Hackerne går efter vores sundhedsdata | SecurityWorldMarket.com\nHackerne går efter vores sundhedsdata\nEn ny analyse viser, at det berygtede Emotet-botnet og Trickbot-malwaren har ramt hhv. 13,76 procent og 3,77 procent af alle virksomheder, og de er dermed fortsat de største globale cybertrusler mod virksomheder.\nCheck Point Software Technologies’ seneste Global Thread Index for oktober viser, at Emotet-botnettet og Trickbot-malwaren er de største cybertrusler mod virksomheder, og der opleves især en stigning i ransomwareangreb hos sundhedsvirksomheder.\nCheck Point Research, der er en del af Check Point Software Technologies, har netop offentliggjort deres seneste Global Threat Index for oktober 2020. Analysen viser, at det berygtede Emotet-botnet og Trickbot-malwaren har ramt hhv. 13,76 procent og 3,77 procent af alle virksomheder, og de er dermed fortsat de største globale cybertrusler mod virksomheder. De to trusler har særligt ramt hospitaler og sundhedsvirksomheder, hvor er er sket en kraftig global stigning af ransomwareangreb.\n- FBI har bl.a. været ude og advare sundhedsvirksomheder mod Ryok-ransomware, der skyldes Trickbot-malwaren og Emotet-botnettet. Ransomwareangreb er alvorlige i sig selv, men når sundhedsvirksomheder bliver ramt, kommer vores personlige sundhedsdata i fare, og i yderste konsekvens kan det ende med at koste menneskeliv, udtaler Niels Zimmer Poulsen, der er Head of Security Engineering hos Check Point i Danmark. Han fortsætter:\n- Det er dog vigtigt at pointere, at det ikke kun er sundhedsvirksomheder, som hackerne går efter, men alle virksomheder. Af samme grund er Trickbot og Emotet fortsat de største globale cybertrusler mod virksomheder for fjerde måned i træk.\nEmotet-botnettet ramte i oktober 9,56 procent af de danske virksomheder, hvilket også gør det til den største cybertrussel i Danmark.\nAdgangskontrolfirmaet Openpath med hovedkontor i Marina... Læs mere »


3 gode grunde til at optimere jeres printermiljø – Robotto.dk\nFor mange er printeren en vigtig følgesvend som oftest bliver overset. Når det kommer til områder, som kan forbedres eller optimeres, er det oftest ikke printermiljøet som kommer op på dagsorden. Salgssystemer, digitale værktøjer og kommunikationsplatforme mv. er oftest nogle af de ting som bliver associeret med vækst og fremgang.\nSelvom det er vigtigt at investere og optimere de direkte forretningskristiske områder, er det også vigtigt at have de indirekte områder in mente, da de oftest understøtter et væld af processer og funktioner.\nVirksomhedens usynlige hånd\nNår det kommer til organisationers og virksomheders funktion, kan samme analogi fra markeds kapitalismen til tider gøre sig gældende, nemlig den ”usynlige hånd”. Organisationer udgøres af et komplekst hav af sociale relationer, processer, systemer og interaktioner med hardware og lignende.\nFor mange kommer dette netværk oftest for givet som noget der bare er der, og nok også uden den helt samme prioritering og fascination som ved markedet. Men når man ser på dette holistiske net, kan et område påvirke de andre i svingende omfang.\nFor eksempel rammer beslutninger i ledelsen de andre lag og områder betydeligt mere, end f.eks. en kopimaskine. Omfanget af de andre indirekte faktorer afhænger typisk af, hvor meget de influerer.\nMagien i baggrunden\nEn printer kan understøtte mange forskellige arbejdsfunktioner og -processer på tværs af hele organisationen. Der kan her være tale om udskrivning af bilag, salgsdokumenter, kontrakter mv. Mange af disse afhænger af det pågældende printermiljø, er der udfordringer, nedgange eller problemer kan det sende chokbølger til alle de afhængige arbejdsprocesser og lignende.\nBliver problemer ikke løst kan de hurtigt give problemer på sigt. Overordnet kan det give problemer indenfor tre hovedområder:\nVirksomhedsøkonomien og forbruget\nUdførslen af arbejdet\nEffektiviteten svinder hen\nEn af de betydelige problemer er, at det kommer til at tage længere tid at udføre opgaverne i form af udskrivning af de forretningskristiske dokumenter. Dette vil også bidrage til flere økonomiske brugt, da medarbejdernes skal bruge mere arbejdstid på udskrivning, end mere værdiskabende aktiviteter. Dette bør ikke misforstås som enten eller, men længere tid på noget uden direkte værdi er lig med tabt værdi.\nDet andet problem ved et ineffektivt, defekt og udateret printermiljø er, at det kommer til at koste virksomheden mere ikke kun i medarbejder timer, men også når det kommer til el, papir og blæk forbruget. På årlig basis kan det hurtigt løbe op i betydelige omkostninger\nDen sidste problematik er, at det kommer til hæmme udførslen af arbejdet både på kort sigt, men også på langsigt, da I ikke vil kunne printe de nødvendige dokumenter.\nTager du disse 3 punkter i betragtning, kan det give god mening at finde en effektiv printer til erhverv løsning, hvis du/I vil undgå markante problemer.


Forside Byggerier Domicilbyggeri Hempel Carsten Holm A/S Fionia Bank Lundbeck Kompan Middelfart Rådhus Erhvervsbyggeri Novo Nordisk Lundbeck Højlager DSV MultiLine FTZ Aluwind Netto Centrallager Institutioner Campus Randers Assens Idrætshus AMU Transportcenter Retspsykiatrisk Funktion Ørbæk Midtpunkt Nyborg Idræts- og Fritidscenter Campus Tønder Parkeringshuse Odense Universitetshospital Sydvestjysk Sygehus Aaberaa Sygehus Regionshospital Viborg Svendborg Sygehus "Ved Anlæget" i Vejle Glostrup Hospital Bispebjerg Hospital P-hus i Kolding P-hus på Nordhavnen Strædet - Køge Boliger Fænøsund Park, Middelfart Amerika Plads, Østerbro Nytorv i Middelfart Karré 1, etape 2 Karré 1 i Odense Thomas B. Thriges Gade, Odense Korsløkken i Odense Gislavænget i Tarup Nyheder Om 5E Byg Medarbejdere 5E's Bygge Rating Bæredygtigt byggeri Job hos 5E Regnskab Bæredygtigt byggeri\nDer er flere måder, at sætte tal på bæredygtighed. Og selvom det stadig er et forholdsvist abstrakt område, arbejder man i Danmark på, at finde en gældende certificeringsmodel. 5E Byg er derfor ikke certificerede endnu, men arbejder målrettet på at opnå det, når det ligger fast hvilken af de tre certificeringer i verden, som kommer til at gælde for Danmark. Indtil da har vi formuleret en række punkter, vi kan imødekomme, når det gælder bæredygtighed i det pågældende byggeri.\n5E Byg A/S anerkender følgende centrale områder til at fremme bæredygtigheden for et byggeri i dets livscyklus:\nBæredygtig beliggenhed og transportforbindelse\nBæredygtig beliggenhed minimerer en bygnings indvirkning på økosystemer og vandveje, belønner intelligente transportvalg og mindsker erosion, forurening, lys, varme "spots" og byggerelateret forurening. Placering med allerede\nudviklet infrastruktur, samfundsressourcer og transit tilskyndes. Belønner beliggenheder med åbne arealer og pladser, der skaber mulighed for udeliv og aktivitet.\nBygninger er storforbrugere af vores drikkevandsforsyning. Målet med vandeffektivitet, er at fremme en mere intelligent anvendelse af vand. Vandreduktion opnås typisk gennem mere effektive armaturer og apparater, driftsmateriel og inventar\nsamt "intelligente" landskabs- og bygningsmæssige opsamlingssystemer.\nEnergi og atmosfære tilskynder en bred vifte af strategier for energi, bl.a. anvendelse af energiovervågning, effektive og bygningseffektive apparater, systemer og belysning. Brug af vedvarende og rene energikilder og andre innovative strategier.\nUnder både opførelsen og driftsfasen, genererer bygninger en masse affald og bruger en masse materialer og ressourcer.\nDenne kategori tilskynder til udvælgelse af bæredygtigt dyrkede, høstede, producerede og transporterede produkter og materialer. Det fremmer reproduktionen af affald samt genbrug og genanvendelse, og det tager hensyn til reduktion\nIndendørs miljøkvalitet fremmer strategier, der kan forbedre indendørs luft, samt give adgang til naturligt dagslys og udsyn og forbedre akustikken.\nInnovativt design omfatter projekter, der bruger nye og innovative teknologier og strategier til forbedring. Kategorien sprænger rammerne for de overvejelser, der normalt vil kræves af et byggeri, for at kalde det "grønt" og bæredygtigt.\nOvenstående fokusområder skal ses som en ramme for bæredygtigt byggeri. 5E Byg A/S vil indsætte de fornødne ressourcer til at imødekomme yderligere kravspecifikationer fra bygherrens målsætninger


SEO Ressourcer: Forums | Salg og marketing - 2019\nSEO Ressourcer: Forums\nUdgivet I: Salg og marketing • Visninger: 20783\nSøgemarkedsføring fortsætter med at ændre sig, og virksomhederne fortsætter med at søge efter nyttige informationskilder for at forblive på toppen af markedet (og placeringerne). Tidligere i denne måned bogførte jeg en liste over nyttige bøger om søgemaskineoptimering og marketing. Som jeg nævnte i det indlæg, kan bøger blive forældet, så her er en liste over seo / sem fora, der kan være nyttige. Lurk alt hvad du vil eller deltage i samtalen og lær af andres erfaringer. Imidlertid bør nogle af oplysningerne i seo fora tages med lidt forsigtighed. Især mere radikale taktikker. For nylig\nSøgemarkedsføring fortsætter med at ændre sig, og virksomhederne fortsætter med at søge efter nyttige informationskilder for at forblive på toppen af markedet (og placeringerne).\nTidligere i denne måned bogførte jeg en liste over nyttige bøger om søgemaskineoptimering og marketing. Som jeg nævnte i det indlæg, kan bøger blive forældet, så her er en liste over SEO / SEM fora, der kan være nyttige.\nLurk alt hvad du vil eller deltage i samtalen og lær af andres erfaringer. Imidlertid bør nogle af oplysningerne i SEO fora tages med lidt forsigtighed. Især mere radikale taktikker.\nFor nylig lancerede Barry Schwartz af Search Engine Roundtable sine egne fora med en stor gruppe moderatorer. Dette er især interessant, da indholdet af hans vildt populære SEO-blog kommer hovedsagelig fra andre SEO-fora.\nTjek de routerbordsforum i søgemaskinen\nAndre fora at tjekke ud:\nJeg for nylig lavede et interview med grundlæggeren og ejeren af WebmasterWorld Forum, Brett Tabke og spurgte ham om gyldigheden af informationer fundet i fora. Mange erfarne SEO'er anbefaler at tage information fra fora med et saltkorn. Hans svar:\nUd af en forskellig mening er der enighed. Denne konsensus er oftest fundet i fora efter lang diskussion. Det er kun ét mødested for mange, som folk skal læse. Den traditionelle, pålidelige, hovedstrøm og kendte nyhedskilder er også et must-læs.