Køb Columbia SilverRidge Capri | Spejder Sport\nColumbia Silverridge Capri, herre er tilgængelig til at købe i intervaller af 1\nPerfekt til sommervandring\nSilver Ridge Capri er perfekt til vandrebrug da piratbuksen vejer minimalt og derfor bare kan smides ned i rygsækken.\nI brug beskytter de effektivt knæ og lår mod en kold vind, når du vandrer en blæsende solskinsdag og det aktive fit giver god bevægelsesfrihed, når du skal springe over vandløb, kravle på klipper eller over væltede træer…\nSilver Ridge er fremstillet i let og slidstærkt ripstop nylon. Det hurtigtørrende materiale giver en solbeskyttelse svarende til faktor 50, hvilket gør buksen velegnet i højderne, hvor solen er ekstra stærk.\nDer indsyet flere paneler, som giver en super bevægelsesfrihed. Det medfølgende webbingbælte og elastikken i livet sikrer, at Silver Ridge sidder godt og behageligt om livet.\nKlassisk snit og fit\nOmni-Wick • Elastik bånd i siden\n2 Lårlommer – den ene med lynlås\nMateriale: 100% Silver Ridge ripstop polyester (57% genanvendt polyester / 43 % mesh polyester)


JA Film - film for grundskolen | Filmcentralen / streaming af danske kortfilm og dokumentarfilm\nJA Film - film for grundskolen\nDin søgning på "JA Film" gav følgende resultater:\nAvanceret søgning film\n2009, 15 min, DK/Kort fiktion, Danmark\n"501" udspiller sig på den lokale bodega, hvor en fremmed gæst forstyrrer en af stamkunderne, der er i gang med det sidste, afgørende kast i dartspillet ¿501¿. Dartspilleren giver den...\nInstruktør: Jesper Maintz\n2011, 21 min, DK/Kort fiktion, Animation, Danmark\nTil et mafia-familiemøde dukker navnet Giuseppe Baldini op - en sort plet fra fortiden, der har stået på familiens dødsliste så længe, at han næsten er gået i glemmebogen. La Famila sætter...\nInstruktør: Anders Berthelsen\nHvor ligger Painful City?\n1993, 7 min, DK/Kort fiktion, Børnefilm, Danmark\nI bibliotekets læsesal ånder alt fred og traditionel ro. Indtil en glad ung mand kommer ind. Han har haft en stor oplevelse i biografen. Og hans mange indtryk fra en - langt fra uvoldelig -...\nInstruktør: Lasse Spang Olsen\n1999, 100 min, DK/Dokumentarfilm, Portrætfilm, Danmark\n"Spies, rejs og vær glad" lød mottoet for Danmarks største rejsekonge, excentriker og mangemillionær Simon Spies. I begyndelsen af 1957 sendte han de første turister af sted med bus til Mallorca...\nInstruktør: Torben Skjødt Jensen\nEn Film om Heste\n1937, 11 min, Danmark\n1) Trækprøver med forskellige hesteracer forspændt en lastbil, som trækker modsat. Også optaget i slowmotion, så man ser, hvordan hestene bruger deres trækmuskler. Måske optaget i Tyskland. 2)...\n1932, 58 min, DK/Dokumentarfilm, Danmark\n"Et Kig ind i Nordens største Bajerskølbryggeri og et Indtryk af, hvad der er skabt for Carlsbergs Overskud," lyder undertitlen på denne film, hvor vi er med en gruppe småfjogede herrer på en...\n2018, 7 min, Tv-serie, Børnefilm, Animation, Danmark\nVitello leger ikke med tøser, og hende der er flyttet ind I nummer 27 og hedder Kamma, er helt klart en tøs. En tøs, der siger at hun har en skør hamster. Og Vitello har aldrig nogensinde set en...\nMor kysser en skaldet mand, der hedder Gregers, ude ved havelågen. Vitello er bekymret for hvad det er for noget. Hans hemmelige kæreste, Kamma, tror han skal have en papfar. VItello bander sine...\nVitello vågner og er træt af alt. Træt af at bo I et rækkehus med en mor, der hele tiden laver spaghetti, og en far, der ikke er der. Træt af sine to irriterende venner, Max og Hasse. Træt af...\nEr der noget Vitello kan lide, så er det monstre. Og zombier. Og dødningehoveder. Bare ikke når det er mørkt. Når det er mørkt og han skal sove og han kommer til at tænke på om der mon ligger...\nVitello har en af de dage hvor det ikke er så sjovt at være Vitello og ikke at have nogen far. Men så møder han en gammel mand med et meget stort hvidt skæg. Han sidder med en øl på en bænk ved...\nDK - Filmen med Danmark\n1993, 8 min, DK/Eksperimentalfilm, Danmark\nEr Danmark dansk?, spørger en løfterig blondine, vores turistguide. Er danskhed et spørgsmål om kvalitet eller kvantitet? Og afhænger det sete Danmarksbillede af beskueren? Med glimt i øjet...\nInstruktør: Pablo Llambias\n2008, 58 min, DK/Dokumentarfilm, Portrætfilm, Danmark\nDen svenske instruktør Jan Troell har for første gang sagt ja til en portrætfilm. Her fortæller han om sit arbejde med filmkunsten gennem et halvt århundrede. Om de Oscarnominerede »Udvandrerne...\nInstruktør: Thomas Danielsson\nVitello og Max og Hasse og William kunne godt tænke sig virkelig mange penge. Cirka 10 millioner. Så de beslutter sig for at blive kriminelle. Og nappe nogens kattekilling. Og gemme den og kræve...\nHvis Vitello spørger Mor, så er Vitellos far en sjuft og ham ser man derfor ikke meget til. Man ser ham faktisk overhovedet ikke, og det er irriterende, synes Vitello, når nu alle de andre...\nI fjernsynet hører Vitello om en smart fyr der har tjent en million kroner. Han har tjent dem ved at være en forretningsmand der køber billigt og sælger dyrt. Vitello og hans venner vil også...\nMøgungen William er blevet spejder og måske får han engang en kniv. Vitello synes det med kniven lyder sejt, så han vil hjælpe med at gøre de gode gerninger. Nu skal de bare finde nogen at gøre...\nVitello ved jo godt, at det kun er de artige børn, der får julegaver. Og han har ikke været rasende artig I år. Men hvis han nu køber en vidunderlig julegave til Mor og fortæller hende om den,...\nVitello får mange ideer, nogle af dem er gode, nogle er ikke så gode. Den ide med at han skal have en hund, er nok en af hans allerbedste ideer. Men det synes Mor desværre ikke. Hun vil...\nFredag er slikdag. Alle andre dage er ikke-slik-dage. Det synes Vitello er meget, meget uretfærdigt. Så hvorfor ikke klæde sig uhyggeligt ud og lave en ekstra Halloween.\n2005, 14 min, DK/Dokumentarfilm, Danmark\n"Kort film om tro" er en personlig film om religion af Nikolai Østergaard. Instruktøren er vokset op uden et særligt forhold til religion, men som voksen er han begyndt at gå i kirke og har lært...\nInstruktør: Nikolai Østergaard\nNy Toftegaard filmen\n17 min, Danmark\nNy Toftegaard er en gård med avl af Frederiksborgheste beliggende i Ølstykke. Her starter en ny uddannelse for landboungdommen i hestens røgt og pleje. Allerede på det første hold er der en...\nEn lille film om nisser\n2009, 13 min, DK/Dokumentarfilm, Animation, Danmark\nIb Spang Olsen fortæller om nissen. Hvem er den, hvad kan den, og hvad kan vi bruge den til. Nissen vil gerne have fortalt historien om sit sande væsen. Hvis vi tror på nissen, giver den plads...\nInstruktør: Trylle Vilstrup\nGeneraldirektør Ole Olsens tale\n1936, 3 min, Danmark\nOle Olsen holder tale om filmens barndom og dens udvikling i Danmark. Han roser Danmark: "Danmark tog initiativet til en dramatisk film og var førende indenfor den internationale film frem til 1...\nVis alle film (24)Skjul film\nAvanceret søgning Undervisningsmateriale\nEt undervisningsmateriale om filmanmeldelser\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Gud taler ud" (Danmark, 2017)\nWalter & Trofast - det store grøntsagskup\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Walter & Trofast - det store grøntsagskup" (Storbrittanien, 2005)\nH. C. Andersen på film\nEt undervisningsmateriale om H.C. Andersen, hans liv og eventyr. Til materialet hører otte film.\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Spurven - la vie en rose" (Frankrig, 2007)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Sophie Scholl" (Tyskland, 2005)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Bonne og Clyde" (USA, 1967)\nRød som himlen\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Rød som himlen" (Italien, 2006)\nFilmen om Radiserne\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Filmen om Radiserne: Med Nuser og Søren Brun" (USA, 2015)\nEt interaktivt undervisningsmateriale til fire danske kortfilm.\nEt samarbejde mellem Det Danske Filminstitut og Gyldendal med fokus på den korte film som genre og kunstart\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Moderne tider" (USA, 1936)\nDen gode historie - på film\nEt undervisningsmateriale der sætter fokus på filmfortælling - og på hvordan man skruer en god filmhistorie sammen.\nFILM-X - Lav film i Cinemateket\nI FILM-X-studierne i Cinemateket kan eleverne skabe deres egne film i et professionelt miljø.\nFilm: Et sprog uden grænser\nUndervisningsmaterialer med fokus på kulturmøder og integration - oversigt.\nFILM-X Animation er et animationsprogram, der gør det nemt at inddrage produktion af stopmotion-film i undervisningen.\nFilm i fremmedsprogs-undervisningen\nFilm er glimrende til at formidle både kultur og sprog. Billederne fortæller deres historie, uanset hvor godt man forstår sproget, og alle tilbydes et blik ind i andre kulturer.\nKortfilm til mellemtrinnet\nEt materiale om filmens dramaturgi, sprog og æstetik. Et samarbejde mellem Det Danske Filminstitut og Gyldendal.\nUndervisningsmateriale om nynazisme lavet i samarbejde med Dansk Institut for Internationale Studier.\nMagt, medier og demokrati\nSyv film og et undervisningsmateriale til folkeskolens ældste klasser.\nEt temamateriale til seks film om børn og sorg. Materialet er lavet i samarbejde med Kræftens Bekæmpelse.\nKortfilm i fransk\nEt undervisningsmateriale om at arbejde analytisk med film i fransk.\nKortfilm i tysk\nEt undervisningsmateriale om at arbejde analytisk med film i tysk.\nProjekt "Film: Et sprog uden grænser" - undervisningsmateriale til spillefilmen "Paddington" (Canada m.fl., 2014).\nMit liv som squash\nProjekt "Film: Et sprog uden grænser" - undervisningsmateriale til spillefilmen "Mit liv som Squash" (Frankrig/Schweiz, 2016).\nKortfilm i engelsk\nEt undervisningsmateriale om at arbejde analytisk med film i engelsk.\nProjekt "Film: Et sprog uden grænser" - undervisningsmateriale til spillefilmen "Fighter" (Danmark, 2007).\nProjekt "Film: Et sprog uden grænser" - et undervisningsmateriale til spillefilmen "Billy Elliot" (England, 2000).\nProjekt "Film: Et sprog uden grænser" - undervisningsmateriale til spillefilmen "Drømmen" (Danmark, Storbritannien, 2005).\nProjekt "Film: Et sprog uden grænser" - undervisningsmateriale til spillefilmen "Ernest & Célestine" (Frankrig, 2012).\nUndervisningsmateriale til fem film om racisme, tolerance og mellemfolkelig forståelse.\nEt temamateriale til seks film om anden verdenskrig.\nEt undervisningsmateriale til filmen "Blandt mænd og får" (Island 2015)\nEt undervisningsmateriale til filmen "Tavshedens labyrint" (Tyskland, 2014)\nSkab din egen lydside til en filmscene fra Skammerens datter\nEt undervisningsmateriale til filmen "Wild tales" (Argentina/Spanien, 2014)\nFokus på dokumentar - Elevopgaver Udskolingen\nEt undervisningsmateriale med elevopgaver om dokumentargenrens grundformer til udskolingen.\nLav en filmplakat - En Tier\nEt interaktivt undervisningsmateriale til mellemtrinnet til tre korte danske gyserfilm\nKortfilm i dansk som andetsprog\nKortfilm i dansk som andetsprog. Et materiale til tre film: "Min far er bokser", "To kvinder" og "Småpenge".\nEt undervisningsmateriale til filmen 'Amazonia' (Frankrig, 2013)\nMed Skolen i Biografen 2015/16\nEt undervisningsmateriale om venskab og mobning. Materialet knytter sig til seks film til indskoling, mellemtrin og overbygning.\nEt undervisningsmateriale til "Skammerens datter" (Danmark, 2015)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen 'Albert' (Danmark, 2015)\nLav en filmplakat - Time Freak\nLav en filmplakat - 13\nLav en filmplakat - Beast\nLav en filmplakat - Fucking tøs\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Krokodillebanden" (Tyskland, 2009)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Jeg er William" (Danmark, 2017)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Fuglene over sundet" (Danmark, 2016)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Albert" (Danmark, 1998)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Den utrolige historie om den kæmpestore pære" (Danmark, 2017)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Barnet" (Belgien, 2005)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Værelse 213" (Sverige, 2018)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Anton" (Danmark, 1996)\nUndervisningsmateriale til fire kortfilm fra OFF - Odense Filmfestival\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Når mor kommer hjem" (Danmark, 1998)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Rene hjerter" (Danmark, 2006). Materialet indgår i forlaget Gyldendals dansksystem "Vild med dansk".