig med at priserne stiger.\nTrods populære TV-seriehits som »House of cards«, »Making a murderer« og »Orange is the new black« forventer den amerikanske streamingtjeneste Netflix ikke at hente nær så mange ekstra kunder hjem som forventet. Og nu vokser konkurrencen på hjemmemarkedet i USA.\nLÆS MERE : Amazon udskiller streamingtjeneste og øger Netflix-krig\nKun 500.000 nye seere i USA og to millioner på verdensplan vil blive nye Netflix-kunder i 2. kvartal, anslår Netflix, der er verdens største betalings-TV-tjeneste, og det er langt under, hvad analytikerne havde forventet. Internationalt var næsen sat op efter 3,5 millioner nye kunder.\nAmazon skærper konkurrencen i USA\nDerfor styrtdykkede Netflix' aktiekurs straks med hele 11,6 procent, kort efter at regnskabet for årets første tre måneder blev fremlagt mandag aften, selv om Netflix fra januar til marts sagde goddag til endnu 6,7 millioner abonnenter og nu har 81,5 millioner på verdensplan. De 46,9 millioner er amerikanere, mens 34,5 millioner ser med i resten af verden.\nNetflix åbnede i januar i endnu 130 lande for at sikre sig vækst uden for USA, hvor markedet er blevet mere trægt, og konkurrencen øges konstant - senest med internetgiganten Amazons beslutning om at gøre det muligt at abonnere separat på sin filmtjeneste.\nI mange af de nye lande tilbyder Netflix kun indhold på engelsk og endnu ikke tager imod lokale betalingskort, og det - erkender Netflix-topchef Reed Hastings - tiltrækker ikke kunder i større omfang.\n»I løbet af de næste par år vil vi udvide på lokalsprogene, og så vil vi få flere muligheder,« sagde han ved regnskabsfremlæggelsen.\nFlere penge på egne produktioner\nHer blev det også slået fast, at Netflix vil bruge flere penge på selv at producere både film og TV-serier, som man kun kan se hos Netflix. I 2016 er der sat fem milliarder dollars af, i 2017 stiger budgettet til seks milliarder dollars. Egetproduceret indhold skal skille de efterhånden mange musik-, film- og TV-streamingtjenester ud fra hinanden og give dem et særpræg, som får folk til at ville lægge en månedlig betaling netop her.\nNetflix lancerer 5. maj sin første fransksprogede serie, »Marseilles«, og til juni følger den første japansksprogede, »Hibana«.\nKina er endnu ikke med på Netflix-landkortet, men Netflix forhandler ifølge Reed Hastings om mulighederne.\nLÆS MERE : Nu bliver Netflix hurtigere og mere stabilt hos 3\nPrisstigninger i Danmark og USA\nNetflix åbnede i Danmark i oktober 2012. Her stiger prisen pr. måned nu for også eksisterende kunder fra 79 til 89 kroner for standardpakken og fra 109 til 119 kroner for den udvidede pakke, hvor man se Netflix på flere enheder og i bedre billedkvalitet. Også i USA hæves priserne fra maj.\nNetflix omsatte i januar-marts for 1,96 milliarder dollars og opnåede et overskud på 27,6 millioner dollars. Det er omkring fire millioner dollars mere end for et år siden, hvor omsætningen lå 400 millioner dollars lavere. Netflix henter fortsat størstedelen af sin omsætning - nemlig 1,21 milliarder dollars i 1. kvartal - i USA.\nNetflix-aktien er på et år steget med mere end 60 procent.\nLÆS MERE : Nu bliver streaming meget lettere


Du er her: Forside / Inderste lag: tøj der er svedtransporterende\nInderst har man et let, tætsiddende lag tøj, som ikke er for tykt, så det nemt kan transportere fugten væk fra kroppen.\nMan skal undgå bomuld, som binder fugt, og i stedet gå efter uld eller et syntetisk materiale. Uld er det materiale, der generelt tilpasser sig kroppens temperatur bedst, og det har desuden den fordel, at det ikke kommer til at lugte af sved på samme måde som syntetiske materialer.\nTil gengæld kradser de syntetiske materialer ikke, og man kan forebygge svedlugten ved at lufte dem godt eller vaske dem – de tørrer nemlig langt hurtigere end uld.\nMan kan få undertøj i mange forskellige materialer og modeller. Orloff rådgiver dig om det rigtige valg.


