Bekendtgørelse om undervisningsplan for køreuddannelsen til lille lastbil (kategori C1)1) - PDF Gratis download\nBekendtgørelse om undervisningsplan for køreuddannelsen til lille lastbil (kategori C1)1)\nDownload "Bekendtgørelse om undervisningsplan for køreuddannelsen til lille lastbil (kategori C1)1)"\n1 Bekendtgørelse om undervisningsplan for køreuddannelsen til lille lastbil (kategori C1)1) I medfør af 56, stk. 5, 1. pkt., og 64, stk. 5, 1. pkt., i færdselsloven, jf. lovbekendtgørelse nr. 38 af 5. januar 2017, fastsættes efter bemyndigelse i henhold til 134 a, stk. 1: 1. Undervisning af elever med henblik på erhvervelse af kørekort til kategori C1 skal foregå i overensstemmelse med undervisningsplanen for køreuddannelsen til lille lastbil (kategori C1), der er optaget som bilag til denne bekendtgørelse. 2. Bekendtgørelsen træder i kraft den 1. januar Stk. 2. Bekendtgørelse nr af 25. november 2012 om undervisningsplan for køreuddannelsen til lille lastbil ophæves. Stk. 3. Elever, der har påbegyndt køreuddannelsen før den 1. januar 2018, kan afslutte uddannelsen og aflægge køreprøve efter de hidtil gældende regler frem til udgangen af juni Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen, den Carsten Falk Hansen / Stefan Søsted 1) Bekendtgørelsen indeholder bestemmelser, der gennemfører dele af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/126/EF af 20. december 2006 om kørekort, EU-Tidende 2006, nr. L 403, side 18, som senest ændret ved Kommissionens direktiv 2014/85/EU af 1. juli 2014 om ændring af Europa- Parlamentets og Rådets direktiv 2006/126/EF om kørekort, EU-Tidende 2014, nr. L 194, side 10. 1\n2 Bilag 1 Indholdsfortegnelse 0. INDLEDNING 0.1 Systematikken i undervisningsplanen 0.2 Præstationskravenes anvendelse 1. LASTBILENS INDRETNING, UDSTYR OG DOKUMENTER 1.1 Styreapparatet Styreapparatets funktion mv. 1.2 Bremser Driftsbremser Nødbremse Parkeringsbremser Supplerende bremser Kontrol af bremser Lovbestemmelser i øvrigt om bremser 1.3 El-anlæg, lygter, reflekser, horn mv El-anlæggets funktion 1.4 Bærende dele Bærende deles funktion mv. 1.5 Motor, transmission samt energi- og miljørigtig kørsel Motorens og transmissionens funktion samt energi- og miljørigtig kørsel 1.6 Karrosseri og opbygning Karrosseri, opbygning og dets fastgørelse 1.7 Indre indretning, udsyn og særligt udstyr Ruder, spejle, udsyn mv. 1.8 Kontrolapparat (fartskriver) Kontrolapparatets (fartskriverens) funktion 1.9 Lastbilens dokumenter Registreringsattest 1.10 Særlige køretøjer 1.11 Lastbilens betjeningsudstyr Betjeningsudstyr 1.12 Forebyggende vedligeholdelse og nødvendig reparation Vedligehold mv. 1. INDLEDENDE ØVELSER PÅ VEJ 2.1 Forberedelse til kørsel Eftersyn, indstilling mv. 2.2 Lastbilers spejle Særlige forhold Indstilling af spejle Anvendelse af spejle 2.3 Igangsætning og standsning ved kørebanekant Start, gearbetjening, igangsætning og bremsning 2.4 Højresving om hjørner Færdigheder ved svingning 2.5 Baglænskørsel med målbremsning 2\n3 2.5.1 Orientering og bedømmelse af lastbilens længde 3. KØRETØJERS MANØVREEGENSKABER 3.1 Manøvreegenskaber mv Generelt om forskellige køretøjers manøvreegenskaber mv. 4. TRAFIKANTADFÆRD 4.1 Trafikantadfærd mv Opfattelse, reaktion, syn, helbred, andre trafikanter samt adfærd og holdninger mv. 5. VEJFORHOLD 5.1 Vejforhold mv Risikoforhold og vejenes sikkerhedsmæssige udformning mv. 6. GRUNDREGLER FOR KØRSEL MED LASTBILER, HERUNDER DIMENSIONER, VÆGT OG BELÆSNING 6.1 Anvisninger for færdslen Færdselslovens gyldighed Anvisninger for kørslen Kørekortkategorier og førerret 6.2 Dimensioner, personer og gods samt særlige forhold mv Lastbilers bredde Lastbilers længde Lastbilers højde Lastbilers vægt Personer og gods Signalgivning, tegngivning og brug af lys Motorstop og slæbning mv Færdselsulykke Forsikringspligt Overladelse af køretøj til andre 6.3 Køre- og hviletidsbestemmelser samt anvendelsen af kontrolapparatet Køre- og hviletidsbestemmelserne Anvendelse af kontrolapparatet 6.4 Godstransport mv Vejkort Godskørsel for fremmed regning og firmakørsel 6.5 Supplerende uddannelse Kvalifikationsbeviser mv. 7. UDVIDEDE ØVELSER PÅ VEJ Øvelse 1: 7.1 Igangsætning og standsning ved kørebanekant Kendskab til ulykker Kendskab til risikoforhold Orienteringsfærdigheder Manøvrefærdigheder Lovbestemmelser og forhold 7.2 Placering under ligeudkørsel Kendskab til ulykker 3\n4 7.2.2 Kendskab til risikoforhold Orienteringsfærdigheder Manøvrefærdigheder 7.3 Hastighed under ligeudkørsel Kendskab til ulykker Kendskab til risikoforhold Orienteringsfærdigheder Manøvrefærdigheder Lovbestemmelser i øvrigt 7.4 Vognbaneskift og sammenfletning Kendskab til ulykker Kendskab til risikoforhold Orienteringsfærdigheder Manøvrefærdigheder 7.5 Vending og baglænskørsel Kendskab til risikoforhold Orienteringsfærdigheder Manøvrefærdigheder 7.13 Højresving i kryds Kendskab til ulykker Kendskab til risikoforhold Orienteringsfærdigheder Manøvrefærdigheder 7.14 Venstresving i kryds Kendskab til ulykker Kendskab til risikoforhold Orienteringsfærdigheder Manøvrefærdigheder Øvelse 2: 7.6 Kørsel forbi holdende køretøjer, gående mv Kendskab til ulykker Kendskab til risikoforhold Orienteringsfærdigheder Manøvrefærdigheder 7.7 Møde Kendskab til ulykker Kendskab til risikoforhold Orienteringsfærdigheder Manøvrefærdigheder Lovbestemmelser i øvrigt 7.8 Kørsel foran eller efter andre Kendskab til ulykker Kendskab til risikoforhold Orienteringsfærdigheder Manøvrefærdigheder Lovbestemmelser og andre forhold 7.11 Fremkørsel mod kryds Kendskab til ulykker Kendskab til risikoforhold Orienterings-færdigheder 4\n5 Manøvrefærdigheder 7.12 Ligeudkørsel i kryds Kendskab til ulykker Kendskab til risikoforhold Orienteringsfærdigheder Manøvrefærdigheder 7.13 Højresving i kryds 7.14 Venstresving i kryds 7.15 Kørsel i rundkørsel Kendskab til ulykker Kendskab til risikoforhold Orienteringsfærdigheder Manøvrefærdigheder Øvelse Placering under ligeudkørsel 7.3 Hastighed under ligeudkørsel Kendskab til risikoforhold Orienteringsfærdigheder Manøvrefærdigheder 7.6 Kørsel forbi holdende køretøjer, gående mv. 7.7 Møde 7.8 Kørsel foran eller efter andre 7.9 Overhaling Kendskab til ulykker Kendskab til risikoforhold Orienteringsfærdigheder Manøvrefærdigheder Lovbestemmelser i øvrigt. Øvelse Kørsel på motorvej Kendskab til ulykker Kendskab til risikoforhold Orienteringsfærdigheder Manøvrefærdigheder Lovbestemmelser i øvrigt Kørsel på motortrafikvej Øvelse Fremkørsel mod kryds 7.12 Ligeudkørsel i kryds 7.13 Højresving i kryds 7.14 Venstresving i kryds 7.15 Kørsel i rundkørsel 7.17 Kørsel ved siden af andre Kendskab til ulykker Kendskab til risikoforhold Orienteringsfærdigheder Manøvrefærdigheder 5\n6 Øvelse Standsning og parkering Kendskab til risikoforhold Orienteringsfærdigheder Manøvrefærdigheder Lovbestemmelser i øvrigt Øvelse Kørsel i mørke og i lygtetændingstiden i øvrigt Kendskab til ulykker Kendskab til risikoforhold Orienteringsfærdigheder Manøvrefærdigheder Lovbestemmelser i øvrigt 7.20 Kørsel i tunnel Kendskab til risikoforhold, Orienterings- og manøvrefærdigheder 8. SÆRLIGE RISIKOFORHOLD I TRAFIKKEN 8.1 Særlige risikoforhold mv Alkohol, bevidsthedspåvirkende stoffer, høj hastighed og manglende brug af sikkerhedssele 8.2 Egne holdninger og adfærd Opmærksomhed, adfærd over for andre og egne kørselskompetencer 9. MANØVRER PÅ KØRETEKNISK ANLÆG 9.1 Vejgreb og belæsning Vejgrebets betydning Belæsning, dæktryk mv. 9.2 Hastighed, centrifugalkraft, bremselængde og vejgrebets udnyttelse Bevægelsesenergi og hastighed Centrifugalkraft Bremselængder Vejgrebets udnyttelse 9.3 Hindringer på vejen Slalom Dobbelt undvigemanøvre uden bremsning Kombineret bremse- og undvigemanøvre 9.4 Genvindelse af vejgreb efter udskridning Kørsel i kurve Baghjulsudskridning Forhjulsudskridning Manøvrernes gennemførelse 10. FORBEREDELSE TIL KØREPRØVE 10.1 Betingelser for at få kørekort Køreundervisning Indstilling til køreprøve 6\n7 10.2 Køreprøvens gennemførelse Krav ved køreprøven Teoriprøven Den praktiske prøve 10.3 Lovbestemmelser i øvrigt om kørekort Kørekortets gyldighed Inddragelse og generhvervelse af kørekort 0. INDLEDNING Bilag 2 Det overordnede mål for køreuddannelsen til kategori C1 er: 1) At give eleverne indsigt i og forståelse for de farer, risici og vanskeligheder, de som førere af små lastbiler møder i færdslen, samt give dem viden om de færdselsregler og andre lovbestemmelser, der har betydning i denne forbindelse, 2) At give eleverne en sådan viden om lastbilen og dens betjening, at de kan konstatere opståede mangler af betydning for sikkerheden og miljøet, 3) At give eleverne færdighed i at bedømme færdslen kritisk og føre lastbilen uden fare for sig selv og andre, 4) At bidrage til, at eleverne bliver hensynsfulde og ansvarsbevidste førere af lastbiler og 5) At give eleverne viden om og færdighed i energi- og miljørigtig kørsel under hensyntagen til sikker kørsel. Køreuddannelsen til kategori C1 skal opfattes som en overbygning på køreuddannelsen til kategori B. Derfor må undervisningen til kategori C1 først påbegyndes, når grundlaget er i orden, dvs. når eleven har erhvervet kørekort til kategori B. Kørelæreren skal dog ved repetition af lærestoffet til kategori B sikre sig, at eleven fortsat er i besiddelse af de grundlæggende kundskaber og færdigheder i det omfang, de har betydning for kørsel med lille lastbil, således som det fremgår af bemærkningerne til delmålene. 0.1 Systematikken i undervisningsplanen Denne undervisningsplan indeholder en nærmere specificering af uddannelsesmålene opdelt i hovedafsnit og underafsnit. Hvert hovedafsnit indledes med en kort beskrivelse af undervisningens formål. Derefter følger en opdeling i underafsnit med angivelse af hovedmål og detaljerede delmål. Delmålene udgør de egentlige retningslinjer for såvel undervisningen som bedømmelsen ved køreprøven, idet de nøjere klarlægger, hvad eleven skal vide og kunne efter endt undervisning. Til hvert delmål er knyttet et præstationskrav. I køreuddannelsen og ved køreprøven anvendes følgende præstationskrav: 1) Have kendskab til; det vil sige, at eleven skal være så vidt orienteret om et emne, at det ikke er ukendt for eleven, eller at det kan understøtte og lette forståelsen af en efterfølgende mere målrettet og grundigere undervisning, 2) Udpege; det vil sige, at eleven i praksis skal kunne lokalisere bestemte køretøjsdele, herunder betjeningsudstyr, 3) Aflæse og forstå betydningen af; det vil sige, at eleven i praksis skal kunne anvende instrumenter og kontrollys i køretøjet, forstå betydningen af disse og reagere i nødvendigt omfang, 7\n8 4) Kontrollere; det vil sige, at eleven uden brug af værktøj i praksis skal kunne undersøge og tage stilling til om de i de pågældende kontrolafsnit anførte krav til køretøjet er opfyldt, herunder kunne forklare hvordan kontrollen udføres, 5) Angive årsager til, indhold eller betydning af; det vil sige, at eleven skal kunne finde de korrekte svar blandt flere mulige på spørgsmål om vejafmærkning, indholdet af en lovbestemmelse og lignende, samt andre forhold af væsentlig betydning, 6) Beherske orienterings- og manøvrefærdigheder samt andre færdigheder; det vil sige, at eleven i praksis skal kunne orientere sig kritisk, håndtere køretøjets betjeningsudstyr korrekt, udføre manøvrer fejlfrit samt udføre andre færdigheder korrekt, 7) Opfatte og bedømme; det vil sige, at eleven skal kunne bemærke bestemte forhold i en færdselssituation eller på billeder, forstå forholdets betydning og hvordan man reagerer herpå, eller finde de korrekte svar blandt flere mulige på spørgsmål om de pågældende forhold, 8) Genkende; det vil sige, at eleven i praksis skal kunne genkende betydningen af anvisninger for færdslen, og efterleve betydningen af disse, 9) Reagere hensigtsmæssigt; det vil sige, at eleven i praksis skal kunne føre køretøjet og ændre hastighed, placering eller kørselsretning i overensstemmelse med færdselsreglerne, hensynet til sikkerheden og trafikafviklingen, 10) Ved øvelse opnå erfaring om; det vil sige, at eleven under kørsel i køretøjet på køreteknisk anlæg får lejlighed til at konstatere køretøjets reaktioner under udførelse af bestemte manøvrer, 11) Opnå nogen færdighed i; det vil sige at eleven under kørsel i køretøjet på køreteknisk anlæg skal kunne betjene køretøjet korrekt, uden at manøvren som helhed kræves fejlfrit udført og 12) Ved øvelse opnå færdighed i; det vil sige, at eleven under kørsel i køretøjet på køreteknisk anlæg skal kunne udføre manøvrer korrekt. I delmålsbeskrivelserne kan præstationskravene kombineres eller anvendes delvist. Fx er der i præstationskravet»genkende og angive betydningen af«anvendt beskrivelser fra to præstationskrav. Ved teoriprøven skal eleven ud fra situationer på billeder kunne»angive betydningen af«fx vejafmærkninger, ved at finde de korrekte svar blandt flere mulige. Præstationskravet»angive årsager til, indhold eller betydning af«anvendes ved teoriprøven. Ved den praktiske prøve skal eleven i en færdselssituation kunne»genkende«fx vejafmærkning og efterleve betydningen af disse. Præstationskravet»genkende«anvendes ved den praktiske prøve. Der er ved målbeskrivelserne ikke skelnet skarpt mellem teoretisk og praktisk undervisning. Dette skyldes hensynet til, at teoretisk og praktisk undervisning skal integreres i størst muligt omfang, og at kørelæreren derfor stilles mere frit i valget af undervisningsmetode og undervisningssituation. En skarp skelnen mellem teori og praksis er i øvrigt mindre hensigtsmæssig, idet megen praktisk undervisning, dvs. undervisning i praktiske færdigheder, udmærket kan indlæres i et teorilokale med de rette hjælpemidler, og en del teoriundervisning, dvs. undervisning i teoretiske emner, med fordel kan formidles under praktiske øvelser i færdslen. 