\nUndervisningsmateriale til spillefilmen "Pinocchio" (Belgien m.fl., 2012)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Alice i eventyrland" (USA, 2010)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Lad den rette komme ind" (Sverige, 2008)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "München" (USA, 2005)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Tintin: Enhjørningens hemmelighed" (USA, 2011)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Persepolis" (Frankrig, 2007)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Den lille prins" (Frankrig/USA, 2016)\nEt undervisningsmateriale om "Børnene på Silkevejen" (Danmark, 2017). Materialet er tilknyttet fem film og målrettet 4.-9. klasse.\nEt undervisningsmateriale til kortfilmen "Næste stop" (Danmark, 2017). Filmen handler om en ung pige, hvis mor har et alkoholmisbrug.\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Hold om mig" (Danmark, 2010)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "The Way Way Back" (USA, 2013)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Hugo" (USA, 2012)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Coraline" (USA, 2009)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Super 8" (USA, 2011)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen 'Vi er de bedste' (Sverige, 2014)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen ”Girls Lost” (Sverige, 2016)\nValgfag i Filmkundskab\nWebsitet Valgfag i Filmkundskab er et gratis site, der giver inspiration til undervisningsindhold i faget.\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Der Untergang" (Tyskland, 2004)\nUndervisningsmateriale om digital kommunikation målrettet 1. - 2. klasse.\nBørn og krig\nEt temamateriale om børn og krig lavet i samarbejde mellem Det Danske Filminstitut og Dansk Røde Kors.\nEt grundbogssystem til dansk i 7. klasse - udgivet af forlaget Gyldendal i samarbejde med Det Danske Filminstitut\nDokumentarfilm og undervisningsmateriale med fokus på international fattigdom. Et samarbejde mellem Det Danske Filminstitut og Danmarks Radio.\nUndervisningsmateriale til den danske dokumentarfilm "Limboland", der blander dokumentariske optagelser og improviseret skuespil i en rå og ærlig skildring af unge og integration.\n”På kanten” er et webbaseret undervisningsmateriale til filmen ”Chancen”. Det er produceret af filmens producent Mica med støtte fra Det Danske Filminstitut.\nEt undervisningsmateriale til kortfilmen "Frøken Mærkværdig og karrieren" (Sverige, 2010)\nEt undervisningsmateriale i dansk som andet sprog\nGadens børn - et år med håb\nEt undervisningsmateriale til dansk og samfundsfag i udskolingen.\nEt undervisningsmateriale med fokus på fagbevægelsen i Danmark\nÉt undervisningsmateriale til spillefilmen "Anastasia" (USA, 1997)\nEt undervisningsmateriale til dokumentarfilmen "Blekingegadebanden" (Danmark, 2009)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Lysets hjerte" (Danmark, 1998)\nEt undervisningsmateriale til dokumentarfilmen "Sicko" (USA, 2007)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "En som Hodder" (Danmark, 2003)\nEt undervisningsmateriale med fokus på inklusion, identitet og normalitet.\n"Træneren" er en dansk kortfilm fra 2009. Filmen varer 33 minutter og tematiserer et meget tabubelagt emne, nemlig seksuelle overgreb på børn og unge begået af autoritetspersoner.\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Uden for kærligheden" (Danmark, 2007)\nBølgen - Die Welle\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Bølgen - Die Welle" (Tyskland, 2008)\nUndervisningsmateriale til den danske dokumentarfilm "Konfirmanderne" (2002).\nUndervisningsmateriale til fire dokumentarfilm om Israel-Palæstina-konflikten\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen '9. april' (Danmark, 2015)\nEt temamateriale om tre dokumentarfilm om Danmark og danskerne:\n"Verden i Danmark", af Max Kestner\n"Mit Danmark", ti korte film lavet af ti danske instruktører\n"I Danmark er jeg født" af Peter Klitgaard\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Sangen fra havet" (Irland, Danmark m.fl., 2014)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Drengen der ville gøre det umulige" (Danmark, 2003)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Et rigtigt menneske" (Danmark, 2001)\nEt undervisningsmateriale til dokumentarfilmen "Ghosts of Cité Soleil" (Danmark, 2007)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Klasseturen" (Frankrig, 1998)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Eye for Eye" (Danmark, 2008)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Kunsten at græde i kor" (Danmark, 2007)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Forfalskerne" (Tyskland/Østrig, 2008)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Peddersen & Findus: Det kattens år" (Sverige, 1999)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "R" (Danmark, 2010)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Supervoksen" (Danmark, 2006)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Opgørets time" (USA, 2005)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Tsotsi" (Sydafrika, 2005)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Porco Rosso" (Japan, 1992)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Vølvens forbandelse" (Danmark, 2009)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Zoomerne" (Danmark, 2009)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Terkel i knibe" (Danmark, 2004)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Crazy" (Tyskland, 2001)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Fucking Åmål" (Sverige, 1998)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "This is England" (England, 2007)\nEt undervisningsmateriale om dokumentarfilmen ”BZ” (Danmark, 2006), der fortæller om den københavnske bz-bevægelse i 1980'erne.\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Det levende slot" (Japan, 2004)\nEt undervisningsmateriale til dokumentarfilmen "Earth" (England/USA/Tyskland, 2007)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Her i nærheden" (Danmark, 2000)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Johnny Mad Dog" (Frankrig/Liberia/Belgien, 2008)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Mean Creek" (USA, 2004)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Midsommer" (Danmark, 2003)\nI familiens hjerte\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "I familiens hjerte" (Italien og Storbritanien, 1999)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Shrek" (USA, 2001)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Johnny Larsen" (Danmark, 1979)\nKirikou og de vilde dyr\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Kirikou og de vilde dyr" (Frankrig, 2005)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Winter's Bone" (USA, 2010)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Sofies verden" (Norge, 1999)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Tsatsiki, moren og politimanden" (Sverige, 1999)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Slumdog Millionaire" (England/Frankrig, 2008)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Pigen og ræven" (Frankrig, 2007)\nMin ven Machuca\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Min ven Machuca" (Chile, 2004)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen 'Inuk' (Grønland/Frankrig, 2010)\nEt undervisningsmateriale til DSA basisundervisning i udskolingen.\nUndervisningsmateriale til spillefilmen "Under sandet" (Danmark, 2015)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Libero" (Italien, 2006)\nEt undervisningsmateriale til dokumentarfilmen "Bowling for Columbine" (USA, 2002)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Gummi Tarzan" (Danmark, 1981)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Kald mig bare Aksel" (Danmark, 2002)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "East is East" (Storbritanien, 1999)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Falkehjerte" (Danmark, 1999)\nEt undervisningsmateriale til dokumentarfilm "Microcosmos" (Frankrig, 1996)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "The Matrix" (USA/Australien, 1999)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Den fabelagtige Amélie fra Montmartre" (Frankrig, 2001)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Det er ikke mig - jeg sværger!" (Canada, 2008)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Drømmen" (Danmark, 2006)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Eep!" (Belgien/Holland)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "En kongelig affære" (Danmark, 2012)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Beslutningen" (Frankring, 2010)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Bora Bora" (Danmark, 2011)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Frit fald" (Danmark, 2011)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Hævnen" (Danmark, 2010)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Nowhere Boy" (England, 2009)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Precious" (USA, 2009)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Karla og Katrine" (Danmark, 2009)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Mig og Yngve" (Norge, 2008)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Tæl til 100" (Danmark, 2004)\nPercy, Buffalo Bill og jeg\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Percy, Buffalo Bill og jeg" (Sverige, 2005)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Uskyldige stemmer" (USA/Mexico, 2004)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Sweet Sixteen" (Storbritanien, 2002)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Tempelriddernes skat" (Danmark, 2006)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmenen "To verdener" (Danmark, 2008)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Twilight" (USA, 2008)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Ulvepigen Tinke" (Danmark, 2002)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Et dristigt kys" (Storbritanien, 2004)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Max pinlig" (Danmark, 2008)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Orla Frøsnapper" (Danmark, 2011)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Drengen fra Bjerget" (Schweiz, Frankrig, 2012)\nKys mig for fanden\nUndervisningsmateriale til spillefilmen "Kys mig for fanden" (Norge, 2013)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Cykeltyven" (Italien, 1948)\nElina - som om jeg ikke fandtes\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Elina - som om jeg ikke fandtes" (Sverige/Finland, 2003)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Girlfight" (USA, 2000)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "October Sky" (USA, 1999)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Klatretøsen" (Danmark, 2002)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Mirakel" (Danmark, 2000)\nUndervisnings-materiale til den danske dokumentarfilm om rockbandet Swan Lee (Danmark, 2002)\nEt undervisningsmateriale til dokumentarfilmen "Super Size Me" (USA, 2004)\nEt undervisningsmateriale til spilefilmen "Den usynlige dreng" (Italien, 2014)\nUndervisningshjemmeside om børn, hvis forældre er i fængsel\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "De skæbneløse" (Ungarn, Tyskland, Storbritannien, 2005)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Arriettys hemmelige verden" (Japan, 2010)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Dragejægerne" (Frankrig/Tyskland, 2008)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Flammen & Citronen" (Danmark, 2007)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Kujoner" (Spanien, 2008)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Frygtelig lykkelig" (Danmark, 