Vi bruger stadig penge på koncerter - Avisen.dk\nVi bruger stadig penge på koncerter\nVi vil gerne betale os til musikalske oplevelser. Flere spillesteder har ikke mærket fald i billetsalg. Foto: www.colourbox.com\nDer bliver sparet på stort og småt i disse tider. Men finanskrisen påvirker ikke salget af koncertbilletter.\n12. august 2009 07:49\nAt stå til en koncert side om side med andre begejstrede fans, der ligesom dig synger, nynner eller blot lytter med på din yndlingskunstners mange hits, er en speciel oplevelse, mange af os har oplevet. Og åbenbart også noget, vi danskere ikke ønsker at spare på.\nTrods finanskrisen har der nemlig ikke været fald i billetsalget. Det bekræfter flere billetudbydere.\n"Der har været en periode på en fire-fem år, hvor billetsalget er gået vanvittigt hurtigt. Nu er det kommet tilbage som en mere normaliseret situation - billetsalget er strøget ud over en længere tid. Og det mener jeg, er en fordel for publikum. Folk tager sig bedre tid til at købe billetterne." Det siger koncertpromotor Flemming Schmidt fra Live Nation, som blandt andet står for Madonna-koncerten i Parken i aftes til Newspaq.\nHos spillestedet Vega i København mærker de heller intet fald i billetsalget - til gengæld lider barsalget.\n"Dér, hvor spillestederne er i krise, er ved barsalget, og der har faldet været på 25 procent for vores vedkommende. Vi har lige så mange gæster, som vi altid har haft. De drikker bare ikke så meget, som de plejer," siger PR- og kommunikationschef hos Vega, Magnus Restoftet til Newspaq.\nOg selvom billetpriserne i følge Magnus Restoftet er steget markant, har det ikke gjort nogen forskel hos billetkøberne.\n"Danmark har nærmest været kendt for at være et sted, hvor man kan tage hen og spille og tjene rigtig mange penge. Vi vil gerne have de unikke oplevelser, hvor koncerterne giver os kæmpe oplevelser, der kun sker, mens koncerten forløber. Og det forstår jeg udmærket godt," siger Magnus Restoftet.\nOgså ved Billetnet er efterspørgslen på koncerter ikke påvirket af finanskrisen.\n"Selvom billetpriserne til koncerter er blevet dyrere, er der ikke sket et fald. Det, der er anderledes, er købsadfæren. Vi køber billetterne senere, hvor man tidligere købte i god tid," siger direktør for Billetnet Erik. B. Lyngsø til Newspaq.