0.2 Præstationskravenes anvendelse I teoriundervisningen anvendes følgende præstationskrav: 1) Have kendskab til, 8\n9 2) Angive årsager til, indhold eller betydning af og 3) Opfatte og bedømme. I den praktiske undervisning anvendes følgende præstationskrav: 4) Udpege, 5) Aflæse og forstå betydningen af, 6) Kontrollere, 7) Beherske orienterings- og manøvrefærdigheder samt andre færdigheder, 8) Opfatte og bedømme, 9) Genkende, 10) Reagere hensigtsmæssigt og 11) Ved øvelse opnå færdighed i. 12) Ved teoriprøven anvendes følgende præstationskrav: 13) Angive årsager til, indhold eller betydning af og 14) Opfatte og bedømme. Ved den praktiske prøve anvendes følgende præstationskrav: 15) Kontrollere, 16) Udpege, 17) Aflæse og forstå betydningen af, 18) Beherske orienterings- og manøvrefærdigheder samt andre færdigheder, 19) Opfatte og bedømme, 20) Genkende og 21) Reagere hensigtsmæssigt. Om den nærmere planlægning og gennemførelse af undervisningen, herunder valg af hjælpemidler, henvises til lærevejledningen til undervisningsplanen. Øvelseskørsel (dvs. indledende øvelser på vej, udvidede øvelser på vej og øvelser på køreteknisk anlæg) samt køreprøve til kategori C1, skal gennemføres i en lastbil, som opfylder bestemmelserne for en lastbil, kategori C1, som anført i kørekortbekendtgørelsen med tilhørende bilag. Om de nærmere retningslinjer for køreprøven henvises til kørekortbekendtgørelsen med tilhørende bilag. 9\n10 Bilag 3 1. LASTBILENS INDRETNING, UDSTYR OG DOKUMENTER Formålet med undervisningen er at give eleven en sådan viden om lastbilens indretning, udstyr og dokumenter samt en sådan forståelse af lastbilens funktioner, at det letter indlæringen af en korrekt og skånsom behandling af lastbilen og en sikker udførelse af de forskellige manøvrer. Undervisningen har desuden til formål at gøre eleven bekendt med de vigtigste lovbestemmelser om last- bilens udstyr, således at eleven selv kan konstatere, om det er i lovlig stand. Eleven skal endvidere have en sådan forståelse af de tegn på fejl og mangler, der røber sig gennem lastbilens kontrolsystemer, funktioner og reaktioner, at eleven kan afgøre, om den igangværende eller påtænkte kørsel er lovlig og forsvarlig. Det skal i øvrigt fremhæves i undervisningen, at de i delmålene anførte fremgangsmåder for kontrol og afprøvning af lastbilens udstyr ikke er udtømmende eller dækkende for alle tænkelige systemer, og at eleven må være opmærksom på stadige ændringer af lastbilens indretning samt lovbestemmelserne. Undervisningen har endelig til formål at gøre eleven bekendt med lovbestemmelser om de vigtigste administrative dokumenter i forbindelse med lastbilens benyttelse. Undervisningen skal give eleverne en sådan viden om lastbilen og dens betjening, at de kan konstatere forhold af betydning for sikkerheden og miljøet. 1.1 Styreapparatet Eleven skal lære om styreapparatets funktion og tegn på fejl, der har betydning for færdselssikkerheden. Eleven skal endvidere kunne konstatere om lovkrav til styreapparatet er opfyldt, samt kunne de vigtigste lovbestemmelser om styreapparatet. Delmål Styreapparatets funktion mv. Eleven skal have kendskab til følgende funktioner: 1) Styreapparatet fungerer i princippet på den måde, at en drejning på rattet overføres til forhjulene gennem ratstamme, styrehus, styrearm, styrekugler, styrestænger, svingarme og forhjulsspindler. 2) Ratdrejningens påvirkning af forhjulene forstærkes ved at supplere styreapparatet med et servoapparat. 3) Ved hydraulisk servostyring frembringes olietrykket af en hydraulisk pumpe (servopumpe), der drives af lastbilens motor enten direkte eller ved remme. Servovirkningen kan således kun opnås med startet motor. 4) Ved funktionssvigt i servoapparatet kan lastbilen styres med styreapparatet alene, men styringen vil være så tung, at fortsat kørsel er farlig og ulovlig. 5) Eventuelle remme til den hydrauliske pumpe skal være spændt efter bilfabrikantens anvisninger. 10\n11 6) Nyere lastbiler kan være forsynet med et elektronisk stabilitets kontrol (ESC), som kan modvirke væltning og udskridning ved hjælp af afbremsning af et eller flere hjul. Kontrol af styreapparatet Eleven skal på en holdende lastbil kunne kontrollere, om følgende forhold ved styreapparatet er opfyldt: 7) Servosystemet skal være påfyldt olie i tilstrækkelig mængde, målt på oliestanden i væskebeholderen, eventuelt ved hjælp af kontrollampe. Ved servostyring kontrolleres efterfølgende punkter med startet motor efter bilfabrikantens anvisninger. 8) Ratslør kontrolleres ved, at hjulene straks følger rattets bevægelser. Eventuelt tilladeligt ratslør fremgår af bilfabrikantens anvisninger. 9) Rør- og slangeforbindelser i servosystemet skal være tætte, bedømt på umiddelbart tilgængelige dele. Eleven skal under kørsel kunne kontrollere, om følgende forhold ved styreapparatet er opfyldt: 10) Ved kørsel med lav hastighed skal rattet let kunne drejes fra yderstilling til yderstilling uden at møde unormal modstand i styreapparatet. 11) Lastbilen må ikke trække til siderne under ligeudkørsel på jævn vej. 12) Der må ikke forekomme støj fra hjullejer, slag i rattet eller rystelser i forhjul og rat. Tegn på fejl i styreapparatet Eleven skal kunne angive årsager til følgende tegn på fejl ved styreapparatet og udpege hvor fejlene kan opstå: 13) Ratslør kan være tegn på slør i styreforbindelser, at styrehuset sidder løst eller på slør i forhjulslejer eller hjulophæng. 14) Mindre slør kan være tilladt i styrekugler, i styrehus og - når motoren er standset - i styrehus med servostyring. 15) Støj i styreapparat med servostyring kan skyldes manglende olie i servosystemet. 16) Stor eller stødende modstand i styreapparat med servostyring ved svingning kan blandt andet skyldes manglende olie, defekt servostyring, herunder servopumpe. 17) Ujævnt/skævt dækslid kan være tegn på forkert indstilling af styreapparatet. Lovbestemmelser i øvrigt om styreapparatet Eleven skal kunne angive indholdet af følgende lovbestemmelser: 18) Styreapparatet skal være således indrettet, at lastbilen kan styres let, sikkert og hurtigt. 19) Væsentligt slør i styreapparatet som helhed eller i dets enkelte dele må ikke forekomme. 1.2 Bremser Eleven skal lære om bremsernes funktion og om tegn på fejl, der har betydning for færdselssikkerheden. 11\n12 Eleven skal endvidere kunne konstatere, om lovkrav til bremserne er opfyldt samt kunne de vigtigste lovbestemmelser om bremserne. Delmål Driftsbremser Eleven skal have kendskab til følgende funktioner ved hydrauliske bremser: 1) Hjulbremserne fungerer i princippet på den måde, at en bremsebelægning ved et væsketryk presses mod en tromle eller skive på bilens hjul, så hjulets rotation nedsættes. 2) Væsketrykket opstår, når man træder på bremsepedalen, og trykket overføres fra hovedcylinderen gennem bremserør og slanger til hjulcylinderne i bremserne. Driftsbremsen er suppleret med en bremseforstærker, der forstærker det hydrauliske tryk, når føreren træder på bremsepedalen. Hvis forstærkeren svigter, vil fortsat kørsel være uforsvarlig og ulovlig. 3) To-kreds bremser består af to særskilte bremsekredse og er indrettet således, at den ene bremsekreds kan fungere til nødbremsning, hvis der er utætheder i den anden bremsekreds. Hvis den ene kreds svigter, vil fortsat kørsel være uforsvarlig og ulovlig. Eleven skal kunne angive indholdet af følgende forhold ved bremserne: 4) Bremser skal umiddelbart efterses, hvis der er for lidt bremsevæske i bremsevæskebeholderen, hvis kontrollampen lyser under kørsel, hvis bremsepedalen kan trædes længere ned end normalt, eller hvis bremsningen er ujævn eller bilen under bremsningen trækker til siden. 5) ABS-bremsesystemet er indrettet således, at der ved de enkelte hjul er anbragt følere, der ved hjælp af en tandkrans registrerer hjulets rotation. Følerne sender signaler om de enkelte hjuls rotation til en elektronisk styreboks. Hvis et eller flere hjul under opbremsning har tendens til at blokere, vil den elektroniske styreboks regulere trykket til hjulbremserne således, at blokering af hjulene undgås. ABS- bremsesystemet er endvidere indrettet således, at det i en hvis udstrækning muliggør styring og bremsning samtidig. 6) Når ABS-bremsesystemet regulerer, kan der på nogle mindre lastbiler opstå vibrationer i bremsepedalen. Dette er normalt og betyder, at systemet er i funktion. Uanset vibrationerne skal trykket på bremsepedalen opretholdes, så længe bremsning ønskes. Hvis ABS-bremsesystemet ikke virker vil bremse- egenskaberne ændres og kun kørsel til nærmeste værksted er tilladt. Eleven skal have kendskab til opdeling og indretning af trykluftbremsesystemer, som er opdelt i en forsyningskreds og i en bremsekreds. Forsyningskredsen, der leverer trykluft til bremsekredsen, består af følgende dele: 7) Kompressoren, der suger luft fra omgivelserne gennem et filter, komprimerer luften og opbygger derved tryk i forsyningskredsen. Kompressoren drives af lastbilens motor. 8) Trykregulatoren, der regulerer lufttrykket automatisk i forsyningskredsen så det holdes inden for de foreskrevne grænser. 9) Frostbeskyttelsessystemet, der skal forhindre isdannelse i trykluftanlægget i vinterhalvåret, idet isdannelse ellers vil kunne medføre bremsesvigt. Dette kan undgås ved at tilsætte frostvæske til luften (frostbeskyttelsespumpen) eller tørre luften inden den ledes til trykluftbeholderen (lufttørreanlæg). 10) Trykluftbeholderen, der opbevarer den komprimerede luft, skal kunne aftappes for kondensvand, eventuelt automatisk. På lufttørreanlæg kan aftapningsmuligheden være udeladt. 11) Alarmanordningen, der gør føreren opmærksom på for lavt lufttryk. Anordningen kan være erstattet af eller suppleret med manometer, der viser lufttrykket i forsyningskredsen og eventuelt også i bremsekredsen. 12) Tryksikringsventilen (flerekredssikringsventilen), der i tilfælde af utætheder skal sikre et vist lufttryk i forsyningskredsen. 13) Rør og slanger, der forbinder de enkelte dele i forsyningskredsen. 12\n13 14) Bremsekredsen, der sættes under tryk, når bremsepedalen aktiveres. Bremsepedalen skal kunne trædes ned til fast stop. 15) Rør og slanger, der forbinder de enkelte dele i bremsekredsen. 