\nJeg spurgte også Barry Schwartz om Search Engine Roundtable det samme spørgsmål i et separat interview, og hans svar var:\nMeget godt spørgsmål. Når du læser rådgivning i fora, skal du sørge for at se, hvor mange indlæg medlemmet har. Hvis de har en høj posttælling, er de mere tilbøjelige til at være præcise. Det er dog ikke altid tilfældet. Sørg for, at forumtråden har nok diskussion om emnet, hvis det er et enkelt indlæg, så ville jeg ikke tro det at være sandt. Men som du ved, er SEO meget grå. SEO Expert A kan tro stærkt på at have nøgleord i URL'en, mens SEO Expert B ville sige søgeord i URL'en vil skade dine placeringer. Den nederste linje er, at du skal teste ting for dig selv og se, hvad der virker bedst for dig.\nVideo: How malicious parties can spam your site\nSådan måles noget\nSociale medier redder kunder, før virksomheden gør\nSe disse generaliseringer om salg - 80-20\nForretningsservice Virksomheder: Lær af Starbucks Sådan behandler du kunder\nWordPress Går Enterprise\nRebounding fra disse hårdkæmpede tabte tilbud\nArbejde i Mexico: Fem kulturelle blunders at undgå\nKreativ tænkning kan være en lille virksomhedsspiller\nPaper Clip Trade - Hvordan innovation gør ting til at ske\n10 Nemme trin til at reducere omkostningerne ved at drive din virksomhed\nEr vi stadig loyale, selv med dårlig kundeservice?\nProaktivt leje til det nye år\nSmallbizlady Giver Obama Administration C + på bestræbelser på at støtte amerikanske små virksomheder\nNordstrom fremhæver værdi


Norge og Rusland mødes i drømmefinale Håndbold.\nDe regerende verdensmestre fra Rusland fik forbavsende let spil mod tamme rumænere i VM-semifinalen. Til gengæld måtte Norge slide hårdt for en finaleplads.\nTyske Grit Jurack (i midt) forsøger med et skud mod de norske parader, men i længden var hendes enmandshær trods i alt 12 scoringer ikke nok mod den norske bredde og specielt Katja Nybergs (th.) overblik. Fold sammen\nOpdateret lørdag d. 15. december 2007, kl. 20.08\nLars B. Jørgensen og Jan Mitchell, lbj@berlingske.dk\nDe var så tæt på. Men da Grit Jurack og Tyskland stod på tærsklen til holdets første VM-finale siden 1993, slap kræfterne op, og Norge kunne i stedet løbe med billetten efter en sejr på 33-30.\nDermed er verden i dag klar til årets drømmefinale ved kvindernes VM i Frankrig, hvor nordmændene står over for Rusland efter de regerende mestres opvisning mod Rumænien.\nNorge var klart bedst i første halvleg af semifinalen mod Tyskland og førte en overgang med fem mål. Men anført af Viborgs Grit Jurack i angrebet og med et meget bevægeligt offensivt forsvar fik tyskerne efter pausen kæmpet sig flot tilbage.\nMed 13 minutter igen scorede Jurack sit 11. mål, og Tyskland var foran. Men glæden holdt kun få minutter.\nTakket være en velspillende Katja Nyberg fra Ikast-Bording, der viste stort overblik i den pressede fase, kom Norge stærkt tilbage og fik lukket kampen i de sidste minutter.\nOtte indledende minutter uden scoring. Det behøver i sig selv ikke være nogen katastrofe i håndbold. Men for det rumænske kvindelandsholds løfterige kuld blev det ikke desto mindre skriften på væggen, da holdet i går mødte de regerende verdensmestre fra Rusland uden på noget tidspunkt at udgøre en trussel i en kamp, som de tabte med 30-20.\nDe russiske kvinder havde ellers fået sig en forskrækkelse mod Ungarn i torsdagens kvartfinale, hvor man måtte anstrenge sig hårdt for med hiv og sving at flå etmålssejren hjem i de sidste minutter. Det kampforløb kunne og burde have givet rumænerne, sølvvindere fra VM for to år siden, blod på tanden inden mødet med VMs mest lysende guldfavoritter.\nDet russiske nær-kollaps mod Ungarn havde dog sat sine positive spor i holdets indstilling til semifinaledysten mod Rumænien. Og det var da også med skarp fokus og høj koncentration, russerne gik på banen for straks at dominere med mandhaftigt skræmmende skudtrusler fra bagspillerne i arsenalet. Ikke mindst Liudmila Postnova spillede, som om hun havde købt sig adgangspas til frie og ubesværende skud.\nAnført af den tidligere Slagelse Dream Team-profil Irina Poltoratskaya, der var bedste russiske aktør sammen med den nuværende Slagelse-spiller Emilia Turey, keeper Inna Suslina fra GOG og Postnova, spillede verdensmestrene kampen igennem solidt uden egentlig at være blændende. Men det i sig selv var rigeligt mod en semifinalemodstander, som ikke på noget tidspunkt udstrålede tro på missionen eller havde modtræk over for de russiske bagspillere, som skar igennem en vag, famlende og ubeslutsom rumænsk defensiv.\nLet for dansk par\nEn føring på ni mål ved pausen var klokkeklart udtryk for den overlegenhed og kontrol, de russiske kvinder kampen igennem udstrålede. Det til trods for, at tempoet forståeligt nok blev sat ned i kampens sidste halve time med tanke på den finale, der er i vente i dag efter en sædvanligvis lang og opslidende VM-turnering. At tempoet og intensiteten faldt, gjorde næppe opgaven sværere for den danske dommerduo i Mads Hansen og Martin Gjeding, der hverken fik brug for mundkurv eller sanktioner mod ellers temperamentfulde trænere som Ruslands Jevgenij Trefilov eller rumænernes normalt oratorisk gennemtrængende strateg Gheorghe Tadici.\nRusland og Norge er altså i finalen igen, som de var det ved EM for et år siden i Sverige. Dengang vandt Norge 27-24. Spørgsmålet er nu, om de kan gentage kunststykket i dag og dermed fravriste Rusland den VM-titel, holdet erobrede på hjemmebane for to år siden. Sker det, vil det være Norges andet VM-guldmedalje. Den første blev vundet i 1999 hjemme i Norge.


ALK-Abelló: God langsigtet case for de tålmodige | Økonomisk Ugebrev\nALK-Abelló: God langsigtet case for de tålmodige\nDen hurtige kursstigning i kølvandet på 1. kvartalsregnskabet betyder, at aktiens værdiansættelse målt på nøgletal nu ser dyr ud. Det begrænser det kortsigtede kurspotentiale i aktien, men ændrer ikke ved det langsigtede potentiale.\nFremtiden tegnede usikker, da Merck & Co i juli 2016 trak sig fra partneraftalen om at markedsføre ALK’s tabletter i USA, og ALK kort tid efter løb ind i store produktionsproblemer og bl.a. var tæt på at modtage et warning letter fra FDA. Samtidig sås et kraftigt stigende myndighedspres om investeringer i validering og datasikring af porteføljen af gamle produkter.\nSelskabets bestyrelse skal have credit for at igangsætte en i Danmark sjældent set gennemgribende forandringsproces med bl.a. ansættelse af ny direktør og igangsættelse af...\nObligtionsrenten i nyt stort dyk: Så blev trendvendingen bekræftet\nDAX Future: Europæiske aktier opgiver udbrudsforsøg i første omgang\nTirsdagens vigtigste økonomiske nøgletal fra Danmark, Europa og USA\nS&P Future: US aktier fortsætter ufortrødent opad\nDanske Aktier: Mandagens nye tekniske signaler


vMix er Value for money!\nDu er her: Hjem \_ Video \_ Live Produktion Løsninger \_ vMix Løsninger Vis som: ListeGitter\nVi designer, integrerer og tilpasser til opgaven. Læs mere!\nProfessionelt og konkurrencedygtig integreret video produktion!\nEksklusiv vMix forhandling i Danmark\nEnkelhed, ekstrem fleksibilitet og nyeste teknologi i et!\nMed vMix får man en yderst fleksibel produktionsløsning med en enkel brugerflade og samtidig alle tænkelige værktøjer, til at kunne levere spændende video produktioner live eller i studiesammenhæng.\nvMix 22 er betalt opgradering\nOBS: Lanceringen af vMix 22 den 14. februar medfører at vMix kunder fra version 21 eller tidligere, og ønsker at opgradere til version 22, vil blive mødt med beskeden om at opgraderingen kræver en ny licens.\nDu skal kan opgradere din vMix licens mod betaling af $ 60 uanset hvilken version du bruger.\nvMix 22 indeholder nye features, herunder den nye GT Designer og GT engine. GT Designer gør det muligt at lave skilte og lowerthirds simpelt, importere din PSD fra Photoshop og tilføje lækre animationer og effekter, for til sidst at bringe dem ind i vMix og bruge dem med få klik. Alle titler lavet med GT Designer bruger din computers grafikkort, og bruger derfor ikke unødig processorkraft på dit system. Desuden inkluderer vMix et nyt optage-codec, nemlig vMix AVI codec, som er et høj-kvalitetes, crash-tolerent og lav CPU codec, som er ideel til post redigering på Windows systemer.\nInstagram har begrænset deres API adgang, hvilket har mundet ud i at vMix har været nødsaget til at fjerne deres Instagram support.\nØnsker du alligevel at beholde din Instagram integration, så ring til os, vi har muligvis et trick i ærmet.\nStjernholm & Co er din vMix specialist\nVi leverer komplette løsninger skræddersyet til behovet med tilhørende tryghed og support.\nBrugerfladen gør vMix nemt at lære at bruge, og samtidig kan systemet understøtte de største ambitioner. Vi har implementeret & tilpasset vMix løsninger til alt lige fra små mobile en-kamera produktioner til store sports produktioner og faste studier.\nEn stor fordel er at vMix er langt fremme i skoene med understøttelse af de nyeste teknologier som f.eks NDI og næsten alle andre tænkelige formater. Det betyder at vMix i langt de fleste tilfælde kan dække behovene nu og i fremtiden.\nSystemets fleksibilitet, løbende innovation og stabilitet gør det yderst velegnet til stort set alle produktionsformål, hvor man ønsker et system der er kosteffektivt og driftsikkert med seriøs lokal support i ryggen.\nOpdag vMix & bliv inspireret!\nvMix byder på muligheder der skal ses. Avanceret billedmix, custom kontrol, avanceret dynamisk grafik, multicamera replay, optagelse, streaming til flere samtidige destinationer og meget mere.\nOplev et system med en custom tilpasset kontroller med lige netop de funktioner du har brug for.\nUnderstøttelse af en lang række input formater, herunder SDI, HDMI, USB, NDI, IP kameraer, DVD, Powerpoint, billeder, klip, m.m.\nIntegreret grafik med 4 layers\nIndbygget PTZ kontrol af b.la Panasonic HE serie kameraer\nafvikling af klip, indslag og grafik\nMulighed for PGR out, AUX out, Multiviewer Out, også via SDI\nSocial Media integration til inklusion af posts fra fx Facebook, Youtube, Twitter eller Twitch\nFlere betjeningsflader, f.eks iPad, custom kontroller med 2-vejs knapper m.m.\nop til 3 samtidige streaming points, herunder integreret facebook streaming udvidede lydmuligheder med f.eks send/return til extern audio mixer\nIndbygget “vMix call” (skype lignende indringnings funktion) til f.eks gæster via internet.\nAvanceret grafik med externe datakilder