Pokémon Sword and Shield: Guide til at fange Dhelmise - Spilguider\nVigtigste Spilguider Pokémon Sword and Shield Guide til Catching the Rare Dhelmise\nPokémon Sword and Shield Guide til Catching the Rare Dhelmise\nDhelmise, Sea Creeper Pokémon, har kun 1% chance for at gyte. Denne guide viser undervisere, hvor og hvordan man fanger det i Pokémon Sword and Shield.\nDhelmise, Sea Creeper Pokémon, er en Græs / Ghost-type Pokémon introduceret i Generation VII i serien. I Pokémon Sun and Moon var Dhelmise en meget vanskelig Pokémon at fange, men med SOS-kæde kan chancerne for at støde på Dhelmise gå op til 35%. Der er dog ikke nogen SOS-kæde Pokémon sværd og skjold , så denne Pokémon er endnu sværere at fange.\nRelateret: Pokémon Sword and Shield Guide: Sådan fanges den sjældne og kraftige Dreepy og Drakloak\nDenne kraftfulde Pokémon har en unik typning, der kun deles med Phantump og Pumpkaboo evolution linjerne. Det kan prale af en enorm 134 base Attack stat, og i konkurrencedygtigt spil er det en Pokémon med den sjældne evne til at bruge Rapid Spin samt blokere fjendens brug af Rapid Spin. Det har også en stærk evne, Steelworker, som styrker alle sine stål-angreb med 50%, inklusive dets underskriftsbevægelse Anchor Shot. Denne guide vil gå over, hvor og hvordan undervisere kan fange denne imponerende Pokémon i Generation VIII.\nHvor og hvordan man finder Dhelmise er Pokémon-sværd og skjold\nI Pokémon Sword and Shield kan Dhelmise kun findes på rute 9 eller i Max Raid Battles. Inden for rute 9 kan spillere støde på Sea Creeper Pokémon i Circhester Bay eller Outer Spikemuth. Her har Dhelmise en utrolig lav chance for at gyte. Det er kun en procent! Heldigvis for undervisere, der prøver at fange denne sjældne Pokémon, er det et overjordisk spawn, som spillerne kan støde på i enhver vejrtype.\nMed en procents chance for at møde Dhelmise kan processen med at finde en være omhyggeligt lang. For at maksimere deres chancer skal spillerne indføre en kort og effektiv øvelse. Spillere skal tage den flyvende taxa til rute 9 og gå gennem de første to pletter af græs mod venstre for Outer Spikemuth. Hvis Dhelmise ikke er der, skal spillerne gå ind i Spikemuth, hvorfra de landede med Flying Taxi, og derefter gå tilbage på rute 9. Indlæsningsskærmen her vil genindlæse nogle af oververdenens gyder, hvorfor Pokémon, der har oververdenens gyder, er generelt lettere at finde. Fortsæt med at gentage denne proces, og til sidst vil Dhelmise blive fundet. En anden måde at øge chancen for at løbe ind i denne Grass / Ghost Pokémon er at bruge evnen Harvest. Svarende til Flash Fire, hvis spillere har en Pokémon med Harvest i deres første slot, vil chancen for, at Pokémon af Græs-type gyder øges. Imidlertid er den eneste evolutionslinje, der har denne evne i Pokémon Sword and Shield, Phantump og Trevenant, men Harvest er deres skjulte evne, så spillerne bliver nødt til at male Max Raid Battles ud eller opdrætte efter det.\nPokémon sværd og skjold er nu tilgængelige udelukkende på Nintendo Switch.\nanne med en e anne og gilbert\nSådan får du bymedaljer i historien om årstiderne: Pionerer i Olive Town\nHver Fox-film på Disney +\nhvilke spil er bagudkompatible med xbox one\nhvad skete der med Rick's restaurerings-tv-show\nhvorfor fløj ikke stipendiet til mordor\nsig ja til kjolen nøgen kjole\nhvad skete der med matbrune alaskanske buskfolk\nsort drage fra, hvordan man træner din drage\nsavner peregrine hjem til ejendommelige børn efterfølger