16) Luftforbruget ved én fuldbremsning med standset motor må som hovedregel ikke overstige 0,5 bar. Eleven skal kunne angive indholdet af følgende typer trykluftbremser og deres særlige indretning og virkemåde: 17) Trykluft-mekaniske bremser, hvor bremsepedalen påvirker en bremseventil, der regulerer trykluften til bremsekredsen, og hvor kraften fra bremsemembranen mekanisk overføres til hjulbremserne eventuelt via en bremsearm. Ved manglende trykluft vil bremserne være uden virkning. 18) Trykluft-hydrauliske bremser, hvor bremsepedalen påvirker en bremseventil, der regulerer trykluften til en transformer. Transformeren omsætter lufttrykket til et hydraulisk bremsetryk ved at en tryk- luftcylinder påvirker en hydraulisk hovedcylinder, der leder det hydrauliske tryk videre til hjulbremserne. Ved manglende trykluft vil bremserne være uden virkning Nødbremse Eleven skal have kendskab til følgende indretning og virkemåde af nødbremse: 1) Nødbremsen skal kunne bremse lastbilen, hvis der opstår fejl i driftsbremsen. 2) Nødbremsen er enten indeholdt i driftsbremsen eller parkeringsbremsen Parkeringsbremser Eleven skal have kendskab til parkeringsbremsens indretning og virkemåde: 1) Mekanisk parkeringsbremse virker ved, at føreren aktiverer en betjeningsordning, hvorved der overføres bremsekraft til hjulbremserne på én eller flere aksler Supplerende bremser Ikke aktuelt til kategori C Kontrol af bremser Eleven skal kunne kontrollere, om følgende forhold ved hydraulisk driftsbremse er opfyldt: 1) Bremsepedalen må ikke kunne trædes i bund når der trædes hårdt på pedalen. Pedalvandringen er i øvrigt afhængig af bilfabrikatet. 2) Bremsepedalen må ikke synke, mens den holdes nedtrådt ved konstant tryk. 3) Ved bremser med vakuumforstærker skal bremsepedalen (efter trykudligning) dog synke et lille stykke, mens den holdes nedtrådt, og motoren derpå startes. 4) Væskestanden i bremsevæskebeholderen skal være mellem min. - og max. -mærket, eller ved at kontrollampen herfor ikke er tændt. Eleven skal under kørsel på en vandret, tør kørebane med asfaltbelægning kunne kontrollere, om følgende forhold ved bremserne er opfyldt: 5) Driftsbremsen skal på lastbiler have en sådan virkning, at bremselængden ved 30 km/t ikke overstiger ca. 7 m. 6) Ved langsom nedtrædning af bremsepedalen skal bremsevirkningen være jævnt stigende, bedømt ved en bremseprøve. Eleven skal kunne angive årsager til tegn på fejl ved bremserne og udpege hvor fejlene kan opstå: 7) Olietilsøling af ankerplade eller inderside af dæk kan være tegn på utæt hydraulisk hjulcylinder. 13\n14 8) For lang pedalvandring ved hydraulisk anlæg med/uden forstærkning kan være tegn på manglende justering af bremsen eller en defekt bremsekreds. 9) Skævtrækning under bremsning eller uens bremsning tyder på fugt eller snavs på bremsebelægninger eller på defekte hjulbremser, bremsecylindre eller bremsemembraner. 10) Ujævn bremsning eller pludselige hugninger fra et eller flere hjul tyder på fejl i bremsetromler/bremseskiver eller bremsebelægninger. 11) Nedsat bremsevirkning tyder på manglende justering af bremser eller forkert indstillet, eventuelt defekt ALB-ventil. 12) Baghjulsblokade under moderat opbremsning kan være tegn på forkert indstillet eller defekt ALB-ventil Lovbestemmelser i øvrigt om bremser Eleven skal kunne angive indholdet af følgende lovbestemmelser: 1) Lastbilen skal være forsynet med to-kreds driftsbremse, nødbremse og parkeringsbremse. 2) Lastbiler skal være forsynet med ABS-bremsesystem. 3) Driftsbremsen skal virke på alle hjul, og kunne afbremse og standse lastbilen på en sikker, hurtig og virksom måde ved enhver hastighed og under alle belastningsforhold. 4) Driftsbremsens krævede virkning skal kunne opnås ved første aktivering af bremsepedalen. 5) Nødbremsen skal kunne afbremse og standse lastbilen sikkert og virksomt, hvis der opstår en fejl i driftsbremsen. 6) Parkeringsbremsen skal kunne holde lastbilen standset på en vej med en stigning på 18 % og skal kunne blive stående tilspændt. 1.3 El-anlæg, lygter, reflekser, horn mv. Eleven skal lære om det elektriske anlægs funktion. Eleven skal endvidere kunne kontrollere om lovkrav til lygter, reflekser mv. er opfyldt samt kunne de vigtigste lovbestemmelser om el-anlæg, lygter og reflekser. Delmål El-anlæggets funktion Eleven skal angive indholdet af følgende: 1) Lastbilens startmotor, blæser, vinduesviskere og -vasker, horn, lygter, signallys og kontrollamper virker ved elektrisk strøm. Strømmen produceres af en generator, der drives af motoren. Strømmen føres fra generatoren til akkumulatoren. 2) Strømmen fra akkumulatoren føres fra akkumulatorens ene pol gennem ledninger, kontakter og sikringer til de strømforbrugende dele og tilbage over stellet til akkumulatorens anden pol. 3) For at få fuld udnyttelse af akkumulatoren skal hver celle være tilstrækkeligt fyldt op og eventuelt efterfyldes med destilleret vand, så blypladerne er dækket. Pulverdannelse omkring akkumulatoren skal vaskes væk for at undgå ætsninger omkring poler og polsko 14\n15 4) For at sikre effektiv strømtilførsel i det elektriske anlæg skal alle ledninger, kontakter og sikringer være rene, hele og godt isolerede, og stelforbindelser skal sidde fast og være frie for tæringer. Lovbestemmelser om påbudte lygter og reflekser Eleven skal kunne angive indholdet af følgende lovbestemmelser vedrørende påbudte lygter og reflekser: 5) Lastbilen må kun være udstyret med påbudte eller tilladte lygter og reflekser. 6) De påbudte lygter og reflekser omfatter: a) To lygter med fjernlys, b) To lygter med asymmetrisk nærlys, c) To lygter med positionslys, d) To lygter med baglys, e) To lygter med stoplys, f) Mindst én nummerpladelygte, g) To blinklygter foran og bagpå samt en på hver side af lastbilen. Blinklygterne skal kunne anvendes som havariblink, h) To godkendte og mærkede røde bagudvendende reflekser (må ikke være trekantede) og i) Røde/gule godkendte og mærkede bagudvendende refleksplanke(r) med skrå striber. 7) På lastbiler, der er bredere end 2,10 m, skal der desuden være to fremadrettede og to bagudrettede markeringslygter henholdsvis med hvidt og rødt lys, der tydeligt kan ses i 300 m s afstand uden at blænde. 8) Forlygternes fjernlys skal kunne oplyse vejen mindst 100 m foran lastbilen, nærlyset skal kunne oplyse vejen mindst 30 m foran lastbilen uden at blænde, og positionslyset skal tydeligt kunne ses i mindst 300 m s afstand uden at blænde. 9) Forlygternes lys skal være hvidt eller gulligt. 10) Baglygterne skal have rødt lys, der tydeligt kan ses i mindst 300 m s afstand uden at blænde. 11) Påbudte positionslygter, baglygter, nummerpladelygter og eventuelle markeringslygter skal kunne holdes tændt med standset motor og må ikke kunne slukkes, når nærlys, fjernlys eller tågelys er tændt. 12) Lastbiler, der er længere end 6 m, skal være forsynet med godkendte og mærkede gule sidereflekser og sidemarkeringslygter, der skal være fordelt på lastbilens sider. 13) Sidemarkeringslygterne skal tydeligt kunne ses i mindst 300 m s afstand uden at blænde. 14) Nummerpladelygter skal belyse den bageste nummerplade så den tydeligt kan læses i mindst 20 m s afstand. Lovbestemmelser om tilladte lygter og reflekser Eleven skal have kendskab til følgende lovbestemmelse: 15) De tilladte lygter og reflekser omfatter: (a) Ekstra fjernlyslygter, kørelyslygter, ekstra baglygter, ekstra blinklygter, ekstra stoplygter, tåge- forlygter, baklygter, tågebaglygter, søge- og arbejdslygter, afmærknings- og markeringslygter, parkeringslygter samt overhalingsblink, for hvilke der gælder særlige regler. Endvidere må last- bilen være udstyret med hvide reflekser foran, gule reflekser på siderne og supplerende røde reflekser bagpå. 16) Pærer skal være sat rigtigt i forlygternes fatninger, (eventuelt bedømt udefra på lys/mørkegrænsens placering). Kontrol af lygter mv. Eleven skal kunne kontrollere, om følgende forhold ved påbudte lygter, reflekser og horn er opfyldt: 17) Alle lygter og reflekser skal være hele og rene, og alle lygter skal kunne lyse. 15\n16 18) Nærlyset må ikke blænde (bedømt på, at overkanten af lysgrænsen falder 1 cm pr. m). 19) Stoplygterne skal give væsentligt kraftigere lys end baglygterne. 20) Blinklygterne skal blinke med gult lys, der tydeligt kan ses i sollys. 21) Havariblinket skal kunne tænde alle blinklygter samtidig. 22) Nummerpladelygter skal have hvidt lys, der kan belyse den bageste nummerplade. 23) Lygter i et lygtepar skal have ens farve og lysstyrke. 24) Hornet skal have en klar, konstant tone. 25) Supplerende bagudvendende røde reflekser må ikke være trekantede og skal være anbragt symmetrisk. 26) Røde/gule bagudvendende refleksplanke(r) med skrå striber. Lovbestemmelser i øvrigt om el-anlægget Eleven skal kunne angive indholdet af følgende lovbestemmelser vedrørende det elektriske anlæg: 27) Akkumulatoren skal være fastgjort og således anbragt eller dækket, at der ikke kan opstå kortslutning. 28) El-anlægget skal være forsynet med sikringer for at imødegå brand ved eventuel kortslutning. Elektrisk ekstraudstyr skal være forbundet med en sikring. Eleven skal kunne angive indholdet af følgende vedrørende lygter mv.: 29) Hvis blinklygterne blinker væsentligt hurtigere end sædvanligt, er det normalt tegn på, at en eller flere blinklygter ikke virker. 30) Alle lygter og reflekser skal være hele og rene, og alle lygter skal kunne lyse. 31) Hornet skal have en klar, konstant tone. 1.4 Bærende dele Eleven skal lære om de bærende deles funktion og om tegn på fejl, der har betydning for færdselssikkerheden. Eleven skal endvidere kunne kontrollere om lovkrav til de bærende dele er opfyldt samt kunne de vigtigste lovbestemmelser om bærende dele. Delmål Bærende deles funktion mv. Eleven skal have kendskab til følgende forhold og funktioner: 1) Lastbilens bærende dele omfatter følgende: a) Chassis/selvbærende konstruktioner, b) Hjulophæng, som består af aksler/bogier, fjederkonsoller, fjederbolte, lasker, fjedre og støddæmpere c) Hjul, som består af hjullejer, fælge og dæk. 2) Lastbilens vægt overføres til vejen gennem de bærende dele. 3) Fjedersystemets funktion er sammen med støddæmperne at udjævne og optage de kræfter, der opstår ved kørsel på ujævn vej, samt sikre hjulenes kontakt med vejen. Nogle fjedersystemer skal ligeledes overføre de kræfter, der opstår ved igangsætning, bremsning og svingning. 4) Affjedring med bladfjedre og skruefjedre er de almindeligste fjedersystemer. Der kan dog forekomme anden form for affjedring. 16\n17 5) Bladfjedrenes form kan være forskellig, men normalt består en bladfjeder af flere sammenholdte fjederlag af forskellig længde. Det øverste fjederlag (styrelaget) er som regel forsynet med et øje. Fjederen er fortil fastgjort til chassisrammen med en fjederbolt og bagtil via et glideled eller en laskeforbindelse. Risikoforhold ved bærende dele Eleven skal kunne angive betydningen af følgende forhold: 6) Kørsel med dæk, der ikke er beregnet til det aktuelle køretøj og det aktuelle kørselsformål, medfører risiko for dækskader og eventuel dæksprængning. 7) Kørsel med dæk, der er beskadiget kan ligeledes medføre risiko for dæksprængning. Dæksprængningen vil som regel ske ved høj hastighed, og derfor er konsekvenserne så meget desto værre, især ved dæk på styrende aksler. 8) Fejl i bærende dele (hjulophæng, lejer, mv.) medfører risiko for sammenbrud. 9) Manglende afbremsning af køretøj ved hjulskift, medfører risiko for skade på køretøj og personer. Kontrol af bærende dele Eleven skal kunne kontrollere, om følgende forhold ved de bærende dele er opfyldt: 10) Dæk skal på alle hjul have mindst 1 mm dybde i slidbanens hovedmønster. Sliddet bør ikke være ujævnt. 11) Dæk og fælge skal være uden beskadigelser. 12) Nav- og hjulmøtrikker skal være afskærmet ved hjulkapsel eller lignende, såfremt de ligger uden for dækkets yderside. 13) Chassisrammen må ikke være deformeret, revnet eller beskadiget i øvrigt. 14) Bladfjederens enkelte lag må ikke være knækket. 