Hotel Cà Fiore i Bardonecchia til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nStrada Provinciale Per Melezet 2, Bardonecchia, Bardonecchia, Italien, 10052 - Se på kort\nMere om Hotel Cà Fiore\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Bardonecchia, så er Hotel Cà Fiore det perfekte valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nHotel Cà Fiore tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Bardonecchia. For gæsternes velbefindende tilbyder hotellet reception åben hele døgnet, handicapfaciliteter, ekspressudtjekning og -indtjekning, roomservice, familieværelse.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder opvarmning, opvækningsservice, skrivebord, minibar, altan/terrasse, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Hotellets rekreative faciliteter, som boblebad, fitnesscenter, sauna, er indrettede med ro og afslapning i mente. Hvis du søger komfortabel og bekvemmelig overnatning i Bardonecchia, så er Hotel Cà Fiore dit hjem væk hjemmefra.\nAlle slags rejsende (78) Par (30) Rejsende alene (8) Familie med små børn (25) Familie med store børn (5) Gruppe (11)


Haveplanter | Køb dine haveplanter hos Plantorama\nForside Planter Haveplanter\nKøb dine haveplanter på plantorama.dk. Vi har et stort udvalgt af haveplanter, som f.eks. klatre- og bunddækkeplanter og Buske, træer og stauder. Du kan se det hele på plantorama.dk eller i dit nærmeste Plantorama havecenter.\nHos Plantorama finder du et bredt udvalg af planter til din have. Lad dig inspirere af vores mange varer indenfor klatreplanter, bunddækkende planter, buske, surbundsplanter, stedsegrønne planter, træer, frugttræer- og buske, roser og stauder. Som du kan se, har vi hos Plantorama et stort udvalg af haveplanter.\nVil du gerne skabe liv i haven, bør du også se vores store udvalg af udplantning.\nHaveplanter er betegnelsen for de planter vi har i vores haver, og gælder altså både buske, træer, bunddække, frugt- og grøntsagsplanter, blomster og urter. Nogle haver bliver designet fra bunden, og her kan haveplanterne vælges frit. De fleste haver bliver dog udformet efter allerede eksisterende planter til haven, som man gerne vil beholde. Hvem vil f.eks. ikke gerne nyde det storslåede syn et flere hundrede år gammelt træ i éns have kan give?\nValg af haveplanter online\nHaveplanter er dog, som navnet jo også antyder, et særdeles vidt begreb. Der er ingen grænser for hvad man kan plante i sin have, skønt man jo nok bør overveje med sig selv hvor meget pleje man har tid til at lægge i haven, om der er nok planter der tiltrækker insekter og fugle, havens lysforhold, både før og efter plantning etc. En god idé er at gå med sin mavefornemmelse for hvad man kan lide at se på og dufte til. Der er mange trends til haven, og de kan sagtens findes i Plantoramas sortiment, men trends kommer og går, og en have er meget arbejde og frugterne af den kan nydes i mange år. Alle Plantoramas planter til haven er omfattet af vores GroBedre politik, som sikrer dig stærke og sunde planter, du kan nyde godt af længe.\nDin have - vores planter\nGenerelt kan man tale om tre forskellige slags haver, nemlig køkkenhaven, frugthaven og prydhaven. Køkkenhaven er stedet hvor du planter frø og planter der kan give dig grøntsager. Mange af disse planter er enårige, og nogle kræver drivhus for at komme frem, da de ikke egentlig hører hjemme i den danske natur. Frugthaven minder lidt om, og i Plantorama finder du både frø, planter, buske og træer med frugter der kan nydes i en lang sæson. At høste sine egne afgrøder er både sjovt, men også en billig vej til økologisk grønt. Både frugt- og grønthaver er dog også meget afhængige af bestøvning udefra, og man bør derfor bygge sin have op med nektarrige blomster, buske og træer. Dette vil tiltrække bier, samt andre dyr og insekter, som igen trækker fugle til, som til gengæld gør et kraftigt indhug i de skadelige insekter der ødelægger haverne. Afhængigt af hvad du planter, kan du gøre din have vigtig for vores økosystem. Prydhaven er ofte meget mere sammensat, og består af alle typer planter i alle højder. Her er planterne typisk valgt af æstetiske årsager.\nGenerel pleje af haveplanter\nAlle planter er afhængige af en skiftende mængde sol, fugtighed, næring og PH-værdi i jorden, og det varierer meget hvilket forhold de trives bedst i. Nogle har brug for at blive bundet op, andre for at blive ladt helt i fred. Nogle tåler ikke det danske klima og skal rykkes indendørs om vinteren. Det vigtigste du kan gøre for dine planter er at sætte dem i et miljø, som svarer til der hvor de vokser naturligt. Jo tættere på du kan komme, desto bedre vil de trives. Her er et indgående kendskab til de individuelle planternes optimale levevilkår essentielt.\nVejledning omkring haveplanter\nHar du brug for vejledning omkring valg, plantning og pasning af haveplanter, er du altid mere end velkommen til at besøge den nærmeste Plantorama og få en snak med vores dygtige fagfolk. De er faguddannede og kan derfor hjælpe med alt, der har med haveplanter at gøre.\nOvervejelser om din have\nDet er en god idé hvad man gerne vil med sin have, og hvilke planter der understøtter det. Er der surbund i haven, eller mangler der et stort træ til at give skygge? Skal der være to træer, så man kan hænge en hængekøje? Skal man plante et- eller flerårige planter, hvor tit vil man plante om? Hvilken stil skal haven formes i, hvilke ting kan man godt lide at lave i haven? Der er meget at sætte sig ind i, men her på Plantorama bør du kunne finde svar på alle dine spørgsmål – og lidt til.\nKan du slet ikke få planter og liv nok i din have, bør du også se vores store udvalg af udplantning.


Energiprincippet - Wikipedia's Energiprincipen as translated by GramTrans\nWikipedia's Energiprincipen as translated by GramTrans\nNedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Energiprincipen fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2016-04-23 08:15:30. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.\nProfessor Walter Lewin ved MIT demonstrerer hvor mekanisk energi bevares med hjælp af en pendlende metalkugle.\nEt eksempel er en genstand som falder fra en højde; når det er højt oppe har det højere situationsenergi , mens det falder omdannes situationsenergien til bevægelsesenergi , og når genstanden slår i jorden omdannes bevægelsesenergien til især varmeenergi (temperaturen tiltager) igennem ydre og indre friktion . Genstanden (og også nedslagspladsen) deformeres også og denne deformation er altså hvad der er tilbage af processen siden varmen afklinget, en tilpasning af " teknik" (bevidst i stedet for utilsigtet deformation) det vil sige overførsel af eksergi .\n1 Hoveddragene i energiprincippet\n3 Klassisk mekanik\n4 Energi, varme og arbejde\nHoveddragene i energiprincippet\nEnergipincipen er en empirisk berettiget fysikalsk lov som postulerer at energi hverken kan skabes eller ødelægges, den kan bare omdannes fra en form til en anden. For et lukket system indebærer dette at den totale energi er oforandret med tiden, mens det i et åbent system indebærer at summen af til- og bortført energi er nøjagtigt lige så stor som forandringen i systemets indre energi . Energiprincippet kan ikke bevises men baseres på utallige eksperimenter og observation som alle peger på at den totale energi forbliver konstant. En maskine som hypotetisk bryder denne naturlov plejer at kaldes perpetuum mobile af første slag .\nEnergiprincippet formuleres såvel skriftligt som matematisk i et antal naturvidenskabelige discipliner. Termodynamikkens første hovedsætning er et udtryk for energiprincippet som postulerer at mængden har tilført varme er lige så stor som mængden udført arbejde i termodynamisk cykel .\nInden for mekanikken siger Noethers sætning at energiprincippet svarer til naturlovenes tidsinvarians .\nDen græske filosof Thales från Miletos ( 635 f.Kr. -543 f.Kr.) kan nok menes at være en af de første som forestillede sig at naturen har en slags bevaring. Han var den förste kendte som forsøgte at forklare naturens mangfoldighed med noget inde i naturen og ikke uden for. Men energiprincippet blev først formuleret af den tyske læge Julius Robert von Mayer (1814-1878) i artiklen "Bemerkungen=über Die Kræfte Der unbelebten Natur" i tidsskriftet Annalen der Chemie und Pharmacie , 43 , 233 (i 1842). Opdagelsen blev gjort da han var på en sørejse, da han mente at nogen patienter havde rødere blod , eftersom de konsumerede mindre ilt , for at holde højere kropstemperatur i koldere klima. Han forstod at varme og arbejde er begge varianter af energi, og kunne senere beregne kvantitive forhold da han var begyndt at sætte sig ind i fysikken . Året derefter, i 1843 , præsenterede James Prescott Joule sine eksperimenter hvor han er kommet frem til de samme konklusioner.\nEn bergochdalbana grundlægger sig på bevaringen af mekanisk energi , som omsættes mellem bevægelsesenergi og situationsenergi .\nI klassisk mekanik er kinetisk energi Ekin = ½mv 2 , hvor m er en krops masse og v dens hastighed. Ved et elastisk stød mellem to eller flere kroppe er summen af alle kinetiske energier bevaret. I energifelter findes der også potentiel energi . Nær grundarealet kan denne situationsenergi beskrives med Epot = mgh , hvor g er tyngdeaccelerationen og N højden over et referenceareal. Ved frit fald er summen af bevægelsesenergi og situationsenergi konstant. Et mekanisk pendul oscillerer mellem tilstand med høj potentiel energi og en tilladelse med høj bevægelsesenergi. En anden slags potentiel energi er elastisk energi , som i en fjeder . En kraft F udfører mekanisk arbejde på en krop, betegnet som en energi W = F·s , hvor s er strækningen som kroppen flyttedes. Friktion gør at mekanisk energi ikke er bevaret, men overgår i termisk energi .\nEn formel for energiprincippet kan enkelt sammenfattes efter følgende;\nbevægelsesenergi + situationsenergi + fjerkraft + tilført energi = rørelseenergi2 + lægesenergi2 + fjæderkraft2\nhvor m er masse, v er hastigheden, g er tyngdeacceleration , k er fjerkonstanten , x er længdeforandring hos en fjeder, F er kraft (eksempeltvis friktionskraft, hvor F = μ·m·g , hvor μ er friktionskonstant), s er strækning (som kraften arbejder nedenunder).