Regeringen har afsat 1 milliard kroner til et 1.000-dages-program, som skal hjælpe udsatte børn og deres familier i de første leveår. Men hvilke indsatser er der brug for? Forskere fra DPU, Aarhus Universitet giver i magasinet Asterisk en række bud. Specialisering på pædagoguddannelsen og tværfagligt samarbejde mellem sundhedsplejen og pædagogerne i vuggestuen er to af dem.\n12. marts 2019 af Mathilde Weirsøe\nTidens helt store investeringstrend har bløde kinder og ble på. Udsigten til at høste gevinsten ved at sætte tidligt ind for at hjælpe børn i udsatte positioner har i løbet af få år i den grad sat det lille barn på den politiske og offentlige dagsorden. Effekten af den tidlige indsats er bl.a. dokumenteret af den amerikanske økonom James Heckman, som har undersøgt de langsigtede effekter af sociale indsatser og slået fast, at den tidlige indsats giver resultater som mindre kriminalitet, bedre uddannelse og flere i jobs.\n”Fra alle hold inden for udviklingspsykologien, både de teoretiske og de empiriske, er det længe blevet fremhævet, hvor vigtige de første år af et barns liv er: emotionelt, sprogligt, kognitivt og socialt. Med Heckmans økonomiske teori på banen er det også blevet noget, man er optaget af politisk. Det lille barn har altså medvind fra alle hjørner,” konstaterer Ditte Winther-Lindqvist, der er psykolog og lektor på DPU, Aarhus Universitet.\nPædagoger skal være specialister\nHun efterlyser bedre indkøring i vuggestuerne, flere hænder, mere ekspertviden om små børn og mere samarbejde med særligt udsatte familier, men også med familier i det hele taget.\n”Vi kan lige så godt have et forsigtighedsprincip og arbejde ud fra at give gode barselsvilkår, god rådgivning til nye forældre og hurtigt få opsporet de familier, der har svært ved at løfte forældreopgaven og lave tilpassede indsatser, der hjælper lige netop dem, så de kommer godt i gang med forældreskabet,” siger Ditte Winther-Lindqvist, der også gerne så, at pædagoguddannelsen fik en specialisering i de 0-6-årige, der også indebar træning i at arbejde med udsatte familier og tværfagligt samarbejde.\n”Det pædagogiske fag er blevet meget akademiseret. Det, vi anerkender som viden, er ikke så meget viden i praksis, men mere et spørgsmål om at pædagogerne skal være dygtige nok akademikere til at nå et bachelorniveau. Det er ikke nødvendigvis kompetencer, som gør dem dygtige til at være sammen med de små børn i daginstitutionerne og samarbejde med familierne om barnets trivsel. Det ville være meget mere frugtbart for dem at komme ud hos en sagsbehandler eller familiebehandler og se, hvordan man indgår i et samarbejde med familierne,” siger hun.\nSundhedsplejen er nøglen til de udsatte familier\nSundhedsplejen er en væsentlig aktør i den tidlige indsats og har ofte succes med at etablere en stærk tillidsrelation til de udsatte familier. Dermed har de en fod inden for hos familierne og sætter et effektivt arbejde i gang i forhold til den helt tidlige opsporing af små børns mistrivsel. Det pointerer Kirsten Elisa Petersen, der er lektor på DPU, Aarhus Universitet. Hun står bag en række undersøgelser om sundhedsplejens indsats overfor udsatte børn og deres familier – særligt i de såkaldte ghettoområder.\n”Sundhedsplejerskerne er som oftest vellidte blandt familierne. De har en helt særlig position og har sjældent problemer med at komme ind i hjemmet. Og så har de den fordel, at de gennem hjemmebesøg får kendskab til hele familien. I de udsatte familier er indsatsen rettet lige så meget mod forældrene som mod barnet. Det er altså også en social indsats,” siger hun.