2008)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Gummi T" (Danmark, 2012)\nGå med fred Jamil - Ma salama Jamil\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Gå med fred Jamil - Ma salama Jamil" (Danmark, 2008)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Nordkraft" (Danmark, 2005)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Paradise Now" (Holland/Frankrig/Tyskland/Israel, 2005)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Madagascar" (USA, 2005)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Superbror" (Danmark, 2009)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Min nabo Totoro" (Japan, 1988)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Ondskab" (Sverige, 2003)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Rejsen til Saturn" (Danmark, 2008)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Robotter" (USA, 2005)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "The Runway" (Irland, 2010)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Vegas" (Norge, 2009)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Welcome" (Frankrig, 2009)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Det gyldne kompas" (USA, 2007)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Ta' mig" (Norge, 2011)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Charlie og chokoladefabrikken" (England/USA, 2005)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Min lille søster" (Sverige, 2015)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Farvel, Berlin" (Tyskland 2016)\nUndervisningsmateriale til spillefilmen "Me and Earl and the Dying Girl" (USA, 2015)\nUndervisningsmateriale til spillefilmen "Trækfugle" (Belgien, 2015)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen 'Nattergalen' (Kina/Frankrig, 2013)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen 'Krigens hemmeligheder' (Holland, 2014)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Den nye dreng" (Frankrig, 2015)\nEt undervisningsmateriale til DSA basisundervisning i indskolingen.\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Patti Cakes" (USA, 2017)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Chihiro og heksene" (Japan, 2001)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Mia og Migoo) (Frankrig, 2008)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Ponyo på klippen ved havet" (Japan, 2008)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Ringenes herre: Eventyret om Ringen" (USA, 2001)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Kidnappet" (Danmark, 2010)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Tomboy" (Frankrig, 2011)\nFNs 2015-mål har gjort bekæmpelse af fattigdom til hovedmålsætningen for de rige landes støtte til udvikling i Syd, og mikrofinans er et af de tiltag, man har store forventninger til.\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen 'Fjerkongens Rige' (Sverige/Danmark 2014)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen 'Steppeulven' (Danmark/Kroatioen/Sverige/Argentina, 2015)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen 'Kapgang' (Danmark, 2014)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Operation Arktis" (Norge, 2014)\nAlmanya - Velkommen til Tyskland\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Almanya - Velkommen til Tyskland" (Tyskland, 2011)\nDet går nok over\n'Finns du tjej som dras till både killar och tjejer?'. Sådan begyndte annoncen, som Cecilia Neant-Falk satte i ungdomsbladet OKEJ, da hun var 14 år gammel. Hun fik svar fra hele landet. Femten år senere satte hun samme annonce i avisen.\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Guldhornene" (Danmark, 2007)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen 'Kon-Tiki' (Norge m.fl. 2013)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "8 Mile" (USA, 2002)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Brendan og hemmelighedernes bog" (Irland, Belgien, Frankrig, 2009)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen Ali Zaoua (Marokko, 2000)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Fagre voksne verden" (USA, 1967)\nEt undervisningsmateriale til dokumentarfilmen "En ubekvem sandhed" (USA, 2006)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Busters verden" (Danmark, 1984)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "De berusede hestes tid" (Iran, 2000)\nDrengen og jernkæmpen\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Drengen og jernkæmpen" (USA, 2003)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Find Nemo" (USA, 2003)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Forbrydelsens element" (Danmark, 1984)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen (Norge, 2001)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Ørnens øje" (Danmark, 1997)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Salâm smukke" (Sverige, 2001).\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Kongekabale" (Danmark, 2004)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Livet er smukt" (Italien, 1999)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Taxi Driver" (USA, 1976)\nThe Return - hjemkomsten\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "The Return - hjemkomsten" (Rusland, 2003)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Trainspotting" (England, 1995)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Oskar & Josefine" (Danmark, 2005)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Sandhed eller konsekvens" (Sverige, Finland, 1997)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Whale Rider" (New Zealand, 2002)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Brevet til Momo" (Japan, 2011)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Liv sover vild" (Sverige/Holland, 2016)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Vores verden" (Sydkorea, 2016)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Der kommer en dag" (Danmark, 2016)\nEt undervisningsmateriale om spillefilmen "Billy Elliot" (Storbritannien, 2000)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "1:1" (Danmark, 2006)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Alexander" (USA, 2004)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Forbudt for børn" (Danmark, 1998)\nEt undervisningsmateriale til dokumentarfilmen "Gasolin'" (Danmark, 2006)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Glaspusterens børn" (Danmark/Sverige/Norige, 2000)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Hadet" (Frankrig, 1995)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Jeg er ikke bange" (Italien, 2002)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Festen" (Danmark, 1998)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Min bedste fjende" (Danmark, 2010)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Ratatouille" (USA, 2007)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Jeanne d'Arc" (Frankrig, 1999)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Somersault" (Australien, 2004)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Kundskabens træ" (Danmark, 1981)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Maskernes konge" (Kina, 1999)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Monsters, Inc." (USA, 2001)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Unge Andersen" (Danmark, 2005)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Rabbit-Proof Fence" (Australien, 2002)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Vejen til Guantanamo" (England, 2007)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Vikaren" (Danmark, 2007)\nThe Mighty - Den frygtløse\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "The Mighty - Den frygtløse" (USA, 1998)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Wall-E" (USA, 2008)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Winkys hest" (Holland, 2005)\nUndervisningsmateriale til dokumentarfilmen "He named me Malala" (USA, 2015)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Fantomdrengen" (Frankrig, 2015)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "X+Y" (England, 2015)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Hvad vil folk sige" (Norge, 2017)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Idol" (Storbritannien m.fl., 2015)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "På toppen af verden" (Frankrig/Danmark, 2015)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Syv minutter over midnat" (USA, 2016)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Juno" (USA, 2007)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Kauwboy" (Holland, 2012)\nInspirationsmateriale om løgn, manipulation og propaganda online.\nMit livs konfirmation\nEt undervisningsmateriale til konfirmationsforberedelsen.\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Borat" (USA, 2006)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Farlig ungdom" (Danmark, 1953)\nDer var engang en dreng - som fik en lillesøster med vinger\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Der var engang en dreng - som fik en lillesøster med vinger" (Danmark, 2006)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Drageløberen" (USA, 2007)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "E.T. - The extra-Terrestrial" (USA, 1982 & 2002)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Ketchup-effekten" (Sverige, 2004)\nEl Bola - Kuglen\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "El Bola - Kuglen" (Spanien, 2001)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Napola" (Tyskland, 2004)\nEt undervisningmateriale til spillefilmen "Kes" (England, 1969)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Storm" (Danmark, 2009)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Nordvest" (Danmark, 2013)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Råzone" (Danmark, 2006)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Zappa" (Danmark, 1983)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Troldmanden fra Oz" (USA, 1939)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Fuglejagten" (Danmark, 2012)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Hvidsten gruppen" (Danmark, 2012)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Rich Kids" (Danmark, 2007)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Little Wing" (Finland/Danmark, 2016)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Fannys Rejse" (Frankrig, 2016)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Mit liv som Squash" (Frankrig/Schweiz, 2016)\nUndervisningsmateriale til dokumentarfilmen "Den unge Zlatan" (Sverige m.fl., 2015)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Lammet" (Etiopien, 2015)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Månens Vogter" (Frankrig, 2014)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Nabospionen" (Danmark, 2017)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Heartstone" (Island, 2017)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "De fortabte sjæles ø " (Danmark, 2007)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Den grimme ælling og mig" (Danmar, Frankrig, Irland, Tyskland, Storbrittanien, 2006)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Alpha Dog" (USA, 2006)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Drengen i den stribede pyjamas" (USA/Storbritanien, 2008)\nDrengen med det skjulte kamera\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Drengen med det skjulte kamera" (Sydafrika, England, Frankrig, 2003)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Frøernes spådom" (Frankrig, 2003)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "De andres liv" (Tyskland, 2006)\nEt undervisningsmtariale til spillefilmen "Den gode, den onde og den grusomme" ((Italien, 1966)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Den kæmpestore bjørn" (Danmark, 2011)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Horton og støvfolket Hvem" (USA, 2008)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Drengen med cyklen" Belgien, Frankring, Italien, 2011)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Kiki den lille heks" (Japan, 1998)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Little Miss Sunshine" (USA, 2006)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Marie Full of Grace" (USA, 2004)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "OP" (USA, 2009)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Sin nombre" (Mexico/USA 2009)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Kærestesorger" (Danmark, 2009)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Mean Girls" (USA, 2004)\nTerabithia - et hemmeligt land\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Terabithias - et hemmeligt land" (USA, 2007)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "The Simpsons Movie" (USA, 2007)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "To på flugt - et hårrejsende eventyr" (USA, 2010)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "True Grit" (USA, 2012)\nSkildpadder kan flyve\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Skildpadder kan flyve" (Iran og Irak, 2004)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "The Social Network" (USA, 2010)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Ung flugt" (Frankrig, 1959)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Good Bye, Lenin!" (Tyskland, 2003)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Knallhart" (Tyskland, 2006)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Fighter" (Danmark, 2007)\nVild med dansk 9\nEt grundbogsystem til dansk i 9. klasse\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen 'Familien Bélier' (Frankrig, 2015)\nEt undervisningsmateriale til spillefimen "About a Girl" (Tyskland, 2014)\nHvor er Winkys hest?