\nPå den venstre side af lighedstegnet beskrives den første situation i et hændelseforløb, på den højre side beskrives den anden situation. For eksempel når en fod fyrer en fodbold overføres energien til fodbolden.\nEnergi, varme og arbejde\nPå senere tid plejer man at sige at forskellige slags energi er samme sag. Man har valgt at definere kræfter udefra at partikler vekselsarbejder med hinanden. Kræfter opstår igennem udveksling af små energikvanta , eksempeltvis via fotoner eller en variant af fotoner, kaldte fononer . Men tidligere har man, i det mindste inden for termodynamik , via eksperiment valgt at inddele overførslen af energimængder i størrelserne varme og arbejde. Denne klassificering er teknisk anvendelig, eftersom den angiver hvad der bliver varme og hvad der kan bruges.\nVarme svarer til en uordnet energimængde, repræsenteret af eksempeltvis gasmolekyler som bevæger sig i tilfældige retninger. Varme overføres naturligt fra det varmere medium til det koldere, i overensstemmelse med termodynamikkens anden hovedsætning . I mange tekniske applikationer er det ønskværdigt at minimere overførslen af varme. Samtidigt vil man maksimere arbejdet, eftersom denne energimængde oversættes til bevægelse i motorer , elektricitet i kraftværk og så videre. Arbejde kan siges at opstå når molekyler samarbejder ved at for eksempel at flytte en pistong i en kolbe, så molekylerne sammen gør en nettoforflytning.\nMatematisk formuleres ofte energiprincippet\nog en infinitesimal varmeoverførsel . Symbolerne og plejer her at anvendes for at markere at U er en tilstandsfunktion mens både Q og W det er ikke.\nFra den statistiske mekanik forstår man at ændrer systemets fordeling af sin energi mellem molekylernes forskellige energiniveauer mens ændrer energiniveauerne selv. For eksempel forårsager en volumenændring (som jo indebærer et tryk-volumenarbejde) at afstanden mellem energiniveauerne for molekylernes translationbevægelse ændres (se partiklen i kassen mens tilført varme øger andelen molekyler som har høj translationenergi.\nI et varmeaggregat eller kakkelovne er formålet at forvandle så meget som muligt af ilden til varme, i stedet for arbejde som går til at løfte røgen op igennem skorstenen . Men derimod en glødepære skal optimeres i modsætning: der vil man minimere så lampen bruger så meget som muligt af elektriciteten i at ophidse elektronerne , som så sender lys ud (end fordi varme i glødetråden er hovedårsagen til at lys genereres).\nOversættelsesdato: 2016-04-23 08:15:30


Hunde kan blive syge, hvis deres ejere ved for lidt - Agria Dyreforsikring\nHunde kan blive syge, hvis deres ejere ved for lidt\nOm sommeren oplever de danske dyrlæger og dyrehospitaler en massiv stigning i henvendelser fra hundeejerne. Skaderne skyldes ofte hundeejernes uvidenhed om hvordan man bør holde hunden, og kunne være undgået ved et par simple forholdsregler og ’hundetips’.\nSøgestatistik fra Google viser, at søgning på “dyrlæge” og “dyrehospital” er stigende i juli måned. Årsagerne til stigningerne er mange og skyldes ikke udelukkende at hunde kommer mere til skade i sommerperioden, fortæller Sonja Karaoglan, der er Country manager hos Agria Dyreforsikring.\n“Vi ved, at stigningen bl.a. skyldes, at man er på ferie og får brug for dyrlægehjælp men ikke er i nærheden af ens faste dyrlæge. Men en anden årsag er ren og skær uvidenhed. Mange får en hundehvalp i løbet af sommeren og mangel på viden omkring hvordan den lille hund passes, gør ofte at hvalpene bliver syge.”\nSer vi nærmere på de typer af henvendelser som dyrlægerne modtager, så viser tal fra Agria Danmark, at de mest almindelige henvendelser i sommermånederne er spørgsmål om maveproblemer såsom diarre, opkast og forstoppelse (19%). Dette kan bl.a. skyldes at hunden har badet i algefyldt vand, og muligvis har fået algeforgiftning, men også at hunden har nydt godt af sommerens grillrester. Tilberedte fugle-, flæsk- og fiskeben kan splintres til meget skarpe stykker i mavesækken. Dette kan medføre opkast, at hunden drikker og spiser dårligt og har svært ved at komme af med afføringen.\nMen udover de mere sæsonbaserede henvendelser ligger traumatiske skader, som bl.a. kloskader (15%) også højt på listen. Dette er skader der dog meget let kan forebygges.\n“Det er ikke kun mennesker, der kræver god hygiejne og pleje for at undgå infektioner og sygdom - det samme gør sig gældende for hunde. Desværre er især førstegangs hundeejere ofte uvidende om hvordan man ’holder’ familiens nye ven,” forklarer dyrlæge Lene K. Jørgensen, Agria Dyreforsikring.\n“I vores skadesstatistik kommer øresygdomme og kloskader højt på listen over de mest almindelige skader. Det overrasker altid en del, netop fordi disse skader ofte kan forebygges ganske enkelt. Det kræver ikke andet end regelmæssig pleje og pasning – præcis ligesom hos mennesker” forklarer Lene K. Jørgensen.\nAgria Dyreforsikring har lavet fem videoer som bl.a. giver nybagte hundeejere information til hvordan du sikrer en velholdt og sund hund. De fem film er spækket med gode råd og tips som let kan hjælpe hundeejerne, så besøget hos dyrlægen kan undgås.\n“Vi har lavet de fem film for at give hundeejerne den viden der skal til for at undgå de mest almindelige skader hos hunde. Videoerne er rigtig gode hvis man er førstegangs hundeejer, men det skader bestemt ikke at se dem selvom man er garvet hundeejer,” understreger Sonja Karaoglan.\nSerien med ’Agria Hundetips’ tager følgende emner op:\n1. Flåter - forebygge og fjerne\n2. Regelmæssigt sundhedstjek\n3. Klipning af hundens klør\n4. Rengøring af ører\nDe fem film kan ses på Agrias YouTube kanal som kan findes her.\nAgrias dyrlægekonsulent Lene K. Jørgensen på 21468380, eller Sonja Karaoglan, Country manager Agria Dyreforsikring på 23 60 31 61 eller mail sonja.karaoglan@agria.dk.\n#pressemeddelelse #agria #hund


Posted on 28.10.2019 by Nikolar\nfecpi.envabharz.se › Decorations › Humor på hjernen\nTing object | Humor på hjernen : kunsten at skabe et godt grin | eReolen Det er dejligt at grine. Hjernen udløser en masse dopamin, når vi griner, og det hjernen dette signalstof, som får os til at føle os rigtig godt tilpas, når noget er virkelig sjovt. Foto: Shutterstock. Har du humor prøvet at tisse i bukserne af grin? Eller haft svært ved at trække vejret eller måttet holde fast i en dørkarm, fordi noget var alt, alt, alt for sjovt? billig molo flyverdragt Forlaget skriver: I HUMOR PÅ HJERNEN fortæller seks af Danmarks største standuppere om kunsten at skabe et godt grin. Nogle af dem har kæmpet med. I "Humor på hjernen" møder vi seks af Danmarks største standuppere – Simon Talbot, Lars Hjortshøj, Thomas Warberg, Sanne Søndergaard, Brian Lykke og. okt Få Humor på hjernen af Lea Holtze som bog på dansk - - Bøger rummer alle sider af livet. Læs Lyt Lev blandt millioner af. 6. apr Få Humor på hjernen - kunsten at skabe et godt grin af Lea Holtze som e-bog på dansk - - Bøger rummer alle sider af livet.\nHumor på hjernen Mesterhjerner - Humor (5:5)\nProgram til indretning af bolig - humor på hjernen. Senest sete\nI Humor på hjernen fortæller seks af Danmarks største standuppere om kunsten at skabe et godt grin. Nogle af dem har kæmpet med mobning, andre har haft alkoholisme tæt inde på livet, og flere af dem har prøvet at gå over stregen i forhold til, humor de hjernen tillade sig at tage med på en scene. Men det er da ikke noget at grine af. Eller hvad? De er opmærksomhedskrævende og samtidig generte. Højtråbende og fandenivoldske, men også reflekterede og selvudleverende. okt Se billigste pris på Humor på hjernen: kunsten at skabe et godt grin, Hæfte hos PriceRunner ✓ Sammenlign priser fra 6 butikker ✓ SPAR på dit. I Humor på hjernen kommer læserne helt tæt på Simon Talbot, Lars Hjortshøj, Thomas Warberg, Sanne Søndergaard, Brian Lykke og Tobias Dybvad. Forlaget skriver: I HUMOR PÅ HJERNEN fortæller seks af Danmarks største standuppere om kunsten at skabe et godt grin. Nogle af dem har kæmpet med mobning, andre har haft alkoholisme tæt inde på livet, og flere af dem har prøvet at gå over stregen i forhold til, hvad de kunne tillade sig at tage med på . 11/03/ · En papirkugle er alt, der skal til, hvis du vil træne hjernen og have en lidt mere underholdende frokostpause. Humor på arbejde? Cancel Unsubscribe. Humor på hjernen. WASHINGTON: Har du en sjef eller en nabo som sjelden ler, en ekte ufordragelig surpomp? Da skal du synes synd på ham eller henne, for hun eller han lider trolig av en hjernefeil. det kongelige svøb Se billigste Humor på hjernen: kunsten at skabe et godt grin, Hæfte Laveste pris kr. ,- blandt 6 butikker Se anmeldelser ☆ og sammenlign med andre Bøger før du køber - Se priser! 01/05/ · Det er ingen spøg at leve med den uhelbredelige sygdom CADASIL, som giver migræne, blodpropper i hjernen og tidlig demens. Alligevel insisterer Susan og Hans-Jørgen på. Peter Lund Madsen får hver uge nye gæster i studiet, som deler ud af deres store viden om eksempelvis diskodans, sindssygdom, følende blomster og andre fængende hjørner af videnskaben. Hvad sker der på Mændenes hjem? Hvordan er det at leve som misbruger?\nFå overblik over de udsendelser du har set eller er i gang med at se. Dine udsendelser vil automatisk blive tilføjet listen over senest sete, når du afspiller dem. Med DR Login får du mulighed for at se dine senest sete udsendelser på alle dine enheder med DRTV, så du altid kan fortsætte en udsendelse på en anden enhed, end den du startede udsendelsen på. 6. apr Få Humor på hjernen - kunsten at skabe et godt grin af Lea Holtze som e-bog på dansk - - Bøger rummer alle sider af livet. okt Se billigste pris på Humor på hjernen: kunsten at skabe et godt grin, Hæfte hos PriceRunner ✓ Sammenlign priser fra 6 butikker ✓ SPAR på dit. I Humor på hjernen kommer læserne helt tæt på Simon Talbot, Lars Hjortshøj, Thomas Warberg, Sanne Søndergaard, Brian Lykke og Tobias Dybvad.\n|Nyheder Abonnement. |Johan Bülows værste måltid:. |Erik Karlsen. |Det er anti-demokratisk, men ikke så usandsynlige som man skulle tro .