\nKirsten Elisa Petersen understreger vigtigheden af at få skabt et længerevarende og prioriteret tværfagligt samarbejde mellem det pædagogiske personale i institutionerne og sundhedsplejen. Et sådan samarbejde skal fokusere på det enkelte barns udvikling og samtidig have en fod inden for hos de udsatte familier. Mange kommuner arbejder allerede med forskellige typer af indsatser, men der er behov for at udvikle indsatserne endnu mere. For vuggestuen – og dermed pædagogerne – har ikke nødvendigvis tiden og ressourcerne til at arbejde særskilt og tilrettelagt med de små udsatte børn.\nDesværre er der er langt fra forskningens anbefalinger til virkeligheden ude i de travle institutioner, hvor det kan være svært for det pædagogiske personale at finde tiden til den ekstra indsats i en presset hverdag, for det betyder jo, at der går tid fra de andre børn. Men det er brandærgerligt at misse den mulighed, mener Kirsten Elisa Petersen.\n”Jeg er simpelthen bange for, at vi forspilder muligheden for at etablere en solid, tidlig indsats, hvis ikke vi får et særligt dedikeret blik på denne overlevering fra sundhedsplejen til det pædagogiske personale i vuggestuen. Der er risiko for, at sundhedsplejens effektive arbejde falder på gulvet, i og med der ikke er tilstrækkeligt med ressourcer i vuggestuens pædagogiske praksis til at udvikle og fastholde den tidlige indsats, som sundhedsplejen sætter i gang.”\nLæs magasinet Asterisk fra DPU, Aarhus Universitet, nr. 89 marts 2019.\nDitte Winther-Lindqvist, lektor på DPU, Aarhus Universitet\nKirsten Elisa Petersen, lektor på DPU, Aarhus Universitet


De 5 bedste hoteller med swimmingpool i Decatur\nBedste hoteller med swimmingpool i Decatur, Georgien\nHoteller med swimmingpool i Decatur\nNr. 1 af 23 overnatningssteder i Decatur med bedste værdi for pengene\nNr. 2 af 23 overnatningssteder i Decatur med bedste værdi for pengene\nNr. 3 af 23 overnatningssteder i Decatur med bedste værdi for pengene\nNr. 4 af 23 overnatningssteder i Decatur med bedste værdi for pengene\nNr. 5 af 23 overnatningssteder i Decatur med bedste værdi for pengene\nNr. 6 af 23 overnatningssteder i Decatur med bedste værdi for pengene\nAndre overnatningssteder i nærheden af Decatur (1)\n9,0 km fra Decatur\nNr. 7 af 18 hoteller i Decatur\nNr. 15 af 18 hoteller i Decatur


Manchester Utd angiveligt i budkrig med Fnatic om esportshold - Overwatch - Gamereactor\nManchester Utd angiveligt i budkrig med Fnatic om esportshold\nDen verdensberømte fodboldklub har angiveligt set sig varm på samme Overwatch-hold som den succesfulde esportsorganisation.\nUpdated 2016-06-10 11:22\nEsports er på kort tid blevet et varmt emne inden for fodboldverdenen. Schalke 04 har købt sig i et League of Legends-hold i de bedste europæiske rækker, Valencia CF har lige skrevet under med et Rocket League-hold, og VfL Wolfsburg og West Ham United har begge FIFA-spillere på lønningslisten. Den engelske storklub Manchester United har også meldt sig på banen, lyder det nu.\nAngiveligt er klubben meget opsat på at skrive under med et Overwatch-hold. Ifølge Esports News UK ligger klubben lige nu i budkrig med Fnatic - der omtrent er den største esportsklub i Vesten - om et bestemt Overwatch-hold.\nHistorien melder ikke noget om præcist hvilket hold, de to organisationer har set sig lune på, men Daily Dot spekulerer at det sandsynligvis er det forhenværende Battlefield 4-hold Reunited, de byder på.\nDen kendte (i hvert fald inden for esportsverdenen) kommentator og vært Paul "ReDeYe" Chaloner siger i øvrigt på Twitter, at han har konsulteret for en engelsk fodboldklub om et indryk i esport, så der er formodentlig noget om snakken.