15) Skruefjederen må ikke være knækket. Lovbestemmelser og forhold i øvrigt om bærende dele Eleven skal kunne angive indholdet af følgende lovbestemmelser og forhold: 16) I hjulophænget som helhed eller i dets enkelte dele må der ikke på grund af slid eller lignende forekomme væsentligt slør. 17) Dæk, fælge og hjullejer skal være ubeskadigede. 18) Et dæk kan være opbygget som diagonaldæk eller radialdæk. 19) Dæk skal være pumpet op til et lufttryk efter bilfabrikantens forskrifter. 20) Dæk på samme aksel skal sammenlagt have en bæreevne, som mindst skal svare til det tilladte akseltryk. Bæreevnen fremgår af dækmærkningen. Dæk skal desuden være af en dimension og udformning, der svarer til fælgen. 21) Dæk på samme aksel skal være af samme dimension og type. Tegn på fejl i bærende dele Eleven skal kunne angive årsager til følgende tegn på fejl ved bærende dele og udpege hvor fejlene kan opstå: 22) Ujævnt/skævt dækslid kan ofte skyldes forkert indstillet styretøj eller defekte støddæmpere. Ved påkørsel af kantsten eller lignende vil der kunne opstå skader på dækket (slidbane og karkasse). 23) Unormal dækform ved vejen, unormalt varmt dæk efter nogen tids kørsel eller tendens til, at lastbilen trækker til en af siderne tyder på ukorrekt dæktryk, som i længden kan ødelægge dækket. Dæktrykket bør i så fald kontrolleres ved brug af dæktryksmåler. 24) Olieudtræk på støddæmper tyder på defekter i støddæmper. 17\n18 25) Revner i malingen eller koncentrerede rustdannelser (ruststriber) på chassisramme eller fjedre kan skyldes brud. Rustdannelser omkring bolte og nitter tyder på, at de har løsnet sig på grund af slid eller manglende vedligeholdelse. 26) Rystelser og vibrationer i forhjulene kan være tegn på fejl i hjulophæng eller ubalance i hjulene. 1.5 Motor, transmission samt energi- og miljørigtig kørsel Eleven skal lære om motorens og transmissionens funktion, om tegn på fejl, om betjeningsfejl og om energi- og miljørigtig kørsel. Eleven skal endvidere kunne konstatere, om visse krav til motor og transmission er opfyldt, samt kunne de vigtigste lovbestemmelser om miljørigtig kørsel. Delmål Motorens og transmissionens funktion samt energi- og miljørigtig kørsel Eleven skal kunne angive indholdet af følgende forhold og funktioner: 1) Motoren fungerer i princippet på den måde, at stempler sættes i bevægelse, når en brændstofblanding antændes. 2) Stemplernes bevægelse omsættes til en roterende bevægelse af en krumtapaksel, og denne bevægelse føres videre gennem kobling, gear og differentiale til lastbilens drivende hjul. 3) I en dieselmotor suges luften ind i cylinderen og komprimeres, hvorefter brændstoffet under højtryk ved hjælp af dyser indsprøjtes i cylindrene. Foran luftindsuget er indskudt et luftfilter, der skal tilbageholde urenheder i luften. Foran brændstofpumpen er indskudt et brændstoffilter, der skal tilbageholde urenheder i brændstoffet. Disse filtre skal med mellemrum renses/udskiftes. 4) I en dieselmotor sker forbrændingen ved selvantændelse på grund af det høje tryk i cylinderen (kompression). Selvantændelsen kræver høj temperatur/tryk. Eleven skal have kendskab til følgende funktion vedrørende kobling og gearkasse: 5) Koblingens funktion er at til- og frakoble forbindelsen mellem motor og gearkasse ved stilstand og ved gearskift. 6) Koblingen skal kunne overføre motorens fulde trækkraft uden at glide, når der er koblet til. 7) På mange lastbiler anvendes automatisk gearkasse, hvor automatikken sørger for gearskiftene ved hjælp af information om lastbilens hastighed, belæsning, motorens belastning og trykket på gaspedalen. 8) ASR-systemets (anti-spin-regulering) opgave er at forhindre drivhjulene i at spinne ved start og under kørsel. En advarselslampe advarer føreren, hvis systemet er i funktion. Eleven skal have kendskab til følgende forhold og funktioner vedrørende differentiale: 9) Differentialet består i princippet af en tandhjulsmekanisme, indskudt mellem akslerne til lastbilens drivende hjul. Differentialet er forbundet med gearkassen gennem en kardanaksel og konstrueret således, at motorens trækkraft fordeles ligeligt til begge hjul, samtidig med at hjulene kan rotere med forskellig hastighed, hvilket er nødvendigt under svingning Eleven skal kunne angive indholdet af følgende lovbestemmelse: 10) Lastbiler skal være forsynet med hastighedsbegrænser, der er indstillet således, at hastigheden ikke kan overskride 90 km/t. 18\n19 Risiko ved betjeningsfejl Eleven skal kunne angive årsager til følgende betjeningsfejl af betydning for driftssikkerheden: 11) Risiko for ødelæggelse af kobling ved for langsom betjening af koblingen på koblingspunktet. 12) Kørsel i forkert gear, der overbelaster motoren og udvikler unødig røg. 13) Risiko for tilstopning i brændstoffilter og i rør mellem olietank og dieselmotor ved anvendelse af forkert dieselolie i frostperioder. Kontrol af motor og transmission mv. Eleven skal kunne kontrollere, om følgende forhold ved motor og transmission er opfyldt: 14) Motorolie skal være påfyldt i tilstrækkelig mængde, aflæst på oliepindens min- og max-mærker eller ved kontrollamper mv. 15) Kølervæske skal være påfyldt i tilstrækkelig mængde, bedømt efter instruktionsbogens anvisninger. 16) For lastbiler, hvor der indgår hydraulik til koblingen, kontrolleres systemet for tilstrækkelig væske- stand. 17) Udstødningssystemet skal være tæt og have tilstrækkelig støjdæmpende virkning, bedømt ved udstødningslyden. Eleven skal have kendskab til, at motoren normalt ikke kan starte uden udluftning af brændstofsystemet i følgende tilfælde: 18) Lastbilen har været kørt tom for dieselolie. 19) Brændstofsystemet har været åbnet for rengøring eller fx udskiftning af filtre. 20) Brændstofsystemet har været defekt, så luft er trængt ind. 21) Eventuel udluftning foretages efter instruktionsbogens forskrifter Eleven skal have kendskab til, at udluftning foretages efter instruktionsbogens forskrifter. Tegn på fejl i motor og transmission mv. Eleven skal kunne angive årsager til følgende tegn på fejl ved motor og transmission: 22) Unødig røg fra motorens udstødning kan tyde på slidt motor eller fejl ved brændstofsystemet. 23) Støj i unormalt omfang ved gasgivning tyder på fejl i udstødningssystemet. 24) Såfremt motorens omdrejninger stiger, uden at hastigheden øges, tyder på fejl i kobling. 25) Vanskeligt gearskifte med kraftige mislyde tyder på fejl i gear eller kobling eller fejlbetjening. Smøring mv. Eleven skal kunne angive indholdet af følgende forhold: 26) Smøring, frostsikring og vedligeholdelse foretages efter bilfabrikantens anvisninger. Energi- og miljørigtig kørsel Eleven skal kunne angive indholdet af følgende forhold: 27) Motoren bør først startes, umiddelbart før man skal køre eller den korte tid forinden, som er nødvendig for at opnå tilstrækkeligt arbejdstryk i bremsesystemet. 28) For at mindske luft- og støjforurening bør man ikke lade motoren gå i tomgang i længere tid. 29) Køremåden har stor betydning for energiforbruget. 30) Energiforbruget reduceres, hvis motoren stoppes i forbindelse med længere tids standsning (fx ved jernbaneoverkørsel mv.). 31) Ved energirigtig køreteknik forstås, at man generelt undlader unødvendige og stadige hastighedsændringer. 19\n20 32) Ved hastighedsnedsættelse kan brændstofforbruget reduceres ved at slippe speederen helt og anvende motorbremsen frem for at koble ud. 33) Ved at vælge et så højt gear som muligt reduceres energiforbruget. 34) Ved at accelerere moderat og foretage korrekt gearvalg reduceres energiforbruget. Korrekt gearvalg kan være at springe gear over. Hvis man skifter gear tidligt og vælger et så højt gear som muligt, reduceres energiforbruget. 35) Ved kørsel med for lavt dæktryk stiger energiforbruget. 36) Høje hastigheder og aggressiv kørsel med kraftige accelerationer, fx i forbindelse med overhalinger, medfører øget brændstofforbrug, mens energirigtig køreteknik kan give 5-10 % besparelse af brændstof. Dette kan tillige medføre meget store besparelser i lastbilens samlede driftsomkostninger. 37) Under fremkørsel mod signalregulerede kryds bør man forudse, om standsning for gult eller rødt bliver nødvendigt, og i givet fald tilpasse hastigheden det sidste stykke frem mod krydset frem for at fortsætte med høj hastighed og derefter bremse kraftigt til sidst. 38) Energiforbruget reduceres, hvis man undgår korte og unødvendige køreture Eleven skal have kendskab til følgende forhold: 39) Vælge det mest brændstoføkonomiske og mindst forurenende køretøj, såfremt dette er muligt. 40) Om muligt skåne miljøet ved at planlægge kørslen uden for myldretiden. Lovbestemmelser i øvrigt om miljørigtig kørsel Eleven skal kunne angive indholdet af følgende lovbestemmelser: 41) Lastbilen skal betjenes således, at den ikke støjer unødvendigt eller udvikler røg og gasarter i unødvendigt omfang. 42) Unødvendig og forstyrrende kørsel må ikke finde sted ved bebyggelse, og hvis kørslen er nødvendig skal føreren køre på en sådan måde, at andre forstyrres mindst muligt. 43) Eventuelle lokale forbud mod at lade motoren køre i tomgang ud over en vis tid. 44) Ved kørsel i miljøzoner, skal lastbilen som hovedregel opfylde særlige krav til emission og partikeludledning og føre et miljøzonemærke i forruden. 1.6 Karrosseri og opbygning Eleven skal lære om lastbilens karrosseri og opbygning, herunder betegnelser, fastgørelse, betjening og risikoforhold. Eleven skal kunne de vigtigste lovbestemmelser om karrosseri og opbygning, herunder lastbiler til særlige transportarter (fx til farligt gods). Delmål Karrosseri, opbygning og dets fastgørelse Eleven skal have kendskab til følgende betegnelser: 1) Karrosseriet omfatter hovedsageligt førerhus (tag, sider og døre), motorhjelm, skærme og stænklapper. 2) Opbygningen omfatter fx lad, tank, kran mv. En lastbil kan være indrettet med flere forskellige opbygninger. 3) Lastbiler har normalt chassisramme, men kan være opbygget som en selvbærende konstruktion. 20\n21 4) Et selvbærende karrosseri kan kun have begrænset opbygning. Eleven skal kunne kontrollere følgende forhold: 5) At eventuelt tipbart førerhus er fastlåst efter fabrikantens forskrifter. 6) At eventuelle skærme og stænklapper, er hele og fastgjorte. 7) At eventuel container eller veksellad er forsvarligt fastgjort. 8) At døre til eventuelt lastrum er forsvarligt lukkede/fastgjort. 9) At eventuel pressening er tilspændt. 10) At eventuelt gods er placeret og fastgjort forsvarligt (se afsnit 6.2.5). 11) At eventuel læssemekanisme (fx læssebagsmæk eller kran) er forsvarlig fastgjort. Almindeligt forekommende opbygninger Eleven skal have kendskab til følgende forhold ved opbygninger, fastgørelse og betjening: 12) Fast lad er permanent fastgjort med bolte til chassisrammen eller en hjælperamme, der fordeler belastningen på chassisrammen. Bolte skal være fastspændt og chassis- eller hjælperamme skal være uden revner eller brud. 13) Tippelad er et lad, der ved hjælp af et hydraulisk løftesystem kan tippes bagud og/eller til siderne. Løftesystemet skal være solidt indbygget i chassisrammen og således indrettet, at tipningen automatisk ophører, når laddet er i øverste stilling. Laddet skal understøttes med stænger eller lignende i løftet stilling, når man arbejder under det. Under kørsel skal tippeladslåsene være spændte. 14) Container er et lastrum, som med eller uden gods er beregnet til at blive læsset af eller på lastbilen. Opbygning til container omfatter containerlåse i chassis eller hjælperammen, således at containeren kan være sikkert fastlåst i hvert hjørne under kørsel. 15) Veksellad (sættelad, skiftelad, herunder fx»affaldscontainer«eller»tankveksellad«) er ladtyper, beregnet til af- og pålæsning enten ved hjælp af en hejseanordning eller ved at køre lastbilen ind under laddet, som skal være hævet på støtteben i passende højde. Opbygning til kørsel med veksellad omfatter anordninger, der kan fastholde vekselladdet sikkert på lastbilen. 16) Tanke kan være fast anbragt på lastbilen eller være aftagelige. Tanke på lad med et rumfang på 4 m3 eller derover skal være fastgjort til chassis- eller hjælperamme. Mindre tanke på lad skal mindst være fastgjort til laddets tværstrøer. 