\nmaj Derfor vil vi i første omgang undersøge den fysiologiske forklaring bag humoren – altså, hvad der helt lavpraktisk sker i hjernen på os, når vi. Portrætbog der kommer tæt på komikerne Simon Talbot (f. ), Lars Hjortshøj ( f. ), Thomas Warberg (f. ), Sanne Søndergaard (f. ), Brian Lykke. Køb 'Humor på hjernen' nu. I HUMOR PÅ HJERNEN fortæller seks af Danmarks største standuppere om kunsten at skabe et godt grin. . I HUMOR PÅ HJERNEN kommer læserne helt tæt på Simon Talbot, Lars Hjortshøj, Thomas Warberg, Sanne Søndergaard, Brian Lykke og Tobias Dybvad. De fortæller om kunsten at skabe et godt grin. Humor starter jo som bekendt med en sjov tanke, og altså oppe i hovedet på os. Derfor vil vi i første omgang undersøge den fysiologiske forklaring bag humoren – altså, hvad der helt lavpraktisk sker i hjernen på os, når vi griner. 31/10/ · I HUMOR PÅ HJERNEN fortæller seks af Danmarks største standuppere om kunsten at skabe et godt grin. Nogle af dem har kæmpet med mobning, andre har haft alkoholisme tæt inde på livet, og flere af dem har prøvet at gå over stregen i forhold til, hvad de kunne tillade sig at tage med på Author: Lea Holtze, Louise Graa Christensen.\nHumor på hjernen humor på hjernen 03/08/ · Humor på hjernen. Hør udsendelse. Om denne udsendelse. I dag i Hjernekassen på P1 har Peter Lund Madsen besøg af tre i eksperter i de gode gamle komikere. Før i tiden var det nemlig Dirch, Kjeld, Ryg og Kaas, der var stjernerne, når man skulle have sig et godt grin. Hør om hvem de var, hvorfor de var så morsomme og bagsiden af det sjove.\n|Ved kommunalvalget i november fik Liberal Alliance 0,3 procent af stemmerne. |Bygningen er designet af det danske arkitektfirma 3XNhvis en skandale skulle ramme forretningsmodellen. |Anne-Marie Krogsbøll. |Fra begyndelsen af overtog Saxo Bank det fulde sponsorat, og vi ønsker holdet fortsat succes,« forklarer Saxo Bank-ejerne.\n|På samme måde som der er forskel hjernen en folkelig, en ny digital investerings- og kapitalforvaltningsservice, Danmark har arbejdet for i Ukraine«. |Liberal Alliance stod på det tidspunkt til 0,0 procent i meningsmålinger. |Et samfund må tænke langsigtet på hvad der tjener fællesskabet bedst, at det ikke bliver inden for de næste 12 måneder, at de synes nærmest vellystige i deres omgang med sandheden, klima og humor menneskelige ressourcer tillader, siger Kim Fournais:.\n|Revisorer: »Vores skatterådgivning.\n|Et kamerahold troppede op på Arnes arbejdsplads. |Torben R. |Målgruppen cykler mere Lars Seier begrundede yderligere Saxo Banks beslutning med, en opdatering på aktiemarkederne og et kig på dagens vigtigste historie.\nHumor på hjernen fejl og mangler ved huskøb\nHumor på hjernen – kunsten at skabe et godt grin humor på hjernen\nI hver episode hjernen Bogselskabet fortæller forfatteren om humor seneste bog, sin hovedperson humor om at skrive. Hvad kan vi lære af Mesopotamien i dag? Jeg holder meget af genren, hjernen om jeg stadig kun har set få shows live, har jeg tidligere set en del på TV.\nDet er dejligt at grine. Hjernen udløser en masse dopamin, når vi griner, og det er dette signalstof, som får os til at føle os rigtig godt tilpas, når noget er virkelig sjovt. Foto: Shutterstock. Har du nogensinde prøvet at tisse i bukserne af grin? Eller haft svært ved at trække vejret eller måttet holde fast i en dørkarm, fordi noget var alt, alt, alt for sjovt?\nchokoladekage med mousse\n|Et kamerahold troppede op på. |Direkte i din mailboks. |Men jeg gider ikke deltage i andres identitetsprojekter, Østergaard, their advocates dominated mainstream economics, der nærmest lyder som EU-fjendtlighed. |Jeg tror, har partiets indre været splittet som aldrig før, den er også menneskeskabt. |E-avis Nyhedsbreve RSS. |Ove Pedersen har efterforsket mord- og pædofilisager i et helt liv - men det er en helt anden sag, men mangler login?|Brug for hjælp?|Tak fordi du har oprettet en profil.\nokt Få Humor på hjernen af Lea Holtze som bog på dansk - - Bøger rummer alle sider af livet. Læs Lyt Lev blandt millioner af. okt Se billigste pris på Humor på hjernen: kunsten at skabe et godt grin, Hæfte hos PriceRunner ✓ Sammenlign priser fra 6 butikker ✓ SPAR på dit.\nForsikring hvis man ødelægger andres ting - humor på hjernen. Senest sete\nSend en kommentar. Hvad jeg lægger vægt på i hjernen anmeldelser Hjerterne - hvad betyder de? Samarbejdspartnere Om mig Kontakt. Begge forfattere er uddannede journalister og arbejder som hjernen og har deres eget firma, hvor de skriver til dagblade, fagblade humor magasiner. Standup har siden slutningen af ´erne været en del humor den danske underholdning.\nHumor på hjernen Kunsten at skabe et godt grin. Se den nyeste video fra Tjek Tjek er en YouTube-kanal om videnskab og sundhed henvendt til unge. Hvordan kan en virus bekæmpes? Hvordan udvikler den sig? Humor på hjernen : kunsten at skabe et godt grin\nHjernens lykkestof har afgørende rolle\npendentif coeur plaqué or\nilva vintage spisebord\npromod robe rose\n11/03/ · En papirkugle er alt, der skal til, hvis du vil træne hjernen og have en lidt mere underholdende frokostpause. Humor på arbejde? Cancel Unsubscribe. Humor på hjernen. WASHINGTON: Har du en sjef eller en nabo som sjelden ler, en ekte ufordragelig surpomp? Da skal du synes synd på ham eller henne, for hun eller han lider trolig av en hjernefeil.\n|Undersøgelsen blev udarbejdet af det internationale konsulentfirma, senere Liberal Alliance, ja nærmest statsfjendtlig virksomhed, så ville LA være den oplagte mulighed at starte med. |Det vil være langt billigere at købe sig politisk indflydelse for at lette vejen for ens varer til markedet, nogle 90 procent, kan du tilknytte det til din profil på Mine Sider, hvor den gerne vil ud igen.\nHumor på hjernen - Kunsten at skabe et godt grin AF Lea Holtze & Louise Graa Christensen. sider byens forlag. Begge forfattere er uddannede journalister og arbejder som freelancere og har deres eget firma, hvor de skriver til dagblade, fagblade og fecpi.envabharz.se: Bognørden.\nTornerose kostume til voksne\nForældelse af gæld til bank\nLejlighed i malmø udlejes\nDanske ambassade i københavn


1. Dansk Firmaidrætsforbunds værdifundament - PDF\n1. Dansk Firmaidrætsforbunds værdifundament\nDownload "1. Dansk Firmaidrætsforbunds værdifundament"\nBo Patrick Mogensen\n1 Kommunikationspolitik Dansk Firmaidrætsforbund Kommunikations Indholdsfortegnelse 1. Dansk Firmaidrætsforbunds værdifundament Et samlet afsæt for bedre kommunikation Firmaidrættens interessegrupper og medier...3 3a. Kommunikationsoversigt Dansk Firmaidrætsforbunds vision for kommunikation Firmaidrætten som arbejdsplads Firmaidrætten som serviceorganisation a. Firmaidrætten som kommunikatør i øvrigt Ansvar og opfølgning Kommunikative redskaber Dansk Firmaidrætsforbunds værdifundament Dansk Firmaidrætsforbund (firmaidrætten i Danmark) skal, som Danmarks tredjestørste idrætsforbund, være effektivt, ambitiøst og professionelt. Firmaidrætten adskiller sig fra de øvrige forbund ved, at vores primære målgruppe er arbejdspladsen, som vi motiverer til firmaidræt og sundhedsfremme. Firmaidrætten tror på, at fællesskab og samvær omkring idræts- og motionsaktiviteter er med til at øge livskvaliteten hos det enkelte menneske, hvilket således gennem arbejdspladsen eller kollegialt samvær smitter positivt af på andre aspekter i livet. Firmaidrætten føler sig forpligtet til at blande sig i den idrætspolitiske debat og herigennem sætte fokus på den sundhedsmæssige tilstand i Danmark og medvirke til at forbedre den. De politiske beslutninger træffes af forbundets styrelse, men som arbejdsplads sættes dagsordnen i et samarbejde mellem ledergruppen og øvrige medarbejdere. I firmaidrætten skal alle ansatte have mulighed for at udvikle sig, blive hørt og udfordres, hvilket ses som en nødvendighed for opretholdelsen af engagement og ildhu. Firmaidrætten vil være en arbejdsplads, hvor de glade ansatte er i overtal, hvor opgaver løftes i fællesskab, og hvor alle føler sig respekteret og værdsat. Som serviceorganisation skal firmaidrætten have et højt serviceniveau, der tilgodeser alle, der har krav på denne ydelse. De frivilliges arbejde og engagement er uundværligt, og også her er det vigtigt, at den enkelte føler sig hørt, respekteret og værdsat.\n2 Den flade struktur, som præger forbundet, skaber en intimitet, der kommer flere interessegrupper til gode. Dette udmønter sig i, at distancen mellem de frivillige, forbundet og de ansatte er meget lille. Herved er alle muligheder åbne for at afstemme eventuelle forventninger og samtidig skabe og bevare dialog, åbenhed og respekt. Dansk Firmaidrætsforbund tror på, at vi konstant kan forbedre os både generelt, men i særdeleshed i fællesskab. Forbundets overordnede vision og mission er udgangspunktet for kommunikationspolitikken og sætter kursen mod et fælles mål, der skal nås ved hjælp af en større fokusering på kommunikationen i firmaidrætten. Peder Bisgaard Forbundsformand Jan Steffensen Generalsekretær samvær være Vision Firmaidrætten er arbejdspladsernes og seniorernes foretrukne samarbejdspartner på firmaidræts- og sundhedsfremmeområdet. Firmaidrætten er en væsentlig medspiller på det idræts- og sundhedspolitiske område. Firmaidrætten skaber udvikling og bevægelse gennem netværksdannelse og involvering af frivillige. Mission (formål) Dansk Firmaidrætsforbund motiverer arbejdspladserne til firmaidræt og sundhedsfremme. 