\nBlizzard aflyser Dallas og Los Angeles live Overwatch League-kampe\nBlizzard har officielt afsløret, at den kommende postseason-del af Overwatch League vil foregå helt og holdent bag lukkede døre, og altså ikke blive afviklet live foran...\nBlizzard har i sinde at ændre McCrees navn i Overwatch\nNYHED. Skrevet af Magnus Groth-Andersen den 27 august 2021 kl. 16:14\nVia det store søgsmål imod Activision Blizzard er der kommet en masse detaljer frem om diverse tidligere og nuværende Blizzard-ansattes gøren og laden, og visse historier...\nHangzhou Spark dropper MCD efter ringe opførsel in-game\nESPORTS. Skrevet af Magnus Groth-Andersen den 26 august 2021 kl. 04\nOverwatch-holdet Hangzhou Spark har officielt valgt at droppe én af deres spiller, Jeong-ho "MCD" Lee. Dette skete efter at han udtrykte fremmedhadske holdninger, og...\nDisse fire hold skal dyste i Overwatch League's Countdown Cup\nESPORTS. Skrevet af Magnus Groth-Andersen den 18 august 2021 kl. 05\nDen kommende knockout-runde i Overwatch League's Countdown Cup er nu afsluttet, og det betyder at vi ved hvilke fire hold der skal rejse til Hawaii i den kommende...\nESPORTS. Skrevet af Magnus Groth-Andersen den 17 august 2021 kl. 09\nI løbet af de sidste par dage er der en række skelsættende sponsorer, der har trukket sig helt fra Overwatch League, og dermed kunne man let forestille sig, at det har...\nIBM trækker sig også som sponsor for Overwatch League\nESPORTS. Skrevet af Magnus Groth-Andersen den 11 august 2021 kl. 05\nDet hele er ved at kulsejle en smule for Activision Blizzard, og specifikt for Overwatch League, der kun kan afvikles takket være økonomisk støtte fra en række afgørende...\nMin e-sports interesse er ikke så stor, så selvom de skulle købe af sådan et hold, så tror jeg alligevel at jeg vil holde mig til at støtte fodboldholdet.\nDet er dog en interessant udvikling for e-sport og gaming generelt, at store fodboldklubber begynder at tilknytte sig e-sports hold af forskellige slags.\nDet er både positivt og negativt med alle de her fodboldklubber ind over. På den gode side tilfører det flere penge og opmærksomhed på e-sport generelt, plus at de har erfaring med at drive den slags organisationer. Jeg synes dog, det kan være problematisk, fordi fodbold klubberne vel næppe er vildt interesseret i e-sportens velbefindende, men ser det "bare" som en investering, hvorfor profit altså er alfa omega.


Fangerne i Roskilde Arrest er bekymrede for den globale opvarmning\nHvis man tror, at indsatte ikke har en bred samfundsinteresse, må man tro om igen. Det viste gårsdagens valgmøde.\nHele den første time af debatten i Roskilde Arrest den 18. marts gik på klima, CO2 og opvarming.\n“Dig med brillerne, hvorfor gør I ikke noget ved det?,” siger en indsat til SF’s folketingskandidat Jan Bjergskov Larsen, som ser lidt overrumplet ud over spørgsmålet.\n“Og hvorfor kører I rundt i store dieselbiler, når vi siger, vi skal skifte til elbiler?,” spørger en anden.\nDet spørgsmål får socialdemokraternes folketingsmedlem Mette Gjerskov til at understrege, at det skam kun er ministre, som kører rundt i BMW og Audi, og eftersom hun ikke er minister længere, må hun nøjes med en ældre Honda Civic, som har vrøvl med den ene baglygte.\n“Den kan jeg fixe for dig,” svarer en indsat.\nDig med brillerne, hvorfor gør I ikke noget ved klimaproblemerne?\nValgmødet er arrangeret af skolelærer Marlene Åkerlund og fængselsbetjent Henrik Østergaard som led i arrestshusets undervisning i demokrati.\n“Otte ud af ti har aldrig stemt,” forklarer Malene Åkerlund inden debatten. “Derfor har Henrik og jeg inviteret kandidaterne til at præsentere deres politik og valgløfter.”