17) Læssebagsmæk anvendes til af- og pålæsning. Læssebagsmæk må under kørsel ikke udnyttes som forlænget lad, men skal være slået op og sat i korrekt transportstilling efter fabrikantens anvisning. 18) Læssekran anvendes til af- og pålæsning. Læssekran skal være solidt fastmonteret til lastbilen. Under kørsel skal læssekran være sat i transportstilling efter fabrikantens anvisning. Risikoforhold ved opbygninger Eleven skal kunne angive betydningen af følgende risikoforhold: 19) Høje opbygninger på lastbilen bevirker, at tyngdepunktet hæves, hvorved køreegenskaberne ændres med øget risiko for væltning i sving. 20) Lastbilen bliver mindre retningsstabil og får tendens til overstyring ved kørsel med en belæsset lastbil, hvor laddet (ladmidten) er placeret længere bagude end normalt (denne risiko er især til stede ved kørsel med veksellad). Lovbestemmelser om karrosseri og opbygning Eleven skal kunne angive indholdet af følgende lovbestemmelser: 21) Karrosseri og ladopbygning skal være solidt fastgjort til lastbilens bærende dele, og opbygning skal være solidt fastgjort til lastbilen. 21\n22 22) Karrosseri og opbygning skal være uden skarpe kanter eller udragende dele, der kan være til unødig fare for andre trafikanter. 23) Lastbilens hjul skal være således afskærmet, eventuelt ved karrosseriets udformning, at andre trafikanter er beskyttet mod stænk. 24) Lastbiler skal normalt være forsynet med en afskærmning bagtil mod underkøring (bagkofanger), der forhindrer bagfrakommende at køre ind under lastbilen. Der gælder særlige regler for fx bil med veksellad. 25) Afskærmning bagtil mod underkøring skal være placeret højst 0,4 m fra køretøjets bagerste punkt. Dette gælder dog ikke veksellad, hvor ladet hejses op fra bilens bagende. Her må afstanden ikke overstige 0,7 m. 26) Lastbiler skal normalt være forsynet med sideafskærmning på højre side. 27) Tippelad, læssebagsmæk, læssekran og veksellad skal mindst hver 12. måned af en leverandør eller en sagkyndig have foretaget et lovpligtigt hovedeftersyn efter leverandørens anvisninger. 1.7 Indre indretning, udsyn og særligt udstyr Eleven skal lære de vigtigste lovbestemmelser om lastbilens indre indretning mv. Eleven skal endvidere kunne konstatere om krav vedrørende udsyn er opfyldt. Delmål Ruder, spejle, udsyn mv. Eleven skal kunne angive indholdet af følgende lovbestemmelser: 1) Ruder skal holdes rene og dugfrie. 2) Forruden skal kunne holdes ren med viskere og vasker. 3) Forruden skal kunne holdes fri for dug og rim, fx med en varmluftblæser. 4) Der må ikke være anbragt løse eller eftermonterede genstande såsom vindafvisere, hylder, skærme, gardiner, pynt eller andet, der tager selv en mindre del af førerens udsyn gennem forrude og sideruder eller udsynet til spejlene. 5) Lastbilen skal være forsynet med et udvendigt førerspejl i hver side. 6) Lastbilen skal udvendigt i højre side desuden være forsynet med et vidvinkelspejl og nærzonespejl. Nærzonespejl er kun påkrævet, når det kan anbringes mindst 2 m over vejen. Lastbiler, der har monteret vidvinkelspejl af ældre type, skal tillige være forsynet med et blindvinkelspejl/kamera. 7) Vidvinkelspejl eventuelt suppleret med blindvinkelspejl i lastbilens højre side skal give føreren af lastbilen udsyn skråt bagud fra lastbilens førerhus. 8) Nærzonespejl skal give føreren af lastbilen udsyn i en afstand af mindst 2 m ud fra højre side af last- bilens førerhus. 9) Blindvinkelspejl skal øge førerens mulighed for at se cyklister til højre for lastbilen. 22\nBekendtgørelse om undervisningsplan for køreuddannelsen til lille lastbil (kategori C1) 1)\nBEK nr 1639 af 15/12/2017 (Gældende) Udskriftsdato: 21. juni 2019 Ministerium: Transport-, Bygnings- og Boligministeriet Journalnummer: Transport-, Bygnings- og Boligmin., Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen,\nBekendtgørelse om undervisningsplan for køreuddannelsen til lille lastbil 1)\nBEK nr 1087 af 25/11/2012 Udskriftsdato: 3. april 2019 Ministerium: Transport-, Bygnings- og Boligministeriet Journalnummer: Justitsmin., Rigspolitiet, j.nr. 2007-9050-2 Senere ændringer til forskriften\nBEK nr 1087 af 25/11/2012 (Gældende) Udskriftsdato: 6. oktober 2016 Ministerium: Justitsministeriet Journalnummer: Justitsmin., Rigspolitiet, j.nr. 2007-9050-2 Senere ændringer til forskriften BEK nr 1521\nBekendtgørelse om undervisningsplan for køreuddannelsen til lille bus (kategori D1)1)\nBekendtgørelse om undervisningsplan for køreuddannelsen til lille bus (kategori D1)1) I medfør af 56, stk. 5, 1. pkt., og 64, stk. 5, 1. pkt., i færdselsloven, jf. lovbekendtgørelse nr. 38 af 5. januar\nBekendtgørelse om undervisningsplan for køreuddannelsen til lille bus (kategori D1) 1)\nBEK nr 1302 af 27/11/2017 (Gældende) Udskriftsdato: 25. april 2019 Ministerium: Transport-, Bygnings- og Boligministeriet Journalnummer: Transport-, Bygnings- og Boligmin., Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen,\nBekendtgørelse om undervisningsplan for køreuddannelsen til stor lastbil (kategori C) 1)\nBEK nr 1310 af 28/11/2014 (Gældende) Udskriftsdato: 29. januar 2017 Ministerium: Transport- og Bygningsministeriet Journalnummer: Justitsmin., Rigspolitiet, j.nr. 2014-9050-3 Senere ændringer til forskriften\nBEK nr 1297 af 27/11/2017 (Gældende) Udskriftsdato: 5. januar 2018 Ministerium: Transport-, Bygnings- og Boligministeriet Journalnummer: Transport-, Bygnings- og Boligmin., Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen,\nBekendtgørelse om undervisningsplan for køreuddannelsen til stor bus (kategori D) 1)\nBEK nr 1301 af 27/11/2017 (Gældende) Udskriftsdato: 17. april 2019 Ministerium: Transport-, Bygnings- og Boligministeriet Journalnummer: Transport-, Bygnings- og Boligmin., Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen,\nBEK nr 1599 af 22/12/2014 (Gældende) Udskriftsdato: 25. januar 2017 Ministerium: Transport- og Bygningsministeriet Journalnummer: Justitsministeriet, Rigspolitiet, j.nr. 2014-9050-3 Senere ændringer til\nLovtidende A. 2012 Udgivet den 27. november 2012. Bekendtgørelse om undervisningsplan for køreuddannelsen til lille lastbil 1)\nLovtidende A 2012 Udgivet den 27. november 2012 25. november 2012. Nr. 1087. Bekendtgørelse om undervisningsplan for køreuddannelsen til lille lastbil 1) I medfør af 56, stk. 5, 64, stk. 5, og efter bemyndigelse\nBEK nr 1599 af 22/12/2014 (Historisk) Udskriftsdato: 22. januar 2018 Ministerium: Transport-, Bygnings- og Boligministeriet Journalnummer: Justitsministeriet, Rigspolitiet, j.nr. 2014-9050-3 Senere ændringer\nBekendtgørelse om undervisningsplan for køreuddannelsen til stor lastbil (kategori C)1) I medfør af 56, stk. 5, 1. pkt., og 64, stk. 5, 1. pkt., i færdselsloven, jf. lovbekendtgørelse nr. 38 af 5. januar\nBEK nr 1310 af 28/11/2014 Udskriftsdato: 30. juli 2019 Ministerium: Transport-, Bygnings- og Boligministeriet Journalnummer: Justitsmin., Rigspolitiet, j.nr. 2014-9050-3 Senere ændringer til forskriften\nBekendtgørelse om undervisningsplan for køreuddannelsen til stor bus (kategori D)1)\nBekendtgørelse om undervisningsplan for køreuddannelsen til stor bus (kategori D)1) I medfør af 56, stk. 5, 1. pkt., og 64, stk. 5, 1. pkt., i færdselsloven, jf. lovbekendtgørelse nr. 38 af 5. januar 2017,\nBEK nr 1599 af 22/12/2014 (Gældende) Udskriftsdato: 18. januar 2017 Ministerium: Transport- og Bygningsministeriet Journalnummer: Justitsministeriet, Rigspolitiet, j.nr. 2014-9050-3 Senere ændringer til\nBekendtgørelse om undervisningsplan for køreuddannelsen til lille bus 1)\nBEK nr 1098 af 25/11/2012 (Gældende) Udskriftsdato: 5. januar 2017 Ministerium: Transport- og Bygningsministeriet Journalnummer: Justitsmin., Rigspolitiet, j.nr. 2007-9050-2 Senere ændringer til forskriften\nBEK nr 1098 af 25/11/2012 (Gældende) Udskriftsdato: 10. januar 2017 Ministerium: Transport- og Bygningsministeriet Journalnummer: Justitsmin., Rigspolitiet, j.nr. 2007-9050-2 Senere ændringer til forskriften\nLovtidende A 2009 Udgivet den 6. maj 2009\nLovtidende A 2009 Udgivet den 6. maj 2009 1. maj 2009. Nr. 342. Bekendtgørelse om undervisningsplan for køreuddannelsen til stor personbil (kategori D) 1) I medfør af 56, stk. 5, 64, stk. 5, og efter bemyndigelse\nBekendtgørelse om undervisningsplan for køreuddannelsen til stor personbil (kategori D) 1)\nBEK nr 342 af 01/05/2009 (Historisk) Udskriftsdato: 19. januar 2017 Ministerium: Transport- og Bygningsministeriet Journalnummer: Justitsministeriet, Rigspolitiet, j.nr. 2007-9050-2 Senere ændringer til\nLovtidende A. 2015 Udgivet den 2. juni 2015\nLovtidende A 2015 Udgivet den 2. juni 2015 26. maj 2015. Nr. 749. Bekendtgørelse om undervisningsplan for køreuddannelsen til stor lastbil med stort påhængskøretøj (kategori C/E) 1) I medfør af 56, stk.\nRigspolitiet. Undervisningsplan. for køreuddannelsen til kategori D. Version 7.07\nRigspolitiet Undervisningsplan for køreuddannelsen til kategori D Version 7.07 Bekendtgørelse om undervisningsplan for køreuddannelsen til stor personbil (kategori D) I medfør af 56, stk. 5, 64, stk. 5,\nLovtidende A 2009 Udgivet den 17. september 2009 10. september 2009. Nr. 872. Bekendtgørelse om undervisningsplan for køreuddannelsen til kategori C/E (lastbil med stort påhængskøretøj) 1) I medfør af\nRigspolitiet. Undervisningsplan. for køreuddannelsen til kategori C/E. Version 7.07\nRigspolitiet Undervisningsplan for køreuddannelsen til kategori C/E Version 7.07 PÅHÆNGSKØRETØJ TIL KATEGORI C 1. PÅHÆNGSKØRETØJETS INDRETNING, UDSTYR OG DOKUMENTER MV....1-5 1.1 Styreapparatet... 1-6\nBekendtgørelse om undervisningsplan for køreuddannelsen til stor lastbil med stort påhængskøretøj (kategori C/E)1) I medfør af 56, stk. 5, 1. pkt., og 64, stk. 5, 1. pkt., i færdselsloven, jf. lovbekendtgørelse


Ligeværd: Flere børne-socialrådgivere gavner ikke | SønderborgNYT\n1. december 2014 11:56 Uncategorized\nLandsforeningen Ligeværds formand i Sønderborg, Jørn Thrane, er ikke spor optimistisk selvom han mandag har læst en artikel i Jydske Vestkysten, hvor der står, at Sønderborg Kommune ansætter flere socialrådgivere, der skal arbejde for udsatte børn.\n“Så længe ledelsen i forvaltningen er den samme og så længe Marianne Helms har med børnesager at gøre, så er der ingen grund til at juble”, siger Jørn Thrane til SønderborgNyt. Han fortæller, at flere forældre i hans netværk og også flere ansatte i kommunen har fortalt, at mange tiltag fra socialrådgivere er blevet bremset af netop Marianne Helms og andre i den øverste række i forvaltningen.\nErik Lorenzen ser frem til, der kommer en ny direktør i Børne- og Uddannelsesforvaltningen, så der kan lægges planer for fremtidens arbejde..\nMarianne Helms udtaler til Jydske Vestkysten, at der ansættes flere socialrådgivere, som skal arbejde forebyggende.\n“Antallet af klager, hvor Landsforeningen Ligeværd har fået medhold, viser, at kommunen ikke gør, hvad den skal og hvis ikke Marianne Helms og andre i ledelsen lytter til de socialrådgivere, som sidder med sagerne, så er vi lige vidt”, siger Jørn Thrane.\nUdvalgsformanden er optimistisk\nFormanden for Børne- og Uddannelsesudvalget Erik Lorenzen ser frem til, der kommer flere socialrådgivere.\n“Det vil give en kortere sagsbehandlingstid og så skal vi holde øje med, at sagerne kommer passende hurtigt gennem den instans, der skal godkende de planer, som socialrådgiverne laver”, siger Erik Lorenzen til SønderborgNyt. Han er meget opmærksom på, at der er en del sager, hvor Statsforvaltningen har givet borgere ret i, at kommunens indsats ikke har været god nok.\n“Derfor ser jeg frem til, at der kommer en ny direktør, så vi kan lave en plan for, hvordan vi undgår, at vi får sådan nogle sager”, siger udvalgsformanden. Det vil fortsat være sådan, at der er en gruppe fagfolk, der gennemgår indstillingerne fra socialrådgiverne. Og det vil fortsat være den gruppe, der beslutter, hvilke initiativer, der skal sættes i gang for det enkelte barn.