\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Hvor er Winkys hest?" (Holland, 2007)\nHormoner, hængerøve og hårde bananer\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Hormoner, hængerøve og hårde bananer" (USA, 2008)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Narnia - Løven, heksen og garderobeskabet" (USA, 2005)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen 'Clara og bjørnenes hemmelighed' (Schweiz, 2012)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Bram" (Holland, 2012)\nJeg hedder Ernesto\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Jeg hedder Ernesto" (Argentina 2012)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Dannys dommedag" (Danmark, 2014)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Lore" (Tyskland 2012)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Casablanca" (USA, 1942)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Generalen" (USA, 1927)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Perlemorsfarven " (Tyskland, 2008)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Luther" (Tyskland/England, 2003)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Sådan træner du din drage" (USA, 2010)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Zarafa" (Frankrig, Belgien 2013)\nEt undervisningsmateriale til franskundervisning på gymnasialt niveau.\nEt undervisningsmateriale til franskundervisningen\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen 'Stumper og stykker' (Storbritannien, 2012)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Snowden" (USA m.fl., 2016)\nInspirationsmateriale om de menneskelige og juridiske konsekvenser ved billeddeling.\nEt grundbogsystem til dansk i 8. klasse\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen 'Trash' (Storbritannien/ Brasilien, 2014)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "En kat i Paris" (Frankrig/Belgien, 2010)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "Vidunderbørn" (Tyskland, 2011)\nEt undervisningsmateriale til filmserien i otte dele om arbejderbevægelsens historie.\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen 'Ernest & Célestine' (Frankrig, 2012)\nInternettet i samfundet\nEt inspirationsmateriale om internettet i samfundet og digitale kompetencer.\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen 'Whiplash' (USA, 2014)\nUndervisningsmateriale til spillefilmen "Mustang" (Frankrig, 2015)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen 'Girlhood' (Frankrig, 2014)\nEt undervisningsmateriale til filmserien "Dekalog" (Polen, 1989)\nEt undervisningsmateriale til spillefilmen "AFR" (Danmark, 2007)\nDen relationsorienterede lærer\nEssay af professor Per Schultz Jørgensen om dokumentarserien "Min bedste lærer"\nEn antologi om mediepædagogik og medieanalyse - primært rettet mod undervisningen på mellemlange og lange videregående uddannelser.\nVis alle undervisningsmaterialer (423)Skjul undervisningsmaterialer\nAvanceret søgning Nyheder\n"Farlige film - kun for børn"\nFire danske kortfilm indgår i en serie under den fælles overskrift "Farlige film – kun for børn". Filmene kaldes farlige, fordi de har kant og rummer en særlig alvor, som man ofte undlader at...\nFILM-X animation på Skoletube\nNu kan du bruge Det Danske Filminstituts online animationsværktøj via Skoletube – og med engelsktalende elever\nFilm kan noget, bøger ikke kan\nEva Lindström er et stort navn indenfor svenske børnebogsforfattere. Nu er hun instruktøren bag "Dyrevennerne". "Film kan skabe stemning," mener hun.\nDANMARKSHISTORIE. Der knytter sig adskillige gode historier til den lille, nydigitaliserede film ”Grundloven 1915”, som kan ses på Filmcentralen. Filmen er en reportage fra 5. juni 1915, hvor...\nUndervisningsmateriale til Tarok\nUndervisningsmateriale til den danske film Tarok\nFilmpædagogik i Europa\nEU-udgivelse giver et overblik over udbuddet af filmpædagogiske aktiviteter i Europa.\nNyheder til grundskolen / Februar 2019\nBesøg det nyrenoverede FILM-X med elever på alle klassetrin / Sæt spildesign på skoleskemaet med nyt undervisningsforløb / Dokumentarfilm og undervisningsmateriale til konfirmationsforberedelsen.\nInden vi siger farvel\nINTERVIEW. "En god død" følger tre kvindelige beboere på et hospice og skildrer på rørende og livsbekræftende vis de tanker, man gør sig, når livet nærmer sig en afslutning. Filmen handler mere...\nBAGGRUND. "Vi glemmer alt for ofte, at der er mennesker, der lever midt i krigen," skriver instruktør Nagieb Khaja om sin dokumentarfilm "Mit Afghanistan" og fortæller om tilblivelsen af filmen...\nThe Act of Killing på Filmcentralen\nSe den prisbelønnede dokumentarfilm The Act of Killing på Filmcentralen\nINTERVIEW. Kira Richards Hansen debuterer som instruktør med kortfilmen "Fucking tøs". Instruktøren fortæller her om sit ungdomsdrama, der handler om identitetsskabelse i grænselandet mellem at...\nHer kan du søge i mere end 50 filmpædagogiske projekter og initiativer til grundskolen fra hele Danmark.\nHolocaust-dukkefilm på verdensturné\nDukkefilmen "Seven Minutes in the Warsaw Ghetto" om en 8-årig jødisk dreng i det nazibesatte Polen har rejst fra festival til festival. Instruktør Johan Oettinger fortæller om de reaktioner, han...\nIkke et samurai-dræbermonster\nINTERVIEW. Dokumentarist Eva Mulvad er den første nogensinde, der har fået adgang til at dække en dansk retssag på film. Instruktøren fortæller om "Med døden til følge" og dens tilblivelse.\nRekonstruktion af et folkemord\nINTERVIEW. "The Act of Killing" skildrer folkemordet i Indonesien i 1965-66 og har vakt røre i hele verden. Filmen har gerningsmændene som hovedkarakterer.\nDen dobbelte våbenaktion\nPolitikens Dorte Hygum Sørensen har interviewet instruktøren Andreas Koefoed om hans dokumentarfilm "Våbensmuglingen". Filmen handler om en hemmelig våbennedkastning i Indien i 1995, hvor intet...\nDokumentarisme i cyberspace\nINTERVIEW. Bente Milton og Mikkel Stolt satte sig for at lave en personlig undersøgelse af internetfænomenet Second Life. I filmen "Min avatar og mig" tager instruktør Mikkel Stolt på en rejse i...\nDEBATFILM. Helle Hansen, der har fulgt indvandrerdebatten gennem 25 år, skildrer i dokumentarfilmen "Ordet fanger" en retorik, der er blevet tiltagende fjendtlig. Jens Olaf Jersild præsenterer...\nPortræt af et hus\nINTERVIEW. "69" er historien om Ungdomshuset, fortalt af de unge selv. Nikolaj Viborgs film følger tiden op til myndighedernes rydning af Ungdomshuset den 1. marts 2007 og den efterfølgende...\nTema: Brug eller misbrug\nHvor går grænsen mellem hygge-øl og alkoholisme? Filmcentralen og BUSTER Filmfestival sætter fokus på temaet "Brug eller misbrug" gennem en række film.\nHitchcock og Holocaust\nFILMHISTORIE. Dokumentarfilmen "Kz-lejrenes befrielse - Hitchcocks glemte film" går bag tilblivelsen af Hitchcocks planlagte dokumentarfilm om befrielsen af nazisternes kz-lejre.\nINTERVIEW. Fem afghanske børn er heltene i Jens Pedersen's serie "Tro Håb Afghanistan". De fem korte film skildrer børnenes indsats for at få et værdigt liv på trods af krigen.\nMeget mere end Rain Man\nDEBAT. Dokumentarfilmen "En anderledes dreng" følger 18-årige Alexander, som er autist. Filmen kan nuancere folks opfattelse af, hvad det vil sige at være autist, mener en ekspert.\nBØRNESERIE. "Josefines bondegård" er en dokumentarserie om den 7-årige Josefines liv på familiens bondegård. Filmene, der kan ses på Filmcentralen, skal give børn indsigt i, hvor deres mad...\nKim Leine anbefaler\nFAVORITFILM. Forfatter Kim Leine anbefaler Filmcentralens tema "Grønland før og nu". Det er en samling af nye og ældre film af bl.a. Anne Regitze Wivel og Jørgen Roos.\nINTERVIEW. Handikap, kræft, psykiske diagnoser. Det er alvorlige emner, Erlend E. Mo beskæftiger sig med. Men når han arbejder med børn, får hans indre misantrop nyt håb for menneskeheden,...\nINTERVIEW. Kortfilmen "Seven Minutes in the Warsaw Ghetto" gør en pointe ud af ikke at tilbyde publikum en lykkelig slutning. "Du må gerne sidde tilbage med en følelse af tab og fortvivlelse,...\nNyheder til grundskolen / Januar 2019\nNyt undervisningsmateriale til den biografaktuelle Beautiful Boy med stjerneskuddet Timothée Chalamet / Ny svensk spillefilm, 'Girls Lost', om venskab og kønsidentet er nu på Filmcentralen med...\nRAPPORT: I 2015 afviklede en gruppe studerende fra ITU GAMES-linje workshoppen “SPILVÆRK” i et samarbejde med DFI og Medierådet for Børn...\nFilmlinjenTEMA er et gratis, interaktivt læringsredskab til praktisk filmproduktion for 7.-10. klasse.\nVåbenbrødre med nerverne udenpå uniformen\nANIMATIONSFILM. Instruktør Cav Bøgelund går nye veje med animationsfilmen "Våbenbrødre", der er inspireret af virkelige hændelser fra Afghanistan-konflikten.\nEr I klar til mediekreativitet?\nFilmfestivalen BUSTER har udgivet en inspirationsbog om gevinsterne og udfordringerne ved at arbejde med digital medieproduktion i folkeskolen.\nInspiration: Grønland før og nu\nFilmcentralen har samlet et udvalg af kort- og dokumentarfilm om Grønland. Filmene er produceret i perioden 1940-2013. Nogle af filmene fortæller om eventyrlige ekspeditioner og om udforskningen...\nKonflikterne i Afrika er stærkt forbundet til Europa\nDokumentar. Ved hjælp af gamle arkivoptagelse har instruktør Göran Olsson lavet dokumentarfilmen "Kampen for et frit Afrika" om den afrikanske frihedsbevægelse.\nEt asylbarns fortælling\nI Jannik Hastrups to kortfilm fortæller asylbørn om drømme og traumer og om hverdagen i et asylcenter.\nFaglig brug af levende billeder\nAVU-medier præsenterer en webportal med faglige vejledninger og artikler om at bruge levende billeder i undervisningen.\nHvad drømmer de om i Pine Ridge?\nINTERVIEW - Bert Lee, Cassandra Warrior og Lance Red Cloud bor i et indianerreservat i South Dakota og er nogle af hovedpersonerne i Anna Eborns "Pine Ridge".\nBæstet i civilisationen\nINTERVIEW. Janus Metz' dokumentarfilm om danske soldater i krig tog hovedprisen i Semaine de la Critique i Cannes. Instruktøren fortæller om sine erfaringer efter "Armadillo".\nINTERVIEW. Mikala Krogh har været "hende den alvorlige", siden hun som teenager var børne-tv- og ungdomsradiovært. Det præger også hendes dokumentarfilm "En mors kamp for et normalt liv".\nEn at høre sammen med\nINTERVIEW. Forholdet til hjerteveninden er i centrum i Ulla Søe og Sussie Weinolds Shanne og veninderne om 13-årige Shanne, der fra sit pigeværelse deler sine inderste tanker om nærhed, intriger...\nJordens svageste led\nNATURFILM. En grønlandshval har hovedrollen i Adam Schmedes "Ishavets kæmpe", der er Danmarks hidtil dyreste og mest ambitiøse naturfilm. Det vores pligt at være til stede og formidle de...