\nBåde politikere og indsatte har taget godt imod ideen. De indsatte har ligefrem bagt kage i dagens anledning.\nMarlene og Henrik har på forhånd opfordret de indsatte til at holde en sober tone under debatten. Det har de ingen problemer med, og som ved andre valgmøder giver de også deres holdning til kende, når de er enige med politikerne: “Hørt,” udbryder flere, da enhedslistens kandidat Christian Juul giver udtryk for, at mange rige bare rager til sig.\nUdover klimaspørgsmålet er en lang række andre samfundsproblemer oppe at vende. Som for eksempel udlændingepolitik og retspolitik.\nEn indsat peger på, at straffen til pædofile burde strammes: “Hvad gør I ved dem, som ødelægger vores børns liv?”\nDet er en vanskelig problemstilling, som panelet ikke kan svare kort på, men spørgsmålet giver Mette Gjerskov anledning til spørge de indsatte, om længere straffe generelt hjælper: “Nej, lyder svaret fra salen: Så får I bare mere uro i fængslerne.”\nDebatten var arrangeret af skolelærer Marlene Åkerlund og fængselsbetjent Henrik Østergaard.\nPå valgmødet deltog: Sasha Faxe fra Alternativet, Lars-Christian Bak fra Venstre, Merete Dea Larsen fra DF, Jeppe Trolle fra De Radikale, Christian Juul fra Enhedslisten, Jen Bjergskov Larsen fra SF og Mette Gjerskov fra Socialdemokratiet.


2 Opfølgning per 20. august 2009 Kort redegørelse for projektets fremdrift, herunder mål og resultatkrav Dette afsnit skal indeholde en kort beskrivelse vedrørende status for projektet, herunder konklusion for status på mål og resultatkrav på opgørelsestidspunktet. Hvis der er afvigelser fra det kontraktbestemte eller det, der kan forventes gennemført på opfølgningstidspunktet - skal operatøren redegøre for disse afvigelser. Skematisk opfølgning på mål og resultatkrav Mål 1: Etablering af netværk og optag af studerende Resultatkrav Målemetode Opfølgning Resultatkrav 1.1 Ud over AU-HIH, VIAUC Horsens Der etableres et netværk mellem uddannelsesinstitutioner og skal netværket pr omfat- og Ingeniørhøjskolen i Århus virksomheder. te mindst 6 virksomheder. Dokumentation for netværkets etablering indsendes senest Liste over studerende og deres kontaktvirksomhed indsendes senest Netværket skal efterfølgende udbygges, så samtlige studerende optaget på elektroningeniøruddannelsen sommeren 2010 kan være tilknyttet ordningen Der er 7 deltagende virksomheder med i projektet. Vi arbejder på at få flere med. Både Ingeniørhøjskolen i Århus og rådgivnings- og støttecenteret har svaret positivt. VIAUC er ikke med. Revideret budget er fremsendt pr. 1. april Der er i øjeblikket 4 studerende tilknyttet hver deres virksomhed. Liste over de studerende og deres kontraktvirksomhed er vedlagt. Resultatkrav 1.2 Der skal være en markant fremgang i optaget af studerende på elektroingeniøruddannelsen. Liste over studerende og deres kontaktvirksomhed indsendes senest Sommeren 2009 skal optaget være 15-20% højere end optaget sommeren Senest indsendes underskrevet liste over optag i 2008 Optaget sommeren 2009 er på 28 studerende. Heraf er de 4 udenlandske. De kommer fra Litauen og Bulgarien. Optaget er dermed 75% større\n3 og Sommeren 2010 skal optaget øges med minimum 10% i forhold til sommeren Senest indsendes underskrevet liste over optag i 2008, 2009 og end optaget i Hvis der kun ses i forhold til de danske studerende er optaget 50% større. Noget der er værd at bemærke er at der i år er optaget 5 piger. Liste over de optagne studerende og de frafaldne er vedlagt. Mål 2 Reducering af frafald. Resultatkrav