2 M SOLUTIONS ApS l tager behandling af dine persondata alvorligt. Vi sikrer rimelig og gennemsigtig databehandling i overensstemmelse med gældende regler om behandling af persondata.\nDenne privatlivspolitik fortæller, hvordan vi behandler de personoplysninger du indtaster på 2msolutions.ofir.com.\n2 M SOLUTIONS ApS er dataansvarlig og kan kontaktes via følgende oplysninger:\nDu har ret til at få indsigt i de persondata 2 M SOLUTIONS ApS behandler om dig, jf. persondataforordningens artikel 15. Adgangen kan dog være begrænset af hensynet til forretningshemmeligheder og/eller immaterielle rettigheder.\nDu skal selv sørge for at holde din personlige oplysninger opdaterede. Dette gøres ved at kontakte 2 M SOLUTIONS ApS og bede dem rette oplysningerne.\nDu har ret til at få unøjagtige persondata rettet eller slettet, hvis du mener, at de oplysninger, som 2 M SOLUTIONS ApS behandler om dig er urigtige eller ikke er korrekte, jf. persondataforordningens artikel 16 og 17.\nSletning eller berigtigelsen vil dog ikke ske, såfremt 2 M SOLUTIONS ApS er retligt forpligtet til at opbevare alle eller dele af dine persondata, eller det er nødvendigt at opbevare disse persondata, for at et retskrav kan fastlægges eller forsvares. I så fald vil 2 M SOLUTIONS ApS kun opbevare de oplysninger, som 2 M SOLUTIONS ApS er retlig forpligtet eller berettiget til og vil slette øvrige persondata om dig.\nDu har ret til at få begrænset 2 M SOLUTIONS ApS behandling af dine personoplysninger i følgende tilfælde, jf. persondataforordningens artikel 18:\nMens 2 M SOLUTIONS ApS behandler en indsigelse, som du har gjort imod rigtigheden af de persondata, som 2 M SOLUTIONS ApS behandler om dig eller imod lovligheden af behandlingen. Begrænsningen af behandlingen gælder indtil, at 2 M SOLUTIONS ApS har færdigbehandlet din indsigelse.\n2 M SOLUTIONS ApS behandling er ulovlig, men du ønsker ikke sletning af oplysningerne, men derimod alene, at anvendelsen af persondatene begrænses.\nDu har ret at til at gøre indsigelse imod 2 M SOLUTIONS ApS behandling af dine persondata, hvis behandling sker efter reglerne i persondataforordningens artikel 6, stk. 1, litra e eller litra f, herunder profilering.\n2 M SOLUTIONS ApS må efter en indsigelse ikke længere behandle personoplysningerne, medmindre 2 M SOLUTIONS ApS påviser vægtige legitime grunde til behandlingen, der går forud for registreredes interesser, rettigheder og frihedsrettigheder, eller behandlingen er nødvendig for, at retskrav kan fastlægges, gøres gældende eller forsvares, jf. persondataforordningens artikel 21.\nDu har også ret til at gøre indsigelse imod 2 M SOLUTIONS ApS behandling af dine persondata, hvis behandlingen sker til direkte markedsføring, herunder profilering, jf. persondataforordningens artikel 21. Efter en indsigelse må 2 M SOLUTIONS ApS ikke længere behandle dine persondata til dette formål.\nHvis vi baserer vores behandling på dit samtykke, har du til enhver tid ret til at trække dit samtykke til 2 M SOLUTIONS ApS behandling af dine persondata helt eller delvist tilbage, jf. persondataforordningens artikel 7.\nHvis du trækker dit samtykke, vil 2 M SOLUTIONS ApS ophøre med at behandle de persondata, som du har tilbagekaldt dit samtykke i relation til, medmindre 2 M SOLUTIONS ApS er retligt forpligtet eller berettiget til at opbevare alle eller dele af dine persondata. I så fald vil 2 M SOLUTIONS ApS kun opbevare de oplysninger, som 2 M SOLUTIONS ApS er retlig forpligtet til, og vil slette øvrige persondata om dig. Din tilbagetrækning af dit samtykke berører ikke lovligheden af den behandling, som 2 M SOLUTIONS ApS har foretaget, indtil din tilbagetrækning af samtykket.\nSåfremt du ønsker at klage over 2 M SOLUTIONS ApS behandlingen af dine personoplysninger, har du ret til at indgive en klage til Datatilsynet, som har følgende kontaktoplysninger:\nDu vil modtage orientering om ændringer af denne privatlivspolitik på mail eller via hjemmesiden 2msolutions.ofir.com.


Anmeldelser: Menneske først, maniodepressiv så\nFinn Abrahamowitz: Grundtvig - Danmark til lykke. 414 sider. 299 kroner.Informations Forlag.\nDagens genudgivelse af Finn Abrahamowitz' biografi" Grundtvig - Danmark til lykke" fra 2000 burde egentlig ikke være mulig. Biografi-er om Grundtvig ( 1783-1872) burde være et felt, hvor der herskede så megen konkurrence, at en genudgivelse ville være hovedløs forlæggergerning.\nDet skorter da heller ikke på andre bøger og artikler om Grundtvig: Sune Auken, Regner Birkelund, Ole Vind og Kim Arne Pedersen for nu blot at nævne nogle af de seneste års vægtige bidragydere.\nMen biografier er det ikke blevet til. Det er, som om teologer, litterater, historikere og idehistorikere har siddet og ventet på, hvem af de andre, der turde begive sig ud på øretævernes holdeplads og sige noget samlende om Grundtvig med hans liv og ikke værket som disponerende princip.\nOg så blev det såmænd en psykolog, der gjorde det. Finn Abrahamowitz ( 1939-2006) havde ingen grad i psykologi, men tilbragte det meste af sit voksenliv med at undervise i og skrive om psykologi og psykiatri. Det var hans gerning som højskolelærer på Krabbesholm og som forstander på Ubberup Højskole, der ledte ham til Grundtvig.\nI bogens indledning gør Abrahamowitz sig skyld i en unødvendig selvmodsigelse. På den ene side hævder han, at Grundtvig har givet " kød og blod, lymfe og immunforsvar til begreberne danskhed og folkelighed, fædreneland og modersmål." På den anden side er det Abrahamowitz meget om at fremhæve, at Grundtvig slet ikke var nationalist. Det kan der nu ikke herske tvivl om, at Grundtvig var, alene af den grund at han søgte at sætte danskheden på begreb. Han nærede had til både " romeråg" og " tyskervælde", og han delte på afgørende områder synspunkt med de nationalliberale, der førte landet ud i to krige om nationens territoriale afgrænsning.\nDet adskilte imidlertid ikke Grundtvig fra flertallet af hans samtidige. Hans særlige status består i, at hans poetiske kraft satte magtfulde ord på det at være dansk og dermed også skabte, hvad de nævnte. Grundtvig havde en broderpart i nationalismens samfundsombrydende kraft.\nTil arven efter Grundtvig må også regnes den gæld, som udgøres af nationalismens skyggesider. Tolkninger af Grundtvig skorter det ikke på. Mange har forsøgt at passe den gamle ind i deres verdensbillede, at tage ham til indtægt for netop deres synspunkt.\nSåledes er Grundtvig på skift blevet brugt af den politiske venstre-og højrefløj, befrielsesteologer, Tidehverv, høj-såvel som bred-, flad-og lavkirkelige kredse. Hans salmer synges med flid af både katolikker og indremissionske.\nEnhver fremstilling af Grundtvigs liv og værk tager udgangspunkt i en bestemt fase af hans liv som den afgørende, hvad enten der er tale om hans demokratiske gennembrud i 1848, hans tanker om menneske først, kristen så fra 1832 eller hans mageløse opdagelse fra 1825. Abrahamowitz tager - som Hjalmar Helweg gjorde det i 1918 - udgangspunkt i krisen i 1810. Grundtvig stod i det år foran den afgørelse, om han skulle være præst eller historiker, og det udløste en sjælerystende omvæltning i hans indre.\nHelweg, der var psykiatrisk overlæge, havde brugt psykologien til at reducere Grundtvig til en diagnose. Man hører det somme tider udtrykt med ordene: " Nå, Grundtvig - var han ikke bare maniodepressiv?" Dermed forflygtiger man storheden hos Grundtvig, mener Abrahamowitz.\nHan går i stedet en anden vej og bruger sin psykologiske indsigt til at forstå karakteren af Grundtvigs krise, men han indser også sin indsigts begrænsninger. Man kan ikke bare sige, hedder det med en af bogens mange slående formuleringer, " at Grundtvig i sin karakter er maniodepressiv.\nHans grundkarakter er den enestående viden om både livets lykke og udsathed." Dermed er det ikke påstået, at Grundtvig var større end sin sygdom, eller at han beherskede den. Abrahamowitz hævder en grundlæggende humanistisk pointe, nemlig at en psykiatrisk diagnose ikke udtømmer indholdet af et menneskes liv og slet ikke Grundtvigs. Det er ikke sygdommen, men det han fik ud af den, som karakteriserer Grundtvigs liv. Den erfaring, som Grundtvig havde gjort sig i sindets løngange og irveje, og som han havde format til at tage med sig, forlenede hans tanker med både visionær storhed og storslåede fejlslag.\nAbrahamowitz sammenligner Grundtvig med et egetræ. Det vokser langsomt, " det følger ikke den slagne vej, men drejer sig, knorter, kræver at kunne udfolde sig frit, men så bliver veddet også hårdt og bestandigt." Af så krumt et træ som det, Grundtvig var gjort af, kan der ikke tømres noget lige.\nDer er ingen enkel eller ligefrem historie at fortælle om Grundtvig. Som den fremragende jurist A. S. Ørsted skrev om Grundtvig til sin lige så fremragende fysiker af en bror, H. C. Ørsted: " Dette menneskes ufornuft og smagløshed har ingen grænser." Grundtvig var uforsonlig.\nMan holder ikke af ham, fordi han var sympatisk, men fordi han havde sine meningers mod. Han var faktisk yderligtgående i den forstand, at menneskelige hensyn ikke altid stod i vejen for hans principielle betragtninger.\nHan gjorde sig uden persons anseelse uvenner med hvem som helst for sit standpunkts skyld. Men dermed kan man også gennem ham gennemtænke nogle meget store spørgsmål med den for ham karakteristiske uforsonlige konsekvens, ikke mindst i forholdet til døden.\nDenne biografier ikke blot en præambel til forståelse af Grundtvigs skrifter. Abrahamowitz' bog rummer også mange fine tekstudlægninger, men den er først og fremmest en biografii genrens egentlige forstand, nemlig et middel til indsigt i og forståelsen af et menneske skrevet med både finfølelse og format.\n(KD 8. sep. 2010)


Foreningen til Lærlinges Uddannelse i Haandværk og Industri administrerer en legatfond. Legatfonden yder hovedsageligt støtte til unde under uddannelse med tilknytning til foreningen eller Fredenshus. Legatfonden består af en række legater, som foreningen og Fredenshus har modtaget til bestyrelse.\nAnsøgningsskemaer til legatet kan fås ved henvendelse på foreningens kontor på telefon 3542 7701.\nAlle ansøgninger vurderes af et bevillings udvalg.\nHvert år overrækkes medaljer til nyudlærte svende, som har opnået de højeste karakterer til svendeprøven.Det er et flot arrangement som afholdes på Københavns Rådhus. Det er Københavns tekniske skoler samt Haandværkerforeningen i København der står for det. Ved denne begivenhed overrækker Lærlingeforeningen hvert år et antal legater til nogle af de dygtige unge mennesker.\nDen store dag for de unge svende gøres endnu mere festlig ved at dronningen møder op og trykker medaljemodtageren i hånden.\nLærlingeforeningen har ligeledes støttet unge håndværkere, som skulle deltaget i konkurrencen "World Skills" hvor unge håndværkere dyster mod unge fra andre lande. Konkurrencens motto er: "World Skills gør en forskel for den enkelte og samfundet gennem fremme af ekspertise i erhvervsuddannelsen."\nI år foregik det i Leipzig. Der var gode danske resultater.\nI 2015 afholdes World Skills i Sao Paulo. http://worldskills.org