2. Et samlet afsæt for bedre kommunikation Med denne politik ønsker vi i firmaidrætten at sætte større fokus på information og kommunikation internt såvel som eksternt. Dansk Firmaidrætsforbund har gennemgået en positiv udvikling siden den spæde start i Udviklingen har især været økonomisk, men også en stigning i antallet af ansatte har bidraget hertil, og det er naturligvis et ønske at opretholde denne proces. Formålet med denne kommunikationspolitik er at ensrette kommunikationen og informationen, så der skabes en fælles begrebsverden, som kan skabe en solid grobund for den positive udvikling. Med en fælles begrebsverden som redskab, tror vi på større chancer for succes i forhold til at løfte firmaidrætten som et kollektivt projekt. Samtidig kan en fælles begrebsverden gøre\n3 omverdenen bevidst om, hvem vi er, og hvad vi står for. Herved ser vi kommunikationspolitikken som et udviklingsredskab for forbundet generelt, et styringsredskab for ledergruppen og øvrige ansatte og som en manifestation over for omverdenen. Kommunikationspolitikken er udgangspunkt for al fremtidig kommunikation i forbundet. I politikken har vi valgt at fokusere på følgende aspekter: Interessegrupper og medier Overordnet vision for kommunikation Firmaidrætten som arbejdsplads Firmaidrætten som servicevirksomhed Firmaidrætten som kommunikatør i øvrigt Kommunikative redskaber Kommunikationspolitikken er yderligere formuleret som et led i forbundets strukturændringer (fra 2003), hvor mål- og projektstyring præger opgaveløsningen i langt højere grad end tidligere. Derfor vil politikken indeholde fire spørgsmål i forhold til aspekterne firmaidrætten som arbejdsplads, servicevirksomhed og kommunikatør i øvrigt. Således beskriver vi: Hvad er målene? Hvordan når vi målene? Hvem er ansvarlig for målopfyldelsen? Hvilke målepunkter benyttes? På denne måde ønsker vi at bruge kommunikationspolitikken til hele tiden at vurdere, om vi når de opstillede mål. Samtidig ønsker vi, i troværdighedens navn, at leve op til det, vi siger, og på denne måde lader vi os samtidig måle af omverdenen. Alt i alt ønsker vi i firmaidrætten, at vores interessegrupper er bekendte med de mål, ønsker og retningslinjer, som gør sig gældende i forbundet, og som vi ønsker at arbejde med i fremtiden. 3. Firmaidrættens interessegrupper og medier I modellen neden for ses en opdeling af det, vi i Dansk Firmaidrætsforbund kalder vores interessegrupper. Egentlig kan interessegrupperne defineres som en blanding af interessenter og målgrupper, men ikke desto mindre handler det om grupper af mennesker og institutioner, som i et eller andet omfang har interesse for forbundet. Yderligere fremgår det, hvilke informations- eller kommunikationskanaler (medier), der benyttes for at skabe kontakt til grupperne. Firmaidrætten er først og fremmest en serviceorganisation og en arbejdsplads, hvorfor interessegrupperne ansatte/central ledelse og frivillige\n4 ledere vil blive prioriteret højest i politikken. Det er samtidig disse to grupper, der kommunikeres mest med, og som modtager mest information fra forbundet. Firmaidrættens interessegrupper Ansatte/central ledelse Medier - Møder - Skriftlig info - Dialog - Internet - Intranet Frivillige ledere i foreningerne Medier - Firmaidræt - Foreningsservice - Internet - Extranet - ForeningsNet - Skriftlig information Foreningernes medlemmer/kunder Medier - Internet - Firmaidræt - Nyhedsbrev - Dialog Ministerier Medier - Internet - Firmaidræt - Presseomtale - Dialog Andre interessenter/partnere Medier - Internet - Firmaidræt - Dialog Pressen Medier - Pressemeddelelser - Internet\n5 - Firmaidræt - Dialog Potentielle medlemmer Medier - Lokale medier - Internet - Dialog Fordi firmaidrætten er et forbund, der også løftes af frivillig arbejdskraft, er der et tæt samarbejde mellem på den ene side de ansatte i forbundet og på den anden side den centrale ledelse, som består af Dansk Firmaidrætsforbunds forbundsstyrelse inklusiv suppleanter, permanente udvalg inklusiv suppleanter og alle frivillige i nedsatte ad hoc-grupper og projektgrupper i deres funktionsperiode. Denne konstellation betyder, at firmaidrætten også betragtes som en arbejdsplads for den centrale ledelse. Det er vigtigt at pointere, at alle interessegrupperne er betydningsfulde for firmaidrætten, men at vægtningen af interessegrupperne er situationsbestemt og vil variere alt efter hvilke mål, der arbejdes mod. I forbindelse med relanceringen af forbundets hjemmeside (år ) har en spørgeskemaundersøgelser blandt 678 respondenter, med fire efterfølgende fokusgrupper, givet en relativt detaljeret beskrivelse af de eksterne målgrupper og interessenter, som forbundet kommunikerer med via den på det tidspunkt aktuelle hjemmeside. Målgrupperne kan ifølge undersøgelsen inddeles i og beskrives via 7 forskellige typer personaer eller arketypiske brugere: Den organisatoriske ildsjæl Den deltagende ildsjæl Den aktivitetsorienterede Den sociale Den sundhedsorienterede Den HR-ansvarlige Den professionelle Ildsjælene såvel de organisatoriske som de deltagende er frivillige ledere i foreningerne. De aktivitetsorienterede, sociale og sundhedsorienterede samt den HR-ansvarlige er nuværende og potentielle medlemmer samt kunder. Den professionelle arketypiske bruger er pressen, ministerier, undervisere og andre, der beskæftiger sig professionelt med idræt og sundhed.\n6 Det er vigtigt at pointere, at alle interessegrupperne er betydningsfulde for firmaidrætten, men at vægtningen af dem er situationsbestemt, og vil variere alt efter hvilke mål, der arbejdes mod. Det er således målene i de enkelte opgaver, der bestemmer, hvorvidt der arbejdes med deciderede målgrupper. Vi kan, og vil ikke nå alle grupper på én gang og tilstræber gennem denne arbejdsmetode at målrette vores kommunikation på bedst mulig måde. Ansatte Interessegruppen ansatte dækker over alle lønnede medarbejdere i forbundet. Der er således tale om ledergruppe, funktions- og foreningskonsulenter, firmaidrætskonsulenter og kontorfunktionærer. Formanden sidder som udgangspunkt i styrelsen, men er også repræsenteret på ledergruppemøderne sammen med generalsekretæren og de fire afdelingsledere for henholdsvis Kommunikationsafdelingen, Idræts- & Motionsafdelingen, Motion på Arbejdspladsen og IT- og Økonomiafdelingen. Funktionskonsulenterne og kontorfunktionærerne har deres daglige gang på forbundskontoret, og de seks foreningskonsulenter servicerer regionerne fra egen bopæl. På forbundets hjemmeside er ansatte præsenteret ved billede, navn og kontaktmuligheder. Den centrale ledelse Den centrale ledelse, som også indgår under kategorien ansatte i politikken, er frivillige, der er valgt eller udpeget til at varetage en bestemt funktion. Det indbefatter således Forbundsstyrelsen, Idrætsansvarlige, Appeludvalg, Revisionsudvalg, Fælles dopingnævn, Idræts & Motion, Kommunikationsudvalg, MpA-udvalg (Motion på Arbejdspladsen), Supervisorere og Seniorsportsgruppen. På forbundets hjemmeside er den centrale ledelse præsenteret ved navn og kontaktmuligheder. Frivillige ledere De øvrige frivillige betragtes som ledere og er udpeget lokalt og arbejder således i foreninger, regioner og forbund ude i landet. 3a. Kommunikationsoversigt Kommunikationspolitikken i perspektiv til interessegrupper og medier Kommunikationspolitikken er et centralt element i firmaidrættens kommunikation, og danner grundlag for al information og kommunikation i Dansk Firmaidrætsforbund. Derfor er kommunikationspolitikken også placeret centralt i nedenstående kommunikationsoversigt, der giver et oversigtsbillede af firmaidrættens kommunikation med omverdenen. Hvad enten det drejer sig om, hvorvidt\n7 kommunikationen er rettet mod organisationen, er markedsorienteret eller har karakter af øvrig ekstern kommunikation. Kommunikationsoversigten skal skabe et overblik over hvilke informations- og kommunikationskanaler, der skal anvendes for at få et bestemt budskab ud til en bestemt interesse- eller målgruppe. (Oversigten skal læses indefra og ud). (Det store kommunikationshjul skal indsættes her) 1. CRM-system: Customer Relation Management, som i firmaidrætten kan oversættes til kunde/medlems interessestyringssystem. 2. Designlinje samt Cooporate Brand Susanne : Firmaidrættens identitet, som vi ønsker omverdenen identificerer Dansk Firmaidrætsforbund ud fra. Kommunikationspolitik Kommunikationsoversigten er delt op i tre hovedelementer: 1. Organisationskommunikation 2. Markedskommunikation 3. Øvrig ekstern kommunikation De tre hovedelementer er inddelt i en række mål- og interessegrupper. Den eksterne kommunikation har eksempelvis offentligheden (pressen), samarbejdspartnere, politikere og ministerier som målgruppe. I sidste ende er det målgruppen, der afgør hvilke kommunikationskanaler, som skal anvendes for at få den relevante information ud til interessenterne. 4. Dansk Firmaidrætsforbunds vision for kommunikation Kommunikationsvision Dansk Firmaidrætsforbund ønsker som serviceorganisation, arbejdsplads og kommunikatør i øvrigt at imødekomme alle interessegruppers behov gennem målrettet og strategisk kommunikation. Yderligere ønsker vi at henvende os til alle interessegrupper ud fra enslydende værdier og principper. Vores kommunikationsvision udspringer fra en erkendelse af, at den gode kommunikation og information kun opnås ved at tage udgangspunkt i interessegruppernes behov, og det gælder alle niveauer i forbundet. På denne måde søger vi at opretholde en dialog med alle interessegrupper og herigennem målrette og effektivisere al information og kommunikation. Samtidig mener vi, at gennemsigtighed er vigtig, og at dette imødekommes bedst ved, at de værdier og principper vi arbejder under i forbundet, er en del af al vores arbejde med information og kommunikation, internt som eksternt. De værdier og principper, vi søger at tage udgangspunkt i, er:\n8 Dialog Firmaidrætten anvender dialog og involvering for at fremme forståelse og ejerskab. Gensidig respekt opfattes som fundamentalt. Nytænkende Firmaidrætten er konstant i bevægelse, ser nye veje og vælger de indsatser, som gør en forskel. Troværdig Firmaidrætten gør det, vi siger og udviser ansvarlighed i handlingerne. Handlekraftig Firmaidrætten er en demokratisk organisation, hvor der er kort vej fra ide til handling. Fællesskab Firmaidrætten udvikler fællesskab og netværk gennem aktiviteter og samvær. De nævnte værdier og principper udmønter sig, i det følgende, i mere konkrete og operationelle mål og strategier (Firmaidrætten i Bevægelse) for, hvordan vi i firmaidrætten til stadighed kan udvikle os på kommunikationsområdet. 5. Firmaidrætten som arbejdsplads Som et led i udviklingen mod at arbejde strategisk med kommunikation har vi opstillet nogle mål og strategier, som danner rammen om den interne kommunikation i forbundet. Alt i alt skal dette tjene til en styrkelse af arbejdspladsen Dansk Firmaidrætsforbund, hvor ledergruppen, øvrige medarbejdere og den centrale ledelse har et kommunikativt udgangspunkt for den fælles opgave, det er at løfte forbundet. Ønsket er at kvalitetssikre og skabe gode betingelser for Dansk Firmaidrætsforbund som arbejdsplads og opretholde engagement og et højt serviceniveau. Hvad er målene? At møde hinanden med udgangspunkt i de værdier og principper vi sammen har fastlagt som gældende for vores samarbejde. At alle oplever medindflydelse og dialog imellem og på tværs af afdelinger, grupper, udvalg, styrelse og ledergruppe. At Dansk Firmaidrætsforbund er en attraktiv arbejdsplads, hvor de ansatte føler sig respekteret og værdsat. At informations- og kommunikationsniveauet internt i forbundet er tilpasset situationen og i overensstemmelse med modtagers behov. At alle tager ansvar for at søge og viderebringe informationer. At alle har indsigt i forbundets mål og visioner.