Målemetode Opfølgning Resultatkrav 2.1 Frafaldet har været på over Af studerende optaget sommeren 2008 må højest 20% være 40%, det skal reduceres markant faldet fra august 2009, og efterfølgende må maksimalt yderligere 5% være faldet fra august Af studerende optaget sommeren 2009 må maksimalt 10% være faldet fra august Senest , henholdsvis indsendes underskrevet liste over studerende optaget sommeren 2008 henholdsvis Af de studerende der startede i 2009 er en enkelt stoppet. Han er dog gået i gang med at studere til datamatiker efter at han færdiggjorde det første år på E. Altså et frafald med perspektiv. Liste over de optagne studerende og de frafaldne er vedlagt. Det langsigtede mål er, at frafaldet over hele studieforløbet maksimalt vil være 15% i de efterfølgende år. Ved afslutningen af projektperioden ultimo 2010 indsendes en vurdering af det realistiske i at nå målet. Der redegøres for erfaringer og eventuelle justeringer i værktøjer. Resultatkrav 2.2 Rapporten med værktøjer og ef- Side 3\n4 Der udarbejdes en rapport med værktøjer til nedbringelse af frafald, som efterfølgende kan implementeres på andre uddannelser. fekterfaringer fra pilotprojektet færdiggøres efteråret Tidsplan for implementering og forventede mål på de enkelte institutioner indgår i rapporten. Der er vedlagt en mindre rapport med de aktiviteter vi har igangsat. Side 4\n5 Vejledning til opfølgning på resultatkontrakter Dette er en manual for opfølgning på resultatkontrakter, der ikke medfinansieres af EU s strukturfondsmidler. Tekst, der er skrevet med kursiv er vejledende tekst, der skal slettes når manualen anvendes. Det er operatøren, der udfylder skemaet som led i en afrapportering til Regional Udvikling. Der afrapporteres halvårligt på projektets fremdrift fra projektstart til opgørelsestidspunktet. Der afrapporteres pr 1. marts og 1. september og senest 3 uger efter opgørelsesdagen. Kontraktopfølgningen skal indeholde en redegørelse for projektets fremdrift, herunder processen i forløbet samt en opfølgning på de fastsatte mål og resultatkrav. Derudover skal kontraktopfølgningen indeholde en opfølgning i forhold til budgettet sammenholdt med planlagte aktiviteter. Det er operatøren, der leverer data til opfølgning på mål og resultatkrav i overensstemmelse med den kontraktbestemte målemetode. Operatøren skal endvidere redegøre for eventuelle afvigelser fra det forventede og kontraktbestemte. Region Midtjylland vurderer om målopfyldelsen er i overensstemmelse med det forventede på opgørelsestidspunktet. Region Midtjylland kan benytte de indrapporterede oplysninger i en politisk opfølgning til Regionsrådet og Vækstforum. Målet med kontraktopfølgningen er at sikre, at projektet gennemføres i overensstemmelse med projektbeskrivelse med tilhørende budget og finansieringsplan. Hvis der er behov for ændringer i budgettet eller projektet i øvrigt skal Region Midtjylland godkende en skriftlig forudgående beskrivelse af ændringerne. Skemaet med afrapportering af mål og resultatkrav skal udfyldes med konkrete oplysninger om status suppleret med en smiley. Glad smiley benyttes hvor resultatkravet er opfyldt som forventet på statustidspunktet. Med kort supplerende beskrivelse af fakta (fx antal mv.) Medio smiley benyttes når resultatkravet ikke er aktuelt på nuværende tidspunkt. Med kort supplerende beskrivelse af fakta. Sur smiley benyttes, hvis resultatkravet ikke er opfyldt. Operatøren redegør i indledningen for baggrunden for at resultatkravet ikke er opfyldt, samt forventningerne til om det er muligt at nå resultatkravet efterfølgende. Side 5