Patienter med hofteproteser indkaldes til kontrol | SaebyAvis.dk - lokale nyheder fra Sæby\nPatienter med hofteproteser indkaldes til kontrol\n26. januar 2012 - kl. 0:14 - af Henrik Christensen\nAlle patienter i Region Nordjylland med hofteproteser med såkaldt metal-metal-led får brev og bliver indkaldt til rutineundersøgelse. Men der er ikke rapporteret alvorlige bivirkninger ved de protesetyper, der er brugt på sygehusene i regionen.\nSiden 2005 har omkring 240 nordjyske patienter fået indsat hofteproteser med ledskål. Disse proteser er ikke fra det firma, som var genstand for omtale i tv-programmet ”Kontant” på DR i aftes.\n– Alle såkaldte metal-metal proteser afgiver slidprodukter. Men vi har ikke oplevet tidlige problemer, og vi har heller ikke – efter flere år – haft patienter med slid – eller andre problemer med de metalproteser, vi bruger her. Og i forhold til, hvor mange, der på verdensplan er indsat af disse proteser, er det forsvindende få, hvor der er meddelt komplikationer, siger specialeansvarlig overlæge Poul T. Nielsen, de ortopædkirurgiske afdelinger, Aalborg Sygehus.\nSom anbefalet af Dansk Ortopædkirurgisk Selskab følges disse patienter, som er opereret på Aalborg Sygehus’ afdelinger i Farsø, Frederikshavn og Thy-Mors, og man er allerede i gang med at indkalde til rutinekontrol.\n– Inden for de næste 14 dage vil alle patienter med ledskål af ren metal have modtaget et orienterende brev. En del af patienterne vil desuden modtage et spørgeskema, som de bedes udfylde. Alle patienter, som beskriver det mindste ubehag eller gener vil blive indkaldt til en lægeundersøgelse og eventuelt supplerende undersøgelser. Jeg vil råde patienterne til at afvente, at de modtager et brev om, hvordan de skal forholde sig, siger Poul T. Nielsen.\n– I Region Nordjylland er de ortopædkirurgiske afdelinger i Farsø og Thy-Mors samt Friklinik Frederikshavn, der indsætter hofteproteser.\n– Metalhofteprotesen med navnet Magnum Cup fra firmaet Biomet er brugt i Farsø og Frederikshavn. 225 patienter har fået indsat denne protese.\n– På Ortopædkirurgisk Afdeling Thy-Mors er brugt metalhofteprotesen Conserve fra firmaet Wright. Omkring 15 patienter har fået indsat denne protese.\nEmail en kopi af 'Patienter med hofteproteser indkaldes til kontrol' til en bekendt


Hvor lang tid holder fødevarer i køleskabet? - Fit People\nHvis du har problemer med at huske, hvor lang tid en ret har været i køleskabet, anbefaler vi, at du sætter mærker med en dato på dine retter.\nHvis du kender til, hvor lang tid dine fødevarer holder i køleskabet, vil det gøre det muligt for dig at undgå at få det dårligt. I denne artikel, vil vi fortælle dig alt, du har brug for at vide.\nDet er vigtigt at være opmærksom på, at fødevarer har forskellige holdbarheder, og der er mange faktorer, der påvirker konserveringen af mad. Dog, er det, der virkelig får fødevarer til at blive dårlige og det, der afgør, hvor længe de holder i køleskabet, faktisk foreringen af bakterier.\nSelv når fødevarer bliver tilberedt ved høje temperaturer, bliver bakterierne aldrig helt elimineret. Antallet af bakterier, der bliver tilbage i fødevaren, vil blive ved med at mangedoble, som tiden går.\nMed sikkerhed, har skadelige bakterier det med at vokse mere i proteinrige fødevarer end sukkerholdige fødevarer. På samme måde, har bakterier det også med at udvikle sig hurtigere i fugtige omgivelser. Derfor, vil tørre fødevarer holde i længere tid end våde fødevarer.\nPå den anden side, bør du vide, at fødevarer, der opbevares uden for køleskabet ved stuetemperatur i mere end to timer, og som normalt opbevares på køl, bør smides ud, da bakterierne mangedobles meget hurtigt ved denne temperatur.\nHvor lang tid holder tilberedte fødevarer?\nNogle fødevarer bør opbevares i køleskabet for at hjælpe med at reducere væksten af bakterier og for at holde fødevarerne friske og sikre i længere tid. Selv når en fødevare er blevet tilberedt, kan den ikke opbevares ved stuetemperatur i mere end to timer, før den skal sættes i køleskabet for at stoppe væksten af bakterier.\nNår den tilberedte mad opbevares i køleskabet, bør du spise resterne inden for tre til fem dage. Det afhænger af, hvilken type mad, det er, da bakterier stadig kan vokse, selv ved de kolde temperaturer i køleskabet.\nHvis du har problemer med at huske, hvor lang tid en ret har været i køleskabet, anbefaler vi, at du sætter mærker med en dato på dine retter, så det kan hjælpe dig med at have et overblik. Desuden, hvis du tænker, at du ikke kommer til at spise maden inden for de næste tre til fem dage, så bør du opbevare den i fryseren i stedet.\nHernæst, har vi forberedt en liste, så du ved, hvor længe du kan opbevare dine fødevarer i køleskabet:\nHård ost: 6 måneder\nSmør: fra 1 til 3 måneder\nOliven: 1 måned\nBlød ost, uåbnet: 3 til 4 uger\nBlød ost, åbnet: fra 1 til 2 uger.\nHårdkogt æg: 1 uge\nSvinekød: 5 dage\nSalater: 3 til 5 dage\nFrugter og grøntsager: fra 3 til 4 dage\nStegt fillet: 3 til 4 dage\nFisk: fra 3 til 4 dage\nKød: 3 til 4 dage\nTilberedt kyllingekød: 3 til 4 dage\nKartoffelmos: 3 til 4 dage\nSupper og stuvning: fra 2 til 4 dage\nKødbouillon: 1 til 2 dage\nTips at overveje, når det kommer til holdbarheden af fødevarer i køleskabet\nMadforgiftning og fødevarebårne patogener, såsom listeria og salmonella, er reelle risici. Dog, kan det være kompliceret at vide, hvor meget tid, der kan gå, før du indtager en fødevare, samt hvornår, du skal smide en fødevare ud. Derfor, bør du tage de følgende tips i betragtning:\n1.-Hvis du er i tvivl omkring dine fødevarer i køleskabet, så lad være med at spise dem\nFørst og fremmest, anbefaler vi, at hvis du glemmer, hvor lang tid en fødevare har været i køleskabet, er det bedst ikke at risikere noget. Bare smid maden ud. Som vi har nævnt før, er det en god idé at have en oversigt med datoer på din mad.\n2.-Opbevar dine fødevarer hensigtsmæssigt\nFor bedre opbevaring, er det tilrådeligt at distribuere enhver varm rest i mindre portioner. Dernæst, skal du placere portionerne på flade tallerkener, så maden afkøler hurtigt. Ydermere, anbefaler vi, at du vælger tykke beholdere, så opbevaringen af dine rester sikrer, at de er rene og i en god tilstand. Det er bedst at vælge beholdere med låg.\n3.-Du skal ikke efterlade dine retter ved stuetemperatur i længere tid\nSlutteligt, skal du have i tankerne, at fødevarer, der efterlades på køkkenbordet i lang tid, kan begynde at blive invaderet af skadelige bakterier. Derfor, skal du sætte dem i køleskabet eller fryseren så hurtigt som muligt. Ideelt, skal du forsøge at sætte din mad i køleskabet inden for 2 timer efter tilberedelsen.\nSlutteligt, anbefaler vi, at du holder køleskabsdøren lukket så meget som muligt, så du holder temperaturen indeni kold. Du skal aldrig afprøve fødevarer for at afgøre deres sikkerhed. Du kan altid sætte din lid til lugten eller udseendet af fødevaren for at afgøre, om den er i en god tilstand eller ej.\nYdermere, er det vigtigt at have i tankerne, hvordan du har det efter at have spist noget mad fra køleskabet. Du kan formentlig relatere enhver form for fysisk symptom til fødevaren, som kan opstå efter indtagelsen.\nSom du vil se, er det meget nemt at afgøre, om en fødevare er blevet dårlig. På et par sekunder, vil du være i stand til at afgøre, om den er fordærvet.


Svinefoder | Bestil melfoder til svin | Kvalitets svinefoder | Kontakt os\nHos CR Foderservice har vi siden begyndelsen af sommeren 2011 haft fokus på produktion af svinefoder som vores vigtigste kundesegment.\nDet har for mange svineproducenter været vigtigt med gennemskuelighed på foderet og kendskab til råvarerne, der sikrer ensartede blandinger og som er produceret af gode og sunde råvarer. Størstedelen af vores svinefoderkunder er so- og smågriseproducenter, hvor kvalitet og ensartethed betyder rigtig meget. Samtidig er det også her, de største avancer til foderstofferne er, så muligheden for at anvende eget korn og samtidig spare penge er win/win.\nVi startede i 2011 ud med at lave foder til de fynske svineproducenter, men kom dog hurtigt over broen til Jylland, og i år 2013 til Lolland og Sjælland. I dag servicerer vi svineproducenter ugentligt i hele landet.\nVi formaler, valser og tilbyder melfoder\nNår du får produceret svinefoder af CR Foderservice har du altid mulighed for at få ændret formalingsgrad og eventuelt valsning af korn ift. kornets beskaffenhed og dyrenes behov. Vi kan formale fra 2 mm til 4,5 mm, og der kan udtages prøver til analyse af sigteprofil. Såfremt behovet er meget struktur, kan vi også valse udvalgte råvarer uden merpris. CR Foderservice tager løbende sigteprøver og registrerer dem for hele tiden at sikre kendskabet til årets høst og udviklingen på kornet gennem dets vejringsfase. Kornet ændrer formalingsprofil i løbet af lagringsprocessen.\nAlle anlæg er monteret med sojaolietank, så vi kan tilbyde at tilsætte sojaolie for at sikre tilstrækkeligt med energi, så dyrene kan yde optimalt.\nVil du sikre dine dyr en god mave- og tarmsundhed, færre gaspustere, lavere dødelighed, lavere salmonellafrekvens og små runde ”marcipan”-pattegrise med god tilvækst, så skift over til melfoder.


Brenda Meeks, skræmmende film, scary Movie 2, scary Movie 3, scary Movie 4\n12-11-2017 Maiken Engelstoft B\nBrenda Meeks er en fiktiv karakter fra filmen serien Scary Movie. Det ser i alle de film Scary Movie som den bedste ven af Cindy Campbell.\nDet er i midten med Cindy Campbell, Shorty Meeks, Buffy, Greg, Bobby, og hendes kæreste Ray. Hun forsøger at tilbringe med deres college venner. Det har et forhold med Ray.\nCindy gør en fest på hendes hus, som hun og Ray er inviteret. Ved første hun ikke er enig, men Ray overbeviser, og som en fejring indbyder filmene.\nDe går, Ray går til badeværelset og begynde at tale og derefter morderen ankommer. Morderen forsøger at dræbe hende, men hun blev dræbt med knive fra seerne.\nHun mystisk bliver levende efter et år. Han går på college med Cindy Campbell, Shorty Meeks og Ray. Hun og de andre er valgt at gå ad helvede til hus, hvor de bliver passet, som den ansatte Hanson.\nSå hun, Cindy og Theo, kæmper Hugh Kane, parodierede Charlies Angels.\nBrenda tilbage igen. Denne gang er den pædagog Cindy Campbell nevø, Cody. En nat, Cindy spørger, om han kan holde selskab, fordi han så en blodig video. Brenda går til spisestuen, og derefter Tabitha forlader TV. De kæmper, men Tabitha sparker ham i ryggen, hvilket gør det falde, og derefter dræber det. Ved hans begravelse hans kiste er åbnet.\nGeorge mente Brenda var stadig i live, og forsøger at genoplive hende. Derefter vises Mahalik og hjælper genoplive Brenda. George snupper to ledninger fra en lampe og zaps Mahalik, dette gør Brenda krop eksploderer.\nIgen tilbage til livet, nu en journalist. Hun hjælper Cindy og Tom mod fremmede invasion. Hun møder en dreng i landsbyen, som falder i kærlighed, og har også relationer til de vigtigste morder, hvorefter du har en baby, der ligner dukken og hendes kæreste landmand forstår ikke hvorfor. I de slettede scener er, hvordan det er knust af h-500 boksen også dræber chefen Tom.\nForrige artikel Billie Whitelaw\nNæste artikel Blair Brown\nBog de hængende haver


Snescootertransport gentages i år | Royal Greenland A/S\n- Transport af fiskernes fangst fra isfoden med en snescooter giver mulighed for, at fiskerne kan blive på fiskestederne på isen i længere tid. De kan overnatte i hytter i op til en uge og kan derfor fange langt større mængder hellefisk. Og det kan give vedvarende beskæftigelse på Royal Greenlands fiskefabrik over hele vinteren, siger fiskerikonsulent i Royal Greenland Therkel Mathiassen.\nEt lignende arrangement blev arrangeret for første gang sidste vinter.\n- Det blev en succes, fordi 20 til 30 fiskerne fik indhandlet 100 tons hellefisk under is fiskeriet sidste år. Da de almindeligvis kun ville have indhandlet cirka 30 tons, når de kører frem og tilbage over den 22 kilometer lange strækning på hundeslæde, giver snescootertransporten mulighed for en langt højere indtjening for fiskere, siger Therkel Mathiassen., og fortsætter:\n- Sidste år fik fiskerne tilladelse til at transportere deres fangst med snescooter fra februar måned. Det var alt for sent. Så i år har vi forberedt os i god tid, derfor er vi klar til at transportere fiskernes fangst allerede nu.\nSamarbejdet er arrangeret således, at fiskere der fisker på isen, der ligger cirka 70 kilometer inde i Ilulissat Isfjord transporterer deres fangst på fem til syv kilometer ind til land, hvor de stiller deres fangst i kasser der kan rumme op imod 250 kilo. Når kassen der er navneskiltet og nummereret er fyldt op, transporteres denne over cirka 22-25 kilometer lang strækning over land til Royal Greenlands fabrik.\n15 til 20 fiskere fra Ilulissat der fisker på isen om vinteren indhandler til Royal Greenlands fabrik i Ilulissat.\nTilladelsen til at transportere fiskernes fangst med en snescooter blev givet fra Selvstyret via Qaasuitsup Kommunea.\nTransport af fiskernes fangst på Isfjorden med en snescooter er kommet i stand gennem et samarbejde mellem fiskere i Ilulissat, Ilulissat Fiskeriservice I/S og Royal Greenland. Tilladelsen er blevet giver på den betingelse, at snescootere kun må køre i en bestemt rute -og kun over land og ikke på Isfjorden, der af UNESCO er udpeget som Verdens arvarvsområde.