\nEt tyvstjålet liv\nINTERVIEW. Kan man stjæle et andet menneskes liv ved at skrive detaljeret om det i en bog? Det er spørgsmålet i Max Kestners dokumentarfilm "Identitetstyveriet".\nPå udkig efter det anderledes\nOpfattelsen af normalitet er et omdrejningspunk i Kaspar Astrup Shröders arbejde som dokumentarist. To autistiske tvillingesøstre var derfor interessante karakterer at udforske.\nInterview med instruktøren bag "Lovebirds"\nUNGDOM. Lange spadsérture i den københavnske nat, tanker om at være voksen eller næsten og masser af bramfri samtaler om mænd. Louise Detlefsens dokumentarfilm "Lovebirds" skildrer tre veninders...\nRitas bedste ven hedder Krokodille\nMed seks korte animationsfilm fortæller Siri Melchior historier om venskab.\nINTERVIEW. Naturen er forunderlig og meget mere fantastisk, end vi kan forestille os. Det viser Lars Becker-Larsen i "Den forunderlige kvanteverden" om kvantefysikkens sære verden.\nINTERVIEW. I 1970'erne satte det unge rockband Sumé ord på grønlændernes længsel efter frihed. Den grønlandsk producerede dokumentarfilm fortæller historien om bandet og det moderne Grønland.\nMellem fordomme og forståelse\nIntstruktøren Cathrine Machen Asmussen undersøger, hvad mennesker får ud af at tro, i en serie korte dokumentarfilm. Læs i dette interview, hvordan hun udfordrer sine egne og publikums fordomme.\nTag altid børn alvorligt\nINTERVIEW. Klaus Kjeldsen har i to årtier lavet originale og nærværende dokumentarfilm, der beskæftiger sig med de store og små spørgsmål, som børn er optaget af.\nParløb i lyntempo\n"I et projekt så intenst som dette må man 'go with the flow'," fortæller Milad Alami, en af de to danske deltagere i Nordic Factory, en international workshop lanceret af Cannes...\nINTERVIEW. Skellet mellem fiktion og virkelighed bliver udvisket, når otte unge danskere med indvandrerbaggrund betror os deres historier og hemmeligheder i teaterinstruktør Jeremy Wellers...\nHvad er arkitekturens sjæl?\nInterview. Seks prominente instruktører præsenterer hver deres fortolkning af arkitekturens rum i "Cathedrals of Culture", en storstilet dokumentarserie i 3D.\nBAGGRUND. Den norsk-danske dokumentarfilm "Født til at kæmpe" skildrer en ung indisk kvindes hårde kamp for at bestemme over sin egen skæbne.\nINTERVIEW. Når kongens foged rykker ud, ryger familier på gaden. Men hvordan er det at være den, der skal gennemtvinge udsættelsen? Phie Ambos dokumentar "Kongens foged" kaster et nysgerrigt...\nHistorien om Ekstra Bladet\nDOKUMENTAR. Historieskrivning via Cinema Verité. Sådan betegner Lasse Jensen Mikala Kroghs "Ekstra Bladet uden for citat".\nSpark til naturfilmen\nBØRN. I Lars H. Ostenfelds kortfilm for børn "Grantræet" finder vi den danske natur på ny.\nVi er alle unormale\nChristian Sønderby Jepsen følger i dokumentaren "Naturens uorden" journalist og komiker Jacob Nossell i hans søgen efter meningen med livet som spastiker.\nHaletudser og musehuller\nINTERVIEW. Instruktør Laila Hodell fortsætter sporet fra den prisbelønnede "Biernes by" med dokumentarserien "De små vilde", som med et barns nysgerrighed går på jagt efter de dyr, vi kan møde i...\nMichael Graversen går tæt på en ung mands liv som uledsaget flygtning i dokumentaren "Drømmen om Danmark".\nMennesker i venteposition\nINTERVIEW. I "Under den samme himmel" dykker instruktør Ditte Haarløv Johnsen ned i en højaktuel problemstilling, når hun lader afrikanske flygtninge fortælle deres historie om et liv i...\nBAGGRUNDSARTIKEL . Kimberly Motley er mor til tre, tidligere skønhedsdronning og benhård forsvarsadvokat i Kabul.\nAt finde sig et hjem i verden\nINTERVIEW. Hvad betyder det for et barn at være på flugt, og hvordan finder man sig til rette som flygtningebarn i et nyt land? Det er omdrejningspunktet for Andreas Koefoeds dokumentarfilm "Et...\nGhettodrengen der blev voksen\nDOKUMENTAR. Kasper Bisgaards dokumentarfilm "Ghettodrengen" følger den 29-årige Fadi Kassem, der selv har været på kant med loven. I dag arbejder han på at få en gruppe utilpassede drenge i...\nDOKUMENTAR. Over en hel sæson rejste instruktør Anders Riis-Hansen rundt i en campingvogn med det danske Cirkus Arena.\nNår piger slås\nINTERVIEW. Antallet af piger, der begår vold, er steget markant de seneste ti år til stor bekymring for eksperter, ungdomspædagoger og forældre. Men det er sjældent, at vi får lov at møde...\nINTERVIEW. Politikens Kim Skotte har lavet interview med Anders Østergaard om hans nye dokumentarfilm '1989', der handler om Berlinmurens fald.\nINTERVIEW. Jannik Splidsboels dokumentar "Misfits" følger tre LGBT-teenagere i deres kamp for at blive accepteret i et ekstremt konservativt samfund.\nINTERVIEW. Når Danmark modtager flygtninge fra verdens mest udsatte brændpunkter, vælger vi dem, der har størst integrationspotentiale, og sorterer dermed de mest sårbare fra. Katrine Philps...\nAlderdommens svære valg\nDOKUMENTAR. Den debatskabende dokumentarserie "Til døden os skiller" sætter fokus på alderdommens svære dilemmaer.\nVi skal lære af krigerne fra nord\nESSAY. "Krigerne fra Nord" giver et unikt indblik i en verden, hvor unge dansksomaliere drager i hellig krig og er villige til at dø for terrorgruppen al-Shabaab.\nDen 25. maj træder EU’s nye persondataforordning (GDPR) i kraft, og i den forbindelse har vi på Filmcentralen opdateret vores cookie- og privatlivspolitik. Med den nye persondataforordning...\nAbduls mange kampe\nBAGGRUND. Mikkel Blaabjerg Poulsens boksedokumentarfilm "Skygge bokser" går tæt på unge Abdul Khattab, der kaldes den næste Mikkel Kessler.\nSmåP – online-værktøj til små medieproduktioner\nStation Next står bag et læringssite, hvor elever i grundskolen kan lave en lang række forskellige medieproduktioner\nThe Slum Challenge er et nytænkende online læringsspil til udskolingen og gymnasiet om livet i slummen i Manila\nVis alle artikler (79)Vis færre\nTema: Holocaust på film\nFilm, undervisningsmaterialer og links om Holocaust og nazisternes jødeudryddelse under anden verdenskrig\nKonkurrence: Vild med film 2018\n'Vild med film' er en konkurrence, der handler om film og filmanmeldelse. I år sætter vi fokus på genren fantasy. Førstepræmien en VIP-tur for hele klassen til filmfestivalen BUSTER / CPH PIX\nSkolebio på Filmcentralen\nEn samling af spillefilm, der har været vist i skolebioordningen Med Skolen I Biografen. Der er uv-materiale til alle filmene.\nFilmcentralen præsenterer ni film, der fokuserer på temaet 'Børn og kræft'. Filmene tager hul på problematikker, der kan opstå, hvis en klassekammerat, en god ven eller et nært...\nI dette tema har Filmcentralen samlet en række historiske film og filmklip, der viser glimt af livet i København i gamle dage. Filmene handler særligt om børneliv og børns hverdag i forrige...\nTema: Barn af verden\nFilm kan give os et unikt indblik i andre kulturer og måder at leve på, end det vi kender fra vores egen hverdag. På film kan vi komme med helt ind i dagligdagen og leve os ind i personernes...\nTema: tab og vind\nSport kan være sjov, leg og tidsfordriv - men sport kan også være dødelig alvor og benhård konkurrence. Dette tema rummer en række korte film med fokus på børn, der betragter sport og fysiske...\nTEMA: Kortfilm til tysk\nFilm sætter fokus på sprog og kultur og er således et fantastisk læremiddel i fremmedsprogsundervisningen. Her er samlet en række tysksprogede kortfilm, der retter sig mod store børn og unge.\nBUSTER, som er del af filmfestivalen CPH:PIX, og Filmcentralen sætter fokus på venskab og sammenhold. Filmene er målrettet indskolingen.\nBUSTER, som er del af filmfestivalen CPH:PIX, og Filmcentralen sætter fokus på kønsroller, kærester og det første kys. Filmene er målrettet 1.-4. klasse.\nTema: Fra barn til voksen\nBUSTER, som er del af filmfestivalen CPH:PIX, og Filmcentralen sætter fokus på film om pubertet og overgangen fra barn til voksen. Kortfilmene er målrettet 5.-9. klasse.\nHer er børn og unge, der bliver fristet, lokket og presset; de leger med ilden og går tæt på lovens grænser – eller krydser dem. Og her er film om, hvordan det er at have kriminelle forældre. I...\nHvis man har været udsat for en barndom med overgreb og svigt, skal man kæmpe ekstra hårdt i voksenlivet for at skabe sig en harmonisk tilværelse med almindelige familierelationer. For nogle...\nTema: Homoseksualitet og identitet\nFilmcentralen har samlet en række kort- og dokumentarfilm om homoseksualitet og identitet.\nBUSTER, som er del af filmfestivalen CPH:PIX, og Filmcentralen sætter fokus på normer og mangfoldighed. Kortfilmene er målrettet 4.-8. klasse.\nTema: brug eller misbrug?\nHvor går grænsen mellem hygge-øl og alkoholisme? Filmcentralen og BUSTER Filmfestival sætter fokus på temaet "Brug eller misbrug".\nTema: terrorisme - før og efter 11. september\nFilmcentralen har samlet en række dokumentarfilm og undervisningsmaterialer med fokus på terrorisme.\nSuffragetter og rødstrømper, feminister, oprørere og ildsjæle. I anledning af 100-årsdagen for danske kvinders valgret har Filmcentralen samlet en række dokumentarfilm om stærke kvinder fra nær...\nTema: Dig, mig og identiteten\nFilmfestivalen CPH:DOX og Filmcentralen/Undervisning sætter fokus på børn og unges syn på sig selv og hinanden i temaet ”Dig, mig og identiteten”.\nMaterialerne under Digital dannelse er udgivet af Medierådet for Børn og Unge i samarbejde med en række forskellige partnere.\nShow all matching themes (30)Hide themes\nAvanceret søgning Filmleksikon\nEn film har fire grundelementer: frame, indstilling, scene og sekvens. Det er filmens byggesten.\nDramaturgi er læren om at fortælle historier, dvs. hvordan en god historie skrues sammen. Blandt de vigtigste elementer i dramaturgi er filmens forløb, filmens fremdrift, karakterer og konflikter.\nIndtil ca. 1930 var alle film i sort/hvid. Herefter blev farvefilm det mest almindelige. I dag er sort/hvid-film sjældne og forbundet med et specielt, kunstnerisk look.\nDe filmiske virkemidler er filmens æstetik. Det er måden, billederne og lyden bruges, dvs. filmens udtryk. De filmiske virkemidler er med til at fortælle historien og skabe stemning og spænding i en film.\nDer findes forskellige modeller til at analysere films dramaturgi. Kontraktmodellen, tre-akter-modellen og berettermodellen fokuserer på filmens forløb. Aktantmodellen fokuserer på personerne og deres dramatiske funktioner.\nEn frame er filmens mindste grundelement. En frame er et enkelt billede på en filmstrimmel eller i en digital optagelse. Der er som regel 24 eller 25 frames i sekundet, når vi ser en film.\nLyd på film kan deles op i kategorierne tale, musik, reallyd og effektlyd. Lyden har afgørende betydning for tilskuerens oplevelse af filmens stemning, sammenhæng og troværdighed.\nFilm kan udspille sig i realtid, men bruger også tit tidsforkortelse, tidsforlængelse og spring i tid. Det kan fx skabe drama og underbygge stemningen.\nMusik er en meget vigtig del af filmens lyd. Der er forskellige måder at bruge musik på, og det har forskellige formål. Musik kan fx forstærke en stemning, skabe genkendelse eller give fornemmelse af helhed.\nStumfilm og talefilm\nStumfilm er film uden lydspor, mens talefilm er film med lydspor. De tidligste film var stumfilm. Gennem 1920’erne og 30’erne blev talefilmen mere og mere almindelig. I dag er alle film talefilm.\nPlot og præmis\nPlottet er filmens handling fortalt kort og konkret. Præmissen er filmens budskab eller morale.\nLedemotiv og tematisk musik\nEt ledemotiv er musik, der knytter sig til bestemte personer eller handlinger i en film. Tematisk musik knytter sig til filmen som helhed, dens tema og budskab.\nPræsentationen er 2. fase i berettermodellen. Her bliver vi introduceret for filmens vigtigste personer og locations, og der bliver lagt op til filmens konflikter.\nObjektet er en af aktanterne i aktantmodellen. Objektet er den eller det, som filmens hovedperson (subjektet) vil opnå eller have fat i. Subjektets stræben efter objektet er filmens hovedhistorie.\nEn films billedstil – dvs. hvordan filmen ser ud – har stor betydning for vores oplevelse. Filmens look er afhængigt af bl.a. billedformat, tekstur, colorgrading og dybdeskarphed.\nHovedpersonen er filmens centrale person. Hovedpersonen har den største rolle og står i centrum for filmens handling.\nBerettermodellen er en analysemodel. Den giver overblik over historiens forløb og spændingsopbygningen i en film.\nAnslaget er filmens begyndelse og den første af berettermodellens syv faser. Anslaget fanger tilskuerens interesse og giver en forsmag på filmens præmis, stemning, genre, tema og stil.\nUddybningen er 3. fase i berettermodellen. Her begynder filmens konflikter at presse sig på. Vi får mere viden om filmens personer, og deres forhold til hinanden udvikler sig.\nTale er en vigtig del af lydsiden. Tale kan både komme fra personer, som vi ser i filmen, og fra personer, som vi ikke ser i filmen, fx en fortællerstemme eller en voice over.\nSubjektet er en af aktanterne i aktantmodellen. Subjektet er filmens hovedperson. Subjektet har altid et projekt, dvs. noget han/hun vil opnå. Dette projekt er filmens hovedhandling.\nModtageren er en af aktanterne i aktantmodellen. Modtageren er den, der til slut i filmen får objektet. Modtageren er som regel filmens hovedperson (subjektet).\nUdtoningen er den 7. og sidste fase i berettermodellen. Det er filmens afslutning. Konflikten er løst, og en ny livssituation er opstået for filmens vigtigste personer.\nSet up og pay off\nSet up er detaljer og information, der senere i filmen får betydning for handlingen, dvs. giver pay off. Det er en fortælleteknik, som vækker tilskuerens nysgerrighed og skaber sammenhæng og troværdighed i en film.\nEn sekvens består af en række scener. En sekvens er et længere, afrundet handlingsforløb i en film. Der er tit en start, midte og slutning i en sekvens.\nRekvisitter er mindre genstande, der bruges i film. En rekvisit kan fx have betydning for handlingen, den kan være med til at skabe et troværdigt miljø eller have symbolsk betydning.\nParafraserende og kontrapunktisk musik\nFilmmusik kan både være parafraserende og kontrapunktisk. Når musikken er parafraserende understøtter den handlingen på filmens billedside. Når musikken er kontrapunktisk, står den i kontrast til billedsiden.\nEn overflade har en tekstur, en ’stoflighed’, fx ru eller glat. På film taler vi om tekstur på selve filmstrimlen eller på motivet, vi betragter.\nProtagonist og antagonist\nEffektlyd er lyd, som er kunstigt skabt og lagt på filmen for at understøtte stemninger eller følelser, fx lyden af en eksplosion eller pludselige, høje lyde i en gyserfilm.\nEn films billedformat er forholdet mellem billedets bredde og højde. Billedformatet kan variere fra næsten kvadratisk til et mere aflangt format.\nKlimaks er 6. fase i berettermodellen. Det er filmens spændingsmæssige højdepunkt, hvor kampen bliver afgjort, og konflikten bliver løst.\nEt flashforward er et spring frem i tiden. Det er det modsatte af et flashback. Der klippes fra filmens nutid til fremtiden. I et flashforward ser vi begivenheder, der kommer til at foregå senere.\nAt klippe betyder at redigere en film, dvs. at sætte udvalgte optagelser sammen. Et klip er dét øjeblik, en indstilling slutter og en ny indstilling begynder. To optagelser er klippet sammen.\nIn medias res betyder ’midt i tingene’. Når en film begynder in media res, betyder det, at den begynder midt i nogle begivenheder. Tilskueren bliver kastet ind i handlingen uden indledning.\nSynkron og asynkron musik\nFilmmusik kan være synkron og asynkron. Når musikken er synkron, kan både vi (tilskuerne) og personerne i filmen kan høre den. Når musikken er asynkron, kan kun vi (tilskueren) høre den.\nTre-akter-modellen er en analysemodel. Den kaldes også Plot point-modellen. Den giver overblik over filmens forløb og historiens udvikling.\nKontraktmodellen kan bruges til at analysere handlingens forløb. Det er en enkel model, der giver overblik over de forskellige faser, hovedpersonen bevæger sig gennem i løbet af filmen.\nTidsforkortelse betyder, at begivenheder i filmen varer kortere tid, end de ville have gjort i virkeligheden. Man kan forkorte tiden ved hjælp af klipning, fast motion eller timelapse.\nModstanderen er en af aktanterne i aktantmodellen. Modstanderen er den person eller de kræfter, der står i vejen for, at filmens hovedperson (subjekt) kan gennemføre sit projekt og nå sit mål.\nHjælperen er en af aktanterne i aktantmodellen. Hjælperen er den person eller de kræfter, der hjælper filmens hovedperson (subjekt) med at gennemføre sit projekt og nå sit mål.\nPoint of no return er 4. fase i berettermodellen. Det er vendepunktet for filmens hovedperson. Her sker en afgørende begivenhed; nu er der ingen vej tilbage. Hovedpersonen må tage konsekvensen af begivenheden.\nSynkron lyd og asynkron lyd\nSynkron lyd er den lyd, som både vi (tilskueren) og personerne i filmen kan høre, fx dialog og reallyd. Asynkron lyd er den lyd, som kun vi (tilskueren) kan høre, fx underlægningsmusik.\nNår lyd er subjektiv, betyder det, at vi hører lyden på samme måde, som en person i filmen oplever den, fx forvrænget eller fjern.\nSupertotal er en billedbeskæring, hvor tilskueren er langt væk fra motivet. Billedet viser, hvor filmen foregår, dvs. location og miljø. Vi kan også se hvor mange personer, der er i billedet. En supertotal giver os overblik.\nKarakterer / personer\nKarakterer er de hovedpersoner og bipersoner, som vi møder i filmen. Karakterer kan være mennesker, dyr eller ’levende’ ting (fx legetøj i en animationsfilm).\nBipersoner er alle andre karakterer end hovedpersonen i en film. De fleste bipersoner har relation til hovedpersonen, fx som hjælper eller modstander. Bipersoner kan have stor betydning for handlingen.\nEn indstilling er det stykke film, vi ser mellem to klip. Når der bliver klippet, har vi en ny indstilling. Nogle gange kaldes ’en indstilling’ også for ’et klip’.\nTidsforlængelse betyder, at tiden trækkes ud i en film, så en begivenhed varer længere tid end i virkeligheden. Man kan trække tiden ud ved hjælp af klipning, slow motion eller frosset billede.\nKlippetempoet i en film er afhængig af, hvor lange indstillingerne er. Hvis indstillingerne er korte, er klippetempoet højt – hvis indstillingerne er lange, er klippetempoet lavt.\nLys og lyssætning har enorm betydning i film. Uden lys, ingen billeder. Lyset er med til at påvirke vores oplevelse af en scene. Det er afgørende, hvor meget lys der er, hvor lyskilden er placeret, og om lyset er fx varmt eller koldt.\nKonfliktoptrapningen er 5. fase i berettermodellen. Her stiger spændingen i takt med, at filmens konflikter udvikler sig. Der opstår komplikationer. Presset på hovedpersonen bliver større og større.\nUsynlig klipning gør, at tilskueren oplever indstillingerne som en glidende billedstrøm. Vi lægger ikke mærke til, at der bliver klippet. Filmen virker som et sammenhængende forløb.\nReallyd er den lyd, som både vi (tilskueren) og personerne i filmen kan høre, fx en dør, der smækker, trafikstøj eller dialog. Ved on-screen reallyd kan vi se lydkilden, og ved off-screen reallyd er lydkilden uden for billedet.\nEt filmkamera kan bevæges på mange måder, fx panorering, tilt og zoom. Kameraet kan være håndholdt eller stå på stativ. Alle typer bevægelse påvirker vores oplevelse af en scene.\nColorgrading er en proces, hvor filmskaberne ændrer på farverne i en farvefilm. Det kan fx være for at forstærke en bestemt stemning eller for at få forskellige optagelser til at se ens ud.\nNår filmkameraet bevæger sig vandret fx på skinner eller hjul, kaldes det en kamerakørsel (eller travelling eller tracking). Kameraet kan bevæge sig langs med, hen mod eller væk fra motivet.\nEn billedbeskæring er et udsnit af den filmede virkelighed. Hvor stort et udsnit vi ser, afhænger af afstanden mellem tilskueren og motivet.\nEn krantur er en kamerabevægelse, hvor filmkameraet bevæger sig højt op over jorden. Tilskueren oplever det som om, kameraet flyver.\nEn god historie indeholder konflikt. Konflikt sætter gang i handling. Vi skelner mellem indre konflikt (dvs. at en person er i konflikt med sig selv) og ydre konflikt (dvs. at en person er i konflikt med sine omgivelser).\nI en rammefortælling er der flere historie inden i hinanden. En af historierne er rammen for de andre historier. Rammehistorien kan fx foregå i nutiden, hvor en person fortæller en historie, der foregår tidligere.\nLocation betyder ’sted’. En location er det sted, hvor en scene optages, når det ikke er i et studie. En location er med til at skabe stemning og kan have symbolsk betydning.\nSuspense og surprise\nSuspense og surprise er to former for fortælleteknik. Ved suspense trækkes spændingen ud i lang tid og kan blive næsten uudholdelig. Ved surprise overrasker det uventede os (tilskuerne) og får os til at hoppe i sædet.\nAktantmodellen er en analysemodel. Den giver overblik over de vigtigste personer og deres forhold til hinanden i en historie.\nFarver kan have symbolsk betydning. Det betyder, at vi forbinder bestemte følelser og egenskaber med bestemte farver.\nEn ultranær billedbeskæring viser en detalje. Tilskueren er meget tæt på motivet og ser kun et lille udsnit af helheden. Beskæringen bliver fx brugt, når der er stærke følelser på spil. Eller når vi skal lægge særligt mærke til noget.\nKraftigt farvet lys kommer fra farvede pærer eller bliver skabt ved at sætte farvede filtre foran lyskilden. Det gør lyset i en scene fx rødt, gult eller grønt, og det er med til at påvirke vores oplevelse af scenen.\nEn farvefilm gengiver de farver, motivet har. Man kan påvirke motivets farver med fx farvet lys og colorgrading. Farver er med til at præge stemningen i en scene og kan have symbolsk betydning.\nVed krydsklipning og parallelklipning følger vi flere forskellige handlingsforløb, der foregår samtidig. Ved krydsklipning mødes handlingsforløbene til slut. Ved parallelklipning mødes de ikke.\nNormalperspektiv er en kameravinkel, hvor vi er i samme højde som motivet, og vi ser lige ud. Hvis motivet er en person, er vi i øjenhøjde med personen.\nGiveren er en af aktanterne i aktantmodellen. Giveren er den eller det, der til slut overdrager objektet til modtageren.\nEt nærbillede er en billedbeskæring, der viser motivet tæt på. Fx et ansigt eller en rekvisit fylder hele billedrammen. Nærbillede bruges tit, når følelser er i fokus, eller når tilskueren skal lægge mærke til en bestemt ting.\nLys kan komme fra forskellige retninger, fx nedefra, oppefra og fra siden. Den retning, lyset kommer fra, kaldes lysindfaldets vinkel. Det påvirker tilskuerens oplevelse af motivet.\nVed en lydbro er lyden ubrudt (altså den fortsætter), mens der klippes mellem to scener. Lyden binder scenerne sammen og giver os en oplevelse af sammenhæng og helhed.\nVed high key-belysning er hele motivet jævnt oplyst, og der er få, svage skygger. Ved low key-belysning er kun lidt af motivet oplyst, mens andre dele af motivet er gemt i skygger og mørke.\nFarver kan være varme eller kolde. Farvernes ’temperatur’ påvirker vores oplevelse af fx en scene, en person eller en location.\nEn halvtotal viser personer fra knæ eller hofter og op. Tilskueren kan tydeligt se de personer, der er med i scenen. Samtidig kan vi se en del af omgivelserne og miljøet. Beskæringen er god til at vise bevægelser og action.\nEn scene består af en række indstillinger. En scene indeholder en afgrænset handling. Scenen er også afgrænset ved, at den foregår på samme sted og uden spring i tid.\nLinjerne har stor betydning for stemningen i et billede. Vandrette linjer skaber ro, lodrette linjer virker kraftfulde, skrå linjer signalerer action, og kælkede linjer skaber uro.\nFrøperspektiv er en kameravinkel, hvor vi ser motivet nedefra. Dvs. at vi kigger op på motivet.\nBilledets komposition bliver bestemt af, hvordan billedets elementer er placeret. Det drejer sig bl.a. om linjerne i billedet og dybdekompositionen, dvs. forgrund, mellemgrund og baggrund.\nObjektiv synsvinkel er, når vi ser begivenheder i filmen udefra - som om vi selv er til stede og betragter det, der sker. Subjektiv synsvinkel er, når vi ser begivenheder ”gennem øjnene” på en af personerne i filmen.\nEn halvnær billedbeskæring viser personer fra brystkassen og op. Tilskueren er så tæt på motivet, at vi kan se personernes ansigter og reaktioner. Der er plads til flere personer i billedrammen. Vi kan kun se en lille del af omgivelserne.\nNår et kamera tilter, bevæger det sig lodret i forhold til sin egen akse. Det svarer til at kigge op eller ned.