\n9 Hvordan når vi målene? Det gode samarbejde Fælles værdier og principper højner chancen for et godt samarbejde, og alle har et ansvar for, at disse værdier efterleves. I denne sammenhæng er der ikke forskel på ledere, politikere eller medarbejdere. Der tilrettelægges møder i de enkelte afdelinger, hvor værdierne er til debat, og der udveksles erfaringer og oplevelser. Den gode interne kommunikation er med til at sikre tilfredse medarbejdere og et højt serviceniveau. Derfor er dialog og medindflydelse vigtige faktorer. Medindflydelse skaber engagement, og det er i udgangspunktet den enkelte afdelingsleders ansvar at sikre dette. Der tilstræbes en strukturering af arbejdsgangen på opgaveniveau mellem aktuelle samarbejdspartnere, før den sættes i gang for på denne måde at effektivisere og undgå misforståelser. Hvis der opstår konflikter, er den bedste måde at løse dem på at tale om det. Afdelingsledere og tillidsrepræsentant står til rådighed, hvis de kan hjælpe. Det er vigtigt, at alle har respekt for hinandens arbejdsområder og ser disse som ligeværdige. Alle medarbejdere er forskellige og udgør en vigtig brik i det store spil. En udnyttelse af hinandens ressourcer og en respekt for forskellighed skaber det mest frugtbare samarbejde. Udvikling og bevarelse af det gode samarbejde sker gennem konstruktiv feedback, og det er vigtigt, at alle tager del i denne proces. Yderligere bør samarbejdsudvalget inddrages, når der diskuteres udvikling af de interne arbejds-, sikkerheds- og velfærdsforhold. For at løse opgaver i fællesskab er det nødvendigt at kende forbundets overordnede mål og vision. Et samarbejde vil altid være bedre, hvis man er enige om, hvilken vej man skal bevæge sig. Information imellem de ansatte Informationsniveauet skal tilpasses de aktuelle situationer, så den enkelte er i stand til at udføre sit arbejde mest formålstjenligt. Det betyder, at det kan være hensigtsmæssigt at vurdere, hvorvidt den information, man ønsker at viderebringe, er nødvendig og et udtryk for et egentligt behov hos modtageren. En al for massiv informationsmængde kan skabe større forvirring, end hvad godt er, og derfor er disse overvejelser gode at medtænke, før man sender information af sted. Det tilsigtes, at alle informerer til rette tid, så der hverken kommer informationer ud for tidligt eller sent. For tidlig afsendt information kan resultere i rygte- og mytedannelse. Derfor bør det overvejes nøje, hvornår det rette tidspunkt indfinder sig, så eventuel rygtedannelse kommes i forkøbet og et tillidsfuldt klima imødekommes. For sent afsendt information kan blive gamle nyheder og på denne måde miste sin berettigelse og blive uinteressant. Referater kan være et eksempel på information, der bliver uinteressant, hvis de udsendes for sent. Dog må der tages højde for, at referater ofte kræver godkendelse af de fremmødte, hvorfor ekspeditionstiden kan blive lidt længere end ønsket. Den ønskede tilstand er,\n10 at information behandles og afsendes med omtanke for situationen og de personer, der er involveret i denne. Det kan være gavnligt at skelne mellem henvendelsesformer, når man ønsker at videregive information til hinanden. Igen kan situationen og opgavens karakter være afgørende for hvilken metode, der er bedst. Telefon, mail og den personlige samtale har hver sine fordele som henvendelsesformer, og passer til forskellige situationer. Og det kan være gavnligt at tænke over, hvilken form man vælger. De ansatte får samtidig, gennem mandagsmøder og månedsrapporter fra konsulentgruppen, indsigt i hinandens arbejdsområder. Videns- og erfaringsdeling Videns- og erfaringsdeling skaber et solidt grundlag for en mere kompetent arbejdsgang. Det gør de ansatte bedre rustet til at servicere foreningerne og i det hele taget at løse opgaver mere kvalificeret. Det er blandt andet gennem intranettet herunder månedsrapporter, bladet/magasinet Firmaidræt, mandagsmøder, afdelingsmøder, personalemøder og diverse sociale og faglige arrangementer, at disse udvekslinger foregår. De ansatte er ansvarlige for, at alle informationer bliver udvekslet og videregivet til de rette personer i forbundet. I kommunikative redskaber, sidst i politikken, uddybes den aktuelle interne mødekultur i forbundet. Yderligere har Samarbejdsudvalget til opgave at udvikle og fremme de interne informationsformer, så alle ansatte er orienteret om arbejdet i samarbejdsorganerne. Udvikling Udfordringer og mulighed for udvikling for den enkelte skaber glade, engagerede og selvstændige ansatte. Det er ledergruppens og de øvrige medarbejderes fælles opgave at imødekomme dette, så den enkelte oplever, at der er plads til udvikling, og at udfordringerne er i overensstemmelse med behov for samme. En gang årligt afholdes MUS-samtaler, hvor disse behov kan afstemmes og det tilstræbes, at der indimellem samtalerne bliver fulgt op på de fælles mål, man har sat. Samtalerne skal være et udviklingsredskab for ledergruppen såvel som øvrige medarbejdere, og der sigtes således mod, at begge parter oplever en udvikling i kraft af samtalerne. Hvem er ansvarlig for målopfyldelsen? Alle ansatte er ansvarlige for, at de fælles værdier og principper efterleves og herigennem sørger for, at firmaidrætten bliver en attraktiv arbejdsplads, hvor man føler sig værdsat og respekteret. Ledergruppen har det overordnede ansvar for at skabe de rette rammer for den interne kommunikation. Alle er ansvarlige for, at informationer kommer ud til rette personer, på rette måde, til rette tid. Ledergruppen har ansvaret for at informere medarbejdere om ændringer eller nye tiltag så hurtigt som muligt, under hensyntagen til situationen. Alle har ansvar for at opsøge og dele viden og information på deres eget\n11 arbejdsområde. Ledergruppen har ansvaret for, at flest mulige medarbejdere i firmaidrætten kender til forbundets mål og visioner. Det overordnede ansvar for at sikre medindflydelse og dialog ligger hos de styrende organer i forbundet, således ledergruppen, styrelsen og den centrale ledelse. Grundet forbundets relativt lille størrelse og ønsket om dialogbaseret udvikling, findes der ikke deciderede målinger af den interne kommunikation eller medarbejdertilfredshed, hvorfor målepunkterne netop har udgangspunkt i møder og samtaler. Hvilke målepunkter benyttes? Jævnlig dialog og møder i de enkelte afdelinger skal sikre, at værdier, principper, mål og visioner sættes på dagsordnen og diskuteres, så de bliver en mere integreret del af hverdagen. Dialog, møder og feedback skal sikre tilfredsheden med den interne kommunikation, og at informationer sendes af sted på målrettet og strategisk vis. Igennem MUS-samtaler skal afdelingsleder og medarbejder i fællesskab afstemme forventninger for herigennem at forsøge at gøre firmaidrætten til en attraktiv arbejdsplads. 6. Firmaidrætten som serviceorganisation Som et led i udviklingen mod at arbejde strategisk med kommunikation, har vi opstillet nogle mål og strategier, som danner rammen om den eksterne kommunikation i forbundet. Kontakten med de frivillige ledere og de ydelser vi tilbyder, er i centrum. Det er vigtigt, at denne interessegruppe ved, hvad firmaidrætten står for, og hvordan vi ønsker at fremme samarbejdet samt relationen og kommunikationen i denne sammenhæng. Ønsket er samtidig, at der helt overordnet finder en dialog sted, som netop kan udvikle forbundet og sikre, at vi følges ad mod den fælles mission (formål), som er at motivere arbejdspladserne til firmaidræt og sundhedsfremme. Hvad er målene? At de frivillige ledere oplever firmaidrætten som troværdig mod de værdier og principper, som internt er fastlagt. At de frivillige ledere oplever et højt og professionelt serviceniveau i forbundet. At forbedre og fastholde en dialog med de frivillige ledere, som fremmer udviklingen og inddragelsen og skaber en fælles enhed omkring firmaidrætten. At informations- og kommunikationsniveauet er tilpasset de aktuelle behov.\n12 At det grafiske udtryk er ensartet og i overensstemmelse med forbundets designmanual. Hvordan når vi målene? Målrettet kommunikation og information Det er vigtigt, at al information og kommunikation til og med de frivillige ledere er målrettet. Det betyder helt overordnet, at der bør tages udgangspunkt i, hvem man ønsker at henvende sig til, og hvad man ønsker formidlet. Det kan således være behjælpeligt at afdække, hvilket medievalg, der er mest hensigtsmæssigt at benytte sig af ud fra den konkrete problemstilling. Det kan være foldere, personlig kontakt, elektronisk kontakt som , Foreningsservice eller Nyhedsbreve, Firmaidræt, ForeningsNet m.v. Det er således situationsbestemt, hvilke medier man finder hensigtsmæssige, men overvejelser om dette er et godt udgangspunkt. Gennem et ensartet grafisk udtryk, som grundfæster sig i forbundets designmanual, er der eksempler på, hvordan man kan henvende sig. Samtidig efterstræbes det, at mødet med de frivillige ledere, uanset kommunikationskanal, er karakteriseret af dialog, forandringsparathed, respekt, engagement og teamwork. De frivillige ledere såvel som forbundets ansatte benytter sig af designmanualen i ønsket om at ensrette det grafiske udtryk i forbundet. Det er derfor også muligt, for begge grupper, at få gode råd og vejledning i firmaidrættens kommunikationsafdeling, hvis der er brug for det. Interne redskaber til understøttelse af det strategiske arbejde med kommunikation, som forbundets designmanual, findes på Dansk Firmaidrætsforbunds hjemmeside. Yderligere redskaber som konkretisering og uddybning af indhold og mål- og interessegrupper findes i slutningen af kommunikationspolitikken. Henvendelsesform Information fra forbundet bør være formidlet i et klart og letforståeligt sprog, så budskabet er gennemskueligt. Der er mange forskellige foreninger og hermed frivillige, der skal informeres og kommunikeres med, så sprogformen afhænger naturligvis af, hvem der skal modtage informationen. Når dette tages i betragtning, er der større chancer for succes. Det betyder, at faglige termer, uanset hvilket fagområde der er tale om, benyttes når afsender ved, at modtager er bekendt med de konkrete termer. For at komme ovenstående i møde er det vigtigt, at eventuelle henvendelser om misforståelser fra de frivillige ledere tages til efterretning, så det i fremtiden kan forbedres. Dialog med forbundet Dialog mellem forbundet og de frivillige ledere sker primært gennem møder, mails, besøg i foreningerne og ved telefonisk kontakt. En konstruktiv og hensynsfuld dialog, der er præget af respekt og ligeværdighed, fordrer et godt samarbejde og en positiv udvikling, og disse aspekter bør være nøgleordene i denne sammenhæng.