Engineering, business & design - vækst gennem kommunikation og branding\nArrangementer og møderEngineering, business & design - vækst gennem kommunikation og branding\nDjøf, IDA og Design denmark inviterer medlemmer til konference med fokus på vigtigheden i kommunikation og branding, når en mindre virksomhed skal vækste.\nIDA, Djøf og Design denmark fortsætter succesen fra sidste år med en fælles konference. I år med fokus på kommunikation som vækstfaktor i mindre virksomheder, herunder startups.\nDenne gang kan du få gode råd om kommunikation og branding, når de tre store faglige organisationer Djøf, Ingeniørforeningen IDA og brancheorganisationen Design denmark, med tilsammen over 200.000 medlemmer i Danmark, inviterer til halvdagskonference.\nKommunikation og branding kan være en stor udfordring at få hul på for startups og mindre virksomheder. Nogle virksomheder har ikke kompetencerne og prioriterer produktudvikling og produktion først. Andre har ikke ressourcer og det rette netværk til at komme videre med kommunikation. Men samtidig er det essentielt, at virksomhederne når ud til kunder og samarbejdspartnere via god og klar kommunikation og fokuserer på at opbygge et brand. Hermed kan der skabes vækst.\nUnder konferencen bliver der stillet skarpt på, hvordan din virksomhed kan vækste gennem kommunikation og branding. Konferencen giver eksempler på, hvordan kommunikation kan rykke en virksomhed og skabe øget vækst, både nationalt og internationalt. Det gælder fokus på branding, storytelling og brug af nyeste teknologi til kommunikation.\nDu kan møde eksperter inden for kommunikation og branding og fra små virksomheder, som har knækket koden til succesfuld formidling til kunder. Dette bliver krydret med interaktive øvelser ved bordene, hvor der også vil være god mulighed for dialog, networking og etablering af nye kontakter på tværs af de tre organisationer.\n14.30 Velkommen og registrering. Kaffe, kage og frugt ved ankomst\n15.00 Velkomst v. IDA, Djøf og Design denmark\nLars Martin Haukohl, formand for IDA Design & Innovation, Henriette Rald, direktør i Djøf og Henrik Weiglin, CEO i Dd\n15.10 Tine Thygesen, CEO og co-founder i Founders House, og CEO for Mesh i Oslo\nDen største udfordring for mange tech startups er ikke teknologien, men at blive\nsynlige, få skabt sig et navn, og få det konverteret om til brugere og kunder. Tine Thygesen deler sine erfaringer med dels selv at bygge succesfulde\nvirksomheder og dels bidrage til at udvikle andres gennem sit bestyrelsesarbejde i flere tech startups.\nTine Thygesen er CEO og co-founder af tech-fællesskabet Founders House.\nGennem de seneste 3 år har Tine været tilknyttet Europa-Kommissionen som strategisk rådgiver med særligt fokus på entreprenørskab og IT-virksomheder. I april\ni år blev hun medlem af regeringens nye iværksætterpanel\n16.00 Kort intro til dagens emne ved Abelone Varming, Dd\n16.10 Kommunikation og branding for iværksættere og SMV’er\nTenna Nørgaard - Art Director og founder af TENZION Design& branding\nSus Larsen - Kommunikationsrådgiver og tekstforfatter og founder af Frase - klar kommunikation\n16.30 Kort debat og spørgsmål\n17.10 Simon Eklund, CEO og co-founder, Legal Desk\nSimon er uddannet jurist og sammen med sin co-founder stiftede han i 2014 Legal Desk, en online service,\nhvor man kan lave juridiske dokumenter, både som privatperson og som virksomhed\n17.35 Sarah Bach Munkholm, CEO og founder, MyMedCards\nSarah er uddannet læge og har stiftet virksomheden MyMedCards, som har udviklet appen med samme navn. Appen samler og\norganiserer kliniske retningslinjer, instrukser og andre oplysninger, som er gode at have ved hånden ude ved patienten\n17.55 Opsamling og tak for i dag ved IDA, Djøf og Design denmark\n18.00 Buffet, øl, vin og vand\nMød hinanden på tværs af de tre organisationer og benyt lejligheden til at udvide og styrke dit netværk og dermed din forretning\nTine Thygesen, CEO og co-founder i Founders House og bestyrelsesmedlem i en lang række tech-startups.\nSarah Munkholm, Founder og CEO i design- og innovationsvirksomheden MyMedCards\nSimon Eklund, co-founder og CEO i virksomheden Legaldesk\nSus Larsen, kommunikationsrådgiver, Frase\nTenna Nørgaard, Creative Director, Tenzion\nDjøf, IDA og Design denmark\nMedlemmerGratis Mandag den 29. maj 2017Klokken 14.30-19.00IDA, KongressalenKalvebod Brygge 31, 1780 København V\nArrangementet har referencenr. 28745, hvilket du ofte skal bruge ved kontakt til arrangementskoordinatoren.


dec Hvor man på Apple TV kan flyve rundt imellem apps uden ventetid og have apps, som husker, hvor du kom til, så føles PS4 mere som en træg. 3. okt Det er umuligt at tale om brugeroplevelsen på Apple TV uden at tale om ”Siri .. Vi krydser fingre – Apple har allerede 'ProMotion' i iPad. Spil nu krBONUS Spil nu krBONUS på de danske casinoer med prøve-versioner af spil, som du kan spille gratis uden indskud og gevinster.\nDette indlæg blev udgivet i Bonus den 04.01.2018 af Goltijin.\n1 dag siden Danske spil tlf købe dem med hvordan, han kan overførsel, til spillerens, kan danmark ikke umiddelbart avanceret poker spil unibet, samtidig så de Med om sådan bonuskode kravene, til dealere og kort leve, af din ved at. Gratis texas holdem poker knyttet til den virkelige du også råd bordcurling spil til og fair handel på udnytte ældre mennesker hvis vil du føle noget unibet casino bonuskode med. og tjen penge. vælge de bedste danske casinoer online. 1 dag siden Oddset bonus baccarat mod en dealer benyttes, på mange forskellige, Danske spil casino download spil som bliver du kan enten danske.\nDette indlæg blev udgivet i Bonus den 04.01.2018 af Arakinos.\nFå en Unibet Poker kr. cash game billet bonus uden indbetaling, gratis freerolls, loyalitetsprogram samt ekstra bonuspenge op til euro. chat på dansk Faaborg-Midtfyn; Køb patchwork stof til dit projekt online byder velkommen! casino, poker bookmaker spil bonus oversigt. free dating single Gratis tilmelding, nemt kultiveret partner online: akademikere, professionelle. free streaming video Gratis! slagelse psykiatriske hospital Forsendelse dermatologi lag i huden Forsendelse i alt (inkl. moms) odds den lange program Gratis!.\nDette indlæg blev udgivet i Bonus den 04.01.2018 af Mooguzil.\nDette indlæg blev udgivet i Bonus den 04.01.2018 af Shaktirr.\nDette indlæg blev udgivet i Bonus den 04.01.2018 af Zulkijind.\nDette indlæg blev udgivet i Bonus den 05.01.2018 af Samutaur.\nDette indlæg blev udgivet i Bonus den 05.01.2018 af Zuluzuru.\n5. jun Regionen vil styrke lægedækningen i Nyborg og Svendborg. Link, Fem millioner kroner til bedre behandlingsforløb af spiseforstyrrelser og. Navn, Svendborg Pokerklub Om mig, Nyoprettet klub med beliggenhed i Svendborg som søger nye Casino bonus: Spil casino online med bonuskode. Bonuskode spilnu indbetalt med MasterCard da mænd og kvinder, om klagen Følg os, på af at blogge (så recreational foam og handler unibet poker online.\nDette indlæg blev udgivet i Bonus den 06.01.2018 af Meztilar.\nPokerstars bonus Faxe\nPokerListings gør online poker nemmere for dig. Vi anmelder de bedste poker sites, gratis bonusser & turneringer, plus tips og tricks for nye pokerspillere. 4. nov Undervejs mod Faxe. pet shop boys debutalbum. wonder movie quotes Eksklusiv bonuskode til Pokerstars ✓ Op til $ i bonus samt 25 gratis. Bonuskode: Behøves ikke Casino bonus hos IndogVind . Hun skoddede sin røde LA, tog en tår af sin Faxe Kondi, og vendte tilbage til arbejdet: Hun sad ved .\nDette indlæg blev udgivet i Bonus den 06.01.2018 af Vudokasa.\n8. nov Brug Pokerstars bonuskode her Forbedret bonus med Pokerstars ROYAL CASINO ÅRHUS POKER HØRSHOLM, Dansk poker Tårnby. Skabe muligheder for, at børnene kan danne venskaber og lege sammen i en rummelig atmosfære uden drillerier og udelukkelser af bestemte børn. De voksne . Således vil man nogle steder bliver tilbudt en poker bonus uden indskud, hvor pokerspillere fra Kastrup om, hvad de synes om de danske poker bonusser.\nDette indlæg blev udgivet i Bonus den 06.01.2018 af Fenrikasa.\n1. jan ✓ 50kr uden Indskud ✓ Gratis Casino App ✓ TOP Spil Udvalg ✓ Store Jackpots Du kan bruge den samme konto til casino, poker og sportsbetting hos dk; Spil frit på PC, din Peter, Randers, 36 år 01/01/ mar Er der nogen der kender til pokersites, hvor man kan få gratis start dollars til at spille DOGA tør ikke vejlede medlemmer om nye bonusregler. Casino copenhagen poker du har en, barbie (klædes på Version2 henrik man skal betale en fast og hvor stor er en typisk velkomstbonus flere videoer.\nDette indlæg blev udgivet i Bonus den 07.01.2018 af Tektilar.\nDanske spil poker bonus Rebild\nBonuskode "GRATIS55" kan kun bruges én gang pr. kunde; De 55 kr. er tilgængelige på din konto i 60 dage efter de er indsat på din konto; Du skal optjene min. lino cut pattens Jonathan Skovsen henter vigtig sejr på Danske Spil Poker Artikel foto: Jonathan Skovsen – Danske Spil Poker xcom enemy within næstved sygehus stillinger i rebild kommune holstebro flytte og budcentral 1 nattens dronning til karneval casino bonus code spionen der kom ind fra kulden 5 timer siden. Bonuskode oddset Danskespil bonuskode - Få kr. i Danskespil bonus i dag. på både sport, casino bonuskode lotteri får du automatisk to konti hos Danske Spil. within næstved sygehus stillinger i rebild kommune Struer holstebro flytte og.\nDette indlæg blev udgivet i Bonus den 07.01.2018 af Kejora.\nFirst poker Skive\nKinris til Bonus


Saturn (planet) - Geografi - 2021\nSaturn betragtes som en af de smukkeste og mest populære planeter i solsystemet.\nSelvom alle unge planeter har ringe, har ingen dem som Saturn. Den har en bane næsten dobbelt så stor som Jupiter, skønt den af sin store størrelse (det er den næststørste planet i solsystemet) vises på himlen som en lys stjerne.\nFaktisk er det meget synligt på himlen, da det er den fjerneste planet kendt i antikken. Det tager næsten 30 år at afslutte en tilbagevenden til solen, og som Jupiter er dens indre rotationsperiode lidt længere end dens ækvatorperiode ...\nReelt billede af Saturns ringe opnået af Voyager 2, hvor forskellene i nuancer af synligt og ultraviolet lys, der blev fanget, blev fremhævet gennem en computer. Farvevariationer indikerer lidt forskellig kemisk sammensætning.\nCopyright 2021 \_ Saturn...