\nEt billede kan virke harmonisk eller uharmonisk. Det afhænger blandt andet af, hvilke linjer og former, som dominerer, og hvor de er placeret i billedet.\nEt billede kan være skarpt eller uskarpt. Når både forgrund, mellemgrund og baggrund står skarpt, er der stor dybdeskarphed. Når kun en lille del af billedet står skarpt, er der lille dybdeskarphed.\nTotal er en billedbeskæring, hvor tilskueren er langt væk fra motivet. Vi kan se en del af det sted, hvor scenen foregår. Eventuelle personer i billedet er i hel figur. En total giver os overblik.\nKameravinklen afgør, hvilket perspektiv vi ser et motiv fra. Vi kan se motivet nedefra (frøperspektiv), oppefra (fugleperspektiv) eller fra samme niveau som motivet (normalperspektiv).\nFugleperspektiv er en kameravinkel, hvor vi ser motivet oppefra. Dvs. at vi kigger ned på motivet.\nEn zoom er en bevægelse inde i kameraets objektiv. Når fotografen zoomer ind, virker motivet tættere på. Når fotografen zoomer ud, virker motivet længere væk.\nLys kan have forskellig farvetemperatur. Alt efter farvetemperaturen oplever vi lyset som varmt eller koldt. Varmt lys virker generelt mere hyggeligt og rart end koldt lys.\nNår et filmkamera panorerer, drejer det vandret om sin egen akse. Det svarer til at se til højre eller til venstre.\nVis alle Filmleksikon opslag (99)Hide film terms\nAdvanced Knowledge Search\nViborg Animations Festival (VAF)\nViborg Animations Festival (VAF) viser animationsmediets muligheder i og uden for biografen.\nFormålet med projektet var at sætte film på skoleskemaet i overbygningen med fokus på den skabende del.\nFILM OG KUNST\nAnimation som kunstformidling, kunstfilm og børns digitale kultur. Perlefilm.\nAnimeret til læring\nProjekts mål var, gennem arbejdet med animationsfilm, at komme med konkrete forslag til motivationsfremmende undervisning, hvor drenge og piger deltager lige motiverede.\nBørn og unges arbejde med film\nBørn og unges arbejde med film: Digital dannelse og produktiv læring for fremtiden. DFI’s filmpædagogiske tilbuds betydning for undervisning i grundskolen og for elevernes læring og udvikling.\nProjekt med fokus på børn og unges filmforståelse gennem egenproduktion. Kulturregion Fyn.\nSalaam Filmfestival og Salaam Skole\nKulturel inklusion, socialt engagement, global indsigt og mellemmenneskelig ansvarlighed. Salaam Film & Dialog.\nFilm om kulturhistorie\nKunsthistoriske filmforløb - et samarbejde mellem Perlefilm, skole og museum.\nFilm for børn og unge\nUdvikling af ”Best practice” for arbejdet med skabende filmaktiviteter og filmpædagogiske metoder i skolen. Kulturregion Fyn og Syddansk Universitet.\nFilmaktivitet som brobygning mellem folkeskole og ungdomsskole. Filmby Aarhus.\nUndervisning i filmproduktion og udvikling af kunst- og kulturtilbud. Filmby Aarhus.\nFilmprocessen fra idé til færdig film\nUgekurser for udskolingen. Filmfabrikken.\nFilmoptagelse med mobiltelefoner og tablets\nWorkshops i film optaget med mobiltelefoner og tablets i forskellige undervisningssammenhænge. Lommefilm.\nFilmoplevelse og filmforståelse med udvalg af film fra hele verden. BUSTER/CPH PIX.\nTønder Unge Filmfestival (TUFF)\nTønder Unge Film Festival (TUFF) er en skolekortfilmsfestival, der afholdes hvert år for 9. klasser i hele kommunen i samarbejde med CFU.\nBørn og Autisme\nFilm til børn, lavet af børn med autisme. Undervisningsmateriale om autisme til dialog og indsigt. Perlefilm.\nAnimated Learning – læringskonference\nAnimated Learning konferencen er en platform for vidensdeling indenfor kreative og visuelle læringsformer, herunder film- og media literacy.\nFilmproduktion fra idé til premiere. Filmfaglige kompetencer. Station Next.\nLæselyst og medieproduktioner. Lommefilm.\nLandsdækkende filmfestival for unge filmskabere. Station Next.\nFilmprojekt og Filmfestival\nEgenproduktion med elever fra overbygningen. Læreruddannelsen Skive/VIA UC.\nWorkshop med fokus på udvikling af små historier. AARHUS BILLED- OG MEDIESKOLE.\nProduktbaseret tilgang til læring - filmproduktion som eksempel. Antvorskov Skole.\n10 forskellige filmfagligheder. Station Next.\nFilmkonkurrence for efterskolerne, elevernes egne produktioner. Lunderskov Efterskole.\nLæringsredskab til filmproduktion inden for opfyldelsen af fagfaglige mål. Undervisningstilbud. Station Next.\nAkademiets mål var at udvikle og tilbyde medieworkshops til børn og unge.\nAnimated Learning Labs\nKompetenceudvikling indenfor produktionsorienteret undervisning med film literacy som ”grundsprog”. Animated Learning Lab/The Animation Workshop/VIA UC og Viborg Kommune.\nMedia literacy og udvikling af nye metoder til undervisning i filmproduktion. Filmby Aarhus.\nRejsende filmskole, der skal sætte eleverne i stand til selv at lave filmproduktioner med skolens eget udstyr. Station Next.\nAnimation i en længere og mere varieret skoledag\nProjektets mål var at udvikle en effektiv efteruddannelse for undervisere, samt udvikle metoder og en skemamæssig struktur til produktionsorienterede, multimodale undervisningsforløb ind i en længere og mere varieret skoledag.\nNy model til filmanalyse\nFilmanalytiske modeller tilpasses levende billeder på digitale platforme. AVU-medier.\nKulturskole med krudt i\nKulturskoleundervisning rettet mod børn med opmærksomhedsforstyrrelser. Tønder Kulturskole/Filmby Vest.\nFilmfestivalkonkurrence med elevernes egne produktioner. The Animation Workshop/VIA UC.\nAnimations-dokumentarfilm om at være skilsmissebarn\nBaseret på børnenes egne oplevelser og følelser. Perlefilm.\nElevernes kortfilmsproduktion og prisuddeling. Svendborg Skolefilmfestival.\nAnimationsproduktion i skolen. AARHUS BILLED- OG MEDIESKOLE.\nSmåP en anima-naturfilm\nEt design based research-speciale om animationsfilmproduktion som didaktisk redskab i naturfagsundervisningen i den danske folkeskole.\nRammesætning af kreative forløb i folkeskolen.\nAnimeret til læsning var et case-baseret studie af børns udvikling af læseforståelseskompetencer gennem animationsproduktion. Tolv elever fra fire 4. klasser deltog. Eleverne blev introduceret til animationsproduktion med alle de arbejdsprocesser, der indgår i professionelt fremstillede animationsfilm.\nLIM – Læring, Inklusion og Medialisering\nUdviklingsprojekt omhandlende udfordringsdifferentiering. Skårup Skole.\nForskningsprojekt i æstetiske læreprocesser og samarbejder mellem kunstnere, kulturinstitutioner og skoler i Åben Skole. Kulturregion Fyn og Aalborg Universitet.\nUdarbejdet på baggrund af børnenes egne oplevelser og erfaringer. Perlefilm.\nAktiviteter, hvor eleverne stilladseres til at producere små medieprodukter. Station Next.\nProjekt under EU programmet– Education and Culture: Lifelong Learning Leonardo. Animated Learning Lab/The Animation Workshop/VIA UC.\nShow all knowledge articles (45)Hide knowledge articles


Fanget drikke under prøvetid-har jeg et forsvar? | Mayara Cardoso\nFanget drikke under prøvetid-har jeg et forsvar?\nHvad skal jeg vide om det?\nHvad sker der efter en anholdelse for en prøvetid overtrædelse?\nstraffe for overtrædelser af prøvetid\nskal jeg bare sige nej til prøvetid?\njuridisk hjælp til prøvetid\nHvis du er tiltalt for en DMI, kan du vælge at bekæmpe dine anklager, bede om udsat dom eller tage en anbringende, der erstatter potentiel fængselstid med samfundstilsyn (prøvetid). Enhver løsning, der kan forhindre dig i at blive låst op, er en god løsning. Prøvetid kan også reducere det beløb, du skylder i bøder. Det er dog ikke et get-out-of-jail-free-kort.\nder stilles strenge krav, herunder:betaling af bøder\nudførelse af samfundstjeneste\ninstallation af en tændingsinterlock-enhed (IID) i din bil og ikke Kørsel i en bil, der ikke har en\nat tage regelmæssige tests for at afgøre, om du har brugt stoffer eller alkohol\nprøvetid for en forseelse (som de fleste Dhi ‘ er) kan vare i op til 2 år. Det kan være svært at opgive alkohol i så lang tid, især når du er omkring mennesker, der fejrer helligdage og andre lejligheder. Hvis du glider op, kan du blive arresteret og ende i fængsel uanset hvor meget af din prøvetid du allerede har tjent—eller din fremragende opførsel indtil det tidspunkt.\nHvis du bliver fanget i at gøre noget, der strider mod betingelserne for din prøvetid, kan du lovligt blive arresteret og tilbageholdt uden en kendelse. Inden for mindre end en måned står du over for en høring, hvor dommeren vil lytte til de påstande, du står overfor. Det betyder, at du ikke har meget tid til at finde en advokat og sammensætte et stærkt forsvar.\nen bekræftende konstatering af, at du overtrådte din prøvetid, betyder ikke nødvendigvis, at du kommer i fængsel. Dommere har spillerum til at opkræve straffe, herunder:\nmen hvis du bliver fundet skyldig i alvorligt og åbenlyst overtrædelse af vilkårene for din prøvetid, kan dommeren vende deres beslutning om at tillade prøvetid. Dette betyder, at du ville gå i fængsel og potentielt skulle betale mere i bøder, end du blev opkrævet i henhold til din prøveaftale.\nHvis du oprindeligt blev arresteret for en forbrydelse, kan dommeren beordre dig til at deltage i behandling for alkoholbrug. Som nævnt ovenfor, de kan også forlænge din prøvetid, men ikke på ubestemt tid: udvidet, prøvetid må ikke overstige 3 år for en forseelse eller 10 år for en forbrydelse.\ndet er rigtigt, at nogle Tekstanere hellere bare vil tjene fængsel end at overholde betingelserne (og omkostningerne) ved prøvetid. Mange vil endda anbefale det, hævder du kan bare tjene din sætning på fridage, derved forårsager minimal forstyrrelse af dit liv. Dette er ikke altid sandt. Rygterne om behandlingen spredes ofte af dem, der forsøger at drage fordel af nogen i en hård situation, eller af velmenende venner, der ønsker at støtte dig efter en anholdelse. Før du træffer nogen beslutninger, skal du ringe til en advokat, der er bekendt med systemet, for at gennemgå mulighederne med dig.\nHvis du er blevet fanget i at drikke, bruge stoffer eller bryde andre vilkår for din prøvetid, skal du ikke forsøge at forsvare dig selv. Vores team har erfaring med at hjælpe klienter, der er blevet beskyldt for og arresteret for overtrædelser af prøvetid. Vi ved, hvor meget der er på linjen, og vi vil fortsætte med at kæmpe for dig.\nder er mange grunde til, at nogen muligvis ikke kan følge med de protokoller, der er angivet for dem, og ofte kan en god advokat overbevise dommeren om, at lempelse er den bedste mulighed. Især med DV eller andre rusforbrydelser forstår vi, at det er svært at stoppe med at bruge. Hvad du har brug for i denne situation er ikke en fængselsstraf—det understøtter, mens du prøver at vende dit liv rundt.kontakt LaHood Nortons advokatgruppe i dag ved at ringe (210) 801-9400 eller sende os en besked online.\nPrevious: 15 bedste retter\nNext: Her er hvad du kan erstatte mynte


Foredrag om verdensmålene - nu online | ulfiaarhus.dk\nForedrag om verdensmålene - nu online\nAf MUNDU - center for global dannelse - 11.12.2020\nGlobal ulighed, ekstrem fattigdom, lighed mellem kønnene, planetens overlevelse - det er de temaer, som MUNDU tager op i et gratis foredrag om de 17 mål for bæredygtig udvikling. Nu kan du bestille foredraget til at blive afviklet online.\nFNs plan om en bedre verden inden 2030 er den mest ambitiøse plan for klodens fremtid nogensinde. Hvis vi skal opnå planen, skal alle være med til at handle. Politikere, parlamenter, foreninger, græsrødder, virksomheder, uddannelsesinstitutioner - alle - også dig og mig skal være med til at tage ansvar for, at visionen om en bedre verden bliver til virkelighed.\nMUNDUs foredrag gør dine elever klogere på planen om forandring. Hvorfor er den nødvendig, og hvordan kan vi alle bidrage til, at vi får succes. Foredraget er krydret med film, quiz og cases og bringer således målene i øjenhøjde og gør dem håndgribelige. Nu kan du booke foredraget i en online-udgave, hvor vi bruger digitale samarbejdsværktøjer til at aktivere eleverne via deres mobiltelefoner. Foredraget er gratis for skoler i Århus Kommune.\nBestil foredraget her.\nVelegnet for udskolingen i grundskolen samt ungdomsuddannelser i fagene dansk, samfundsfag og tværfagligt. Foredraget tager cirka 1½ time (kan tilpasses undervisere med konkrete inspirationer til undervisningen).


Senza Pudore - Incontriguru.it\nInformazioni su Senza Pudore\nLeggi recensione Senza Pudore\nDet er en seriøs og flot side med et overskueligt og velfungerende design. De har 5 stjerner på Trustpilot.dk og ligger nr. 1 under kategorien dating, og det siger lidt om brugernes tilfredshed med siden.\nHenvendt 50-årige +\nNår man opretter sig på Senior.dk skal man angive sin alder, og det yngste man kan vælge er 47 år, hvilket passer fint til de 50 plus som siden henvender sig til. De fleste brugere er er imellem 60 og 70 år, og gennemsnitsalderen på Senior.dk er 60 år.\nLa sottoscrizione Senza Pudore\nDet er muligt at have en gratis profil, men så kan man kun ’kigge’ og ikke benytte alle sidens funktioner.\nFørst når man har betalt for et VIP medlemskab kan man læse og skrive breve, se alle fotos, benytte chat, forums og events, og se hvem der har besøgt og vist interesse for ens profil.<strong>


Tøfting afviser trænerjob | TV2 ØSTJYLLAND\nTøfting afviser trænerjob\nLars Olsens exit får ikke "Tøffe" til at gå efter chefjobbet\n10. mar 2007, kl. 13:00 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\n37-årige Stig Tøfting har stadig så meget lyst til at spille fodbold, at han ikke ser sig selv som emne til trænerjobbet i Randers FC.\nTrænerjobbet i Randers FC er ledigt til sommer, når Lars Olsen skifter til OB. Men det er ikke noget, den spillende assistenttræner Stig Tøfting vil byde ind på, for der er stadig flere kampe i benene hos den 37-årige midtbanemotor.\nSøndag er der lagt op til et specielt SAS Liga-drama, når Lars Olsen som træner for Randers FC møder sin kommende klub OB.\nEt kommende trænerskifte kan altid give spekulationer omkring motivation og respekt. Men Stig Tøfting ser ingen faresignaler.\n- Jeg føler ikke, der er den mindste fare for, at spillerne ikke har den samme respekt for Lars Olsen. Vi har alle det samme mål, og Lars' engagement er den samme, som den hele tiden har været. Han vil også gerne slutte af på en ordentlig måde, siger han. I tabellen ligger Randers FC forholdsvis trygt på en ottendeplads.\nStig Tøfting erkender dog, at vinteroptakten ikke har været alt for god blandt andet med et nederlag til AGF.\n- Hvis du tager vores træningsresultater, så har det jo ikke været for godt. Men der har været en god stemning til træningen, hvor folk har arbejdet stenhårdt. Nu går vi i gang med det, der gælder, og så går jeg ud fra, at vi vil se en helt anden indsats, siger Stig Tøfting.\nMidtbaneslideren, med en fortid på landsholdet og i tysk og engelsk fodbold, bliver dog ikke selv klar, fordi han stadig døjer med en forstrækning på iskiasnerven.


PUR Hotmelt lim fra PKI Supply er en forudsætning for vores produktion -\nProducent-virksomheden Litecore laver brandmodstandsløsninger og paneler til marine- og off-shore industrien. De har siden 2010 brugt limen PUR Hotmelt fra PKI Supply. Det har stor betydning for deres produktion, som både er blevet hurtigere og mere effektiv, men også for at levere kvalitetsprodukter til deres kunder.\n– Vi har tidligere haft problemer med at lime kalciumsilikat på overflader, så vi tog kontakt til PKI Supply. De foreslog os at bruge PUR Hotmelt, og det har betydet alt for vores produktion. Det betyder, at vi altid kan lave et perfekt job og levere en vare, der i orden til vores kunder, siger Ernst Pinstrup Sørensen, direktør og ejer af LiteCore A/S.\nUdover at sikre den høje kvalitet i de færdige produkter, så har hotmelt-limen fra PKI Supply også haft stor betydning for produktionen hos LiteCore, idet de er begyndt at lime deres emner på en ny og mere rationel måde.\nHos LiteCore ruller de emnerne sammen i stedet for at presse dem. Det betyder en højere kapacitet, hvor de kan lime emnerne hurtigere, men også et pænere resultat. Ved at lime ved hjælp af rullepresse slipper LiteCore nemlig for, at der efterlades trykmærker, da emnet kun trykkes i 100-dele sekunder.\n– Produktionsmæssigt har den nye limmetode betydet, at vi sparer en masse tid. Derudover virker limen første gang, vi påfører den, og vi kan lime flere kvadratmetre på kort tid. Vi har tidligere brugt en anden type lim, som også var billigere, men den duede ikke. PUR Hotmelt fra PKI Supply er simpelthen en nødvendighed for, at vi kan producere vores produkter, siger Ernst Pinstrup Sørensen.\nHos PKI Supply er man også glad for samarbejdet med LiteCore, som indtil videre har varet i otte år.\n– Det er altid en fornøjelse, når vi virkelig kan gøre en forskel for en kunde. Og jeg kan se, at brugen af vores hotmelt-lim har betydet, at LiteCore kan producere nogle produkter, som er væsentlig stærkere end tidligere, og samtidig kan de gøre det hurtigere end før. Det har givet dem nogle enorme fordele, og det er en fornøjelse at se, hvordan de arbejder med vores lim, siger Asbjørn Tranekær, salgsagent hos PKI Supply.\nOg Ernst Pinstrup Sørensen er da heller ikke i tvivl om, at samarbejdet med industrilim-producenten vil fortsætte de næste mange år.\n– Hos PKI Supply får vi altid en god service og teknisk vejledning i, hvordan vi kan få mest muligt ud af at bruge deres lime. Har vi nye opgaver eller projekter, så får vi altid rigtig god support fra dem, så det vil vi ikke undvære, slutter Ernst Pinstrup Sørensen.\nPolyurethane Reactive (PUR) Hotmelt er trykfølsom, og der opnås en øjeblikkelig og stærk binding, når emner sammenpresses.


Sport | www.jegogdu.dk\nOverskrifter: l Mentaltræning l Træner eller mentaltræner? l Forord til sportsudøvere l Hvordan lærer man at anvende ‘Fri ved at prikke’? l Genprogrammering I\nJeg husker, hvordan Erik Hamren (nu landstræner for det svenske landshold i fodbold) mange gange stod og sagde: “Fodboldkampe vindes her!” – og samtidig pegede på sit hoved.\nDet ser ud til at være afgørende, hvad vi tænker, når vi udfører noget.\nDet problem, vi har haft indtil nu, er, at meget af det, de fleste tænker, tænkes ubevidst. Når man anvender Fri ved at prikke, er der direkte adgang til det, der er ubevidst – og dermed umiddelbart mulighed for at skabe en varig positiv ændring – både af det bevidste og det ubevidste.\nDem, der har prøvet at ændre bevidste tanker, ved, hvor lang tid det kan tage. Fri ved at prikke sætter en helt ny standard for, hvor hurtigt det er muligt at skabe varige positive ændringer. Indsatsen begrænser sig som hovedregel til mindre end 10 minutter pr. aspekt.\nMan tager blot udgangspunkt i en eller den detalje i udøvelsen af sin sport, man ønsker at ændre. Efter kort tids træning i at anvende Fri ved at prikke har man svaret på, hvad der er brug for at ændre mentalt på typisk 30 sekunder. Herefter tager det typisk 5 minutter at skabe en varig positiv ændring.\nFri ved at prikke indebærer direkte kommunikation med kroppen. Det betyder, du kan få øjeblikkeligt svar på, om du ex er fuldt restitueret (kroppen siger fra i form af “skader”, når vi overbelaster os selv). Du kan også få tilsvarende hurtige svar på, om du ex mangler bestemte næringsstoffer/vitaminer/mineraler, om din væskebalance er ok osv.\nSide effekter af at anvende ’Fri ved at prikke’:\n– hurtigere restitution\n– bedre optagelse af næringsstoffer, vitaminer og mineraler\n– stadig bedre kropslig balance\n’Fri ved at prikke’ er så enkelt, at det kan læres og anvendes fra 10 år.\n’Fri ved at prikke’ indebærer, at vi nu alle kan komme til at udfolde vores fulde potentiale. Hverken økonomi eller tid sætter længere en grænse.\nNår du har lært at anvende ’Fri ved at prikke’, kan det anvendes til at udfolde dit fulde potentiale på alle livets områder – resten af livet.\nHvis du er træner eller mentaltræner, begynder du med selv at anvende ’Fri ved prikke’ – sådan at du selv har et indgående kendskab til de muligheder ’Fri ved prikke’ bidrager med.\nDet giver samtidig baggrund for at kommunikere med/forstå de spillere/atleter, du træner, i forhold til deres proces/processer.\nForord til sportsudøvere\n’Fri ved at prikke – arbejdsmappen’ har vist sig utrolig effektiv i forhold til at udvikle og mestre alle aspekter af livet. Sportsudøvelse er også en del af livet – og for mange en rigtig vigtig del.\nNår du begynder at læse i mappen, vil du opdage, den ikke har særligt fokus på sportsudøvelse – men på alle former for præstationer.\nVores tanker og følelser er afgørende for resultatet uanset hvilken præstation, det drejer sig om. Ved at ændre det eller dem, der styrer vores tanker og følelser – vores overbevisninger om hvem vi er – og hvad vi kan (og ikke kan), er det muligt umiddelbart at skabe varige positive ændringer.\nMappens instruktion lærer dig at tage udgangspunkt i det problem, du oplever ex en følelse eller fysisk spænding eller smerte.\nPå samme måde er det muligt at tage udgangspunkt i noget, du ikke lykkes med/gerne vil lykkes bedre med ex en aflevering, et indlæg, et skud, et kast, et stød, et spring, et tag, et sving, et put, en start osv.\nUdgangspunktet kan også være i en manglende motivation for at træne i det omfang, der er nødvendigt for at lykkes – eller i en manglende motivation for at opbygge den muskelmasse, der kan være nødvendig for at lykkes.\nSom træner eller dommer kan det ex være mangel på autoritet, indre uro, mistet overblik, frygt for reaktioner, indre reaktion på kritik, præstationsangst osv.\nUanset om du er udøver, træner eller dommer, vil du opleve, du når, du anvender ’Fri ved at prikke’:\n– nedsætter restitutionstiden\n– hele tiden forbedrer optagelsen af næringsstoffer, vitaminer og mineraler\n– har mulighed for øjeblikkeligt svar på, om væskebalancen er ok\n– har mulighed for øjeblikkeligt svar på, om man er fuldt restitueret (forbygger skader)\n– har mulighed for øjeblikkelige svar på, hvad der vil være optimalt at spise eller drikke i nuet\nDertil kommer det måske allervigtigste – at ’Fri ved at prikke’ bevirker, at modet til at være – og til at handle – også når det er svært – hele tiden øges.\nGod arbejdslyst – og god vind!\nHvordan lærer man at anvende ’Fri ved at prikke’?\nDu kan lære at anvende ’Fri ved at prikke’ i forbindelse med 5 konsultationer – eller:\nKøb ”Fri ved at prikke – hovedudgaven” på www.freebytapping.com – vælg ”Courses” – og vælg ”Danish”\nDet er muligt at prøve anvendelse ved i første omgang at vælge ”området” ”Sport”.\nKurser for grupper arrangeres efter aftale.\nHvis du gerne vil ”lægge” en ny version af et program på din computer, begynder du med at slette det gamle. Erfaringsmæssigt kan det skabe problemer, hvis ikke vi gør det, fordi det gamle kan blande sig ind i det nye.\nMed den mentaltræning, vi har kendt indtil nu, forsøger man at lægge noget nyt oven i det ’gamle’. Man oplever derfor, at det gamle igen og igen ”høres” igennem det nye – og ikke opleves at forsvinde helt.\nMed ’Fri ved at prikke’ sletter man hele tiden det ’gamle, som enten ikke støtter eller modarbejder optimal udfoldelse – og frilægger derved det, der ligger neden under – og som i de fleste tilfælde viser sig at være fuldt tilstrækkeligt.\nDet ’gamle’ er udtryk for påvirkninger, vi har lagret igennem livet – og som ikke passer med dem, vi egentlig er.\nNår det oftest er fuldt tilstrækkeligt, er det fordi, det ser ud til, vi naturligt er støttende overfor os selv. Man kan derfor tale om, der først og fremmest er tale om genprogrammering.


Fantastisk frisk sommer dessert der kan nydes på teressen i de lune sommeraftner. Populær blandt både store og små.\nFriske jordbær skæres i skiver og bringes langsomt i kog i en gryde sammen med 1/6 del sukker i forhold til jordbærrernes vægt og lidt citronsaft (grøden skal være til den usøde side, smag og føl dig frem). Lad den simre til marmeladeagtig konsistens. Afkøles og heri vendes skiver af friske jordbær og evt. skovjordbær, hvis man har adgang til disse.\nVarm fløden med vanillekorn, den må ikke koge. Finthakket chokolade kommes i en skål og den varme fløde hældes over. Rør til massen er glat og rør æggehviderne i. Mens cremen er lun hældes den i sifonflaske (med friske patroner). Kom sifonflasken i en gryde med vand, som dækker ca. halvdelen af flasken. Lad den stå over svag varme, ca. 60 grader i en lille times tid. Cremen er nu klar til brug, men skal rystes rigtigt godt inden man sprøjter den ud.\nDen kolde jordbærgrød anrettes i små glasskåle og henover sprøjtes den lune chokoladesifon.\nDekoreres med tørrede jordbær, skovjordbær, jordbærjulienne og mynte.\nBestil hvid chokolade