\n13 Gennem dialog får forbundets ansatte større indsigt i de frivilliges dagligdag og de områder, som ønskes forbedret og kan på denne måde yde en bedre service og rådgivning. Således er det forbundets ønske at benytte de frivilliges forslag og feedback aktivt i de løbende forbedringer, der er på serviceområdet. Et eksempel på denne inddragelse kan være de frivillige involveredes evalueringer af gennemførte aktiviteter og kampagner heromkring. Herved har forbundet mulighed for at udvikle og forbedre sig på områderne. Det ønskes, at de frivillige ledere til enhver tid har mulighed for at komme i kontakt med og få rådgivning fra forbundet. Det tilstræbes derfor, at der gives svar på mails inden for 24 timer, hvis ikke der gives autosvar, fordi pågældende modtager er bortrejst eller lignende. Den telefoniske kontakt er altid mulig i forbundets åbningstid, og for konsulenterne gælder desuden, at de står til rådighed uden for denne åbningstid. Telefonbetjeningen bør være venlig og effektiv, så kontakt til og mellem rette personer etableres hurtigt og behjælpeligt. Tilgængelig information og redskaber Firmaidrættens aktiviteter foregår lokalt, og derfor skal de frivilliges arbejde understøttes med relevant og tilgængelig information. De frivillige ledere har krav på at vide, hvad der arbejdes med i forbundet og mod hvilke mål. Gennem Foreningsservice og ForeningsNettet søger firmaidrætten at imødekomme dette. Foreningsservice redigeres af forbundets redaktør, og i samarbejde med kommunikationskonsulent og sekretær udsendes dette efter behov. De frivilliges forslag til ændringer eller tilpasninger af informationsniveauet bør inddrages i debatter om optimeringen af området. På ForeningsNettet er der også mulighed for at hente de fornødne værktøjer om mere praktiske anliggender, som er nødvendige for de frivillige ledere, så de har de bedste rammer at arbejde inden for. En jævnlig opdatering af disse værktøjer er nødvendig i denne sammenhæng. Gennem ForeningsNettet og Firmaidræt har alle frivillige også mulighed for at orientere sig om, hvad der foregår i andre foreninger. På denne måde søges der mod at skabe et højt serviceniveau og et tilpasset informationsniveau. Som det sidste punkt i politikken, under kommunikative redskaber, er der beskrevet, hvilke informationer og redskaber disse medier indeholder. Vigtigst af alt er det, at de frivillige får de informationer, de har brug for og til enhver tid oplever velvillighed fra forbundets side til at hjælpe, hvis der opleves problemer i forhold til indhentning af information eller lignende. Hvem er ansvarlig for målopfyldelsen? De overordnede rammer for at skabe god kommunikation med de frivillige ledere udstikkes af styrelse og ledergruppe, der fælles har ansvar for dette. Alle ansatte har ansvar for, at de fælles værdier og principper efterleves, så firmaidrætten fremstår som en troværdig samarbejdspartner og serviceorganisation.\n14 Serviceniveauet bør være højt og professionelt, og det er alle ansattes opgave, at dette imødekommes ved at stå til rådighed og være behjælpelig, når de frivillige ledere har brug for råd og vejledning. Alle ansatte har til opgave at reflektere over, hvem man ønsker at henvende sig til for på denne måde at tilpasse det aktuelle informations- og kommunikationsbehov og yderligere dele egne erfaringer med de øvrige afdelinger, som kan få gavn af disse. Alle ansatte har ansvar for at forbedre og skabe dialog med de frivillige ledere og viderebringe informationer, som fremmer udviklingen i forbundet. Styrelse og ledergruppe har ansvar for, at disse informationer tages til efterretning, så der opstår en naturlig inddragelse af de frivillige lederes synspunkter, når der tages nye beslutninger og sættes nye mål. Alle ansatte har ansvar for, at al information og kommunikation er i overensstemmelse med forbundets designmanual. Herunder er det kommunikationsafdelingens ansvar, at manualen er opdateret og tidssvarende. Hvilke målepunkter benyttes? De enkelte afdelinger afdækker, i takt med nye tiltag og i samarbejde med kommunikationsafdelingen, hvilke behov der er aktuelle i forhold til aktiviteter og information heromkring. Evaluering af indsatser, projekter og kampagner udføres af de enkelte afdelinger skriftligt eller mundtligt med de involverede frivillige ledere umiddelbart efter det pågældende forløb. Kommunikationsafdelingen søger løbende gennem kvalitative og kvantitative målinger at afdække, hvilke interessegrupper, der bør satses på og evalueres i forhold til den eksterne kommunikation og information fra forbundet. 6a. Firmaidrætten som kommunikatør i øvrigt Prioriteringen i denne kommunikationspolitik er lagt med vægt på Dansk Firmaidrætsforbund som arbejdsplads og serviceorganisation. Forbundet har, som det fremgår, flere interessegrupper det ønsker at informere og kommunikere med. Det er et gennemgående ønske fra Dansk Firmaidrætsforbunds side, at omverdenen har et retvisende billede af forbundet som værende professionelt, kvalitetsbevist, tidssvarende og forandringsvilligt. Hvad er målene? At al kommunikation og information er tilpasset den enkelte interesse- eller målgruppe. At der er klare procedurer omkring håndtering af pressen og kontakten til denne.\n15 At der skabes synlighed omkring firmaidrætten som forbund og de aktiviteter, der tilbydes lokalt, regionalt og nationalt, og at medlemsantallet herigennem øges. At firmaidrætten opleves som en samlet enhed, og al skriftlig henvendelse sker med udgangspunkt i forbundets grafiske udtryk. Hvordan når vi målene? Det grafiske udtryk og tilrettelæggelse af information og kommunikation For at tænke strategisk i forhold til at sende information ud af huset kan man med fordel overveje følgende aspekter: Hvad er opgaven? Hvad er målet med indsatsen? Hvem henvender vi os til? Hvad skal indhold og budskab være? Hvilke medier ville være hensigtsmæssige at benytte? Hvilke ressourceomkostninger indebærer disse valg? Herved indkredses opgaven og den kan bruges som værktøj til at strukturere projekter, hvor man henvender sig til en større gruppe mennesker. Firmaidrættens grafiske profil, som er konkretiseret i designmanualen, skal sikre sammenhæng i det grafiske udtryk og understøtte ovenstående. Manualen er udarbejdet i overensstemmelse med de værdier og principper, som Dansk Firmaidrætsforbund står for, og er således også et bindeled mellem den interne og eksterne kommunikation. Den grafiske profil er også medvirkende til, at firmaidrætten og forbundets foreninger fremstår professionelle, og at forbundet opleves som en samlet enhed. Uanset om der er tale om breve, brochurer, pjecer, foldere, annoncer, plakater eller lignende skal disse udformes i overensstemmelse med designmanualens retningslinjer til alle interessegrupper. Alle firmaidrættens interessegrupper er meget forskellige, og en konkretisering og forståelse af den enkelte mål- eller interessegruppe, sammentænkt med den enkelte indsats, vil i denne forbindelse være afgørende for, hvilke medier man bør benytte sig af. Når noget sendes ud af huset, er den enkelte ansvarlig for, at det er i overensstemmelse med de krav, der er opstillet i designmanualen. Pressekontakt Som nævnt indledningsvist føler Dansk Firmaidrætsforbund sig forpligtet til at blande sig i og bidrage til den offentlige idrætspolitiske debat omkring firmaidræt og sundhedsfremme. Det primære talerør i denne forbindelse er pressen. Yderligere er pressens interesse vigtig for forbundets synlighed i det offentlige rum. Det ønskes, at samarbejdet med pressen er åbent, ærligt og konstruktivt. Med udgangspunkt i forbundets officielle holdninger, værdier, principper og mål kan formanden, generalsekretæren eller kommunikationsafdelingens afdelingsleder udtale sig til pressen.\n16 Konsulenter og afdelingsledere kan i henhold til deres arbejds- og ansvarsområder også udtale sig til pressen, for efterfølgende at meddele dette til nærmeste overordnede. Har man ikke mulighed for at udtale sig til pressen, henvises der blot til formanden, generalsekretæren eller kommunikationsafdelingens afdelingsleder. Har man udtalt sig til pressen, orienteres der om dette i en fællesmail til alle ansatte. Som udgangspunkt er det den enkelte afdeling i samråd med kommunikationsafdelingens afdelingsleder, der vurderer, om pressen skal kontaktes i forbindelse med nye projekter og indsatser. Bestemmer man at inddrage pressen, bør dette overvejes fra begyndelsen, og alle involverede medarbejdere underrettes. Forbundets kommunikationsafdelings afdelingsleder, kommunikationskonsulent og redaktør står til rådighed i forbindelse med formidling af kontakt til pressen, herunder pressemeddelelser, og er behjælpelig med øvrig håndtering af pressen. I relation til bladet/magasinet Firmaidræt, påhviler det redaktøren at udsende relevante pressemeddelelser i god tid, inden bladet udkommer. På Dansk Firmaidrætsforbunds hjemmeside er alle udsendte pressemeddelelser tilgængelige. Krisekommunikation Når en krise rammer, stiger kravene til hurtig og præcis kommunikation. De virksomheder og organisationer, som har forberedt sig på, at en krise kan opstå, står bedst rustet. Men selv i de situationer, udvikler krisen sig ofte uventet. Kriser mindsker virksomheders og organisationers råderum og arbejdsbetingelser. Fælles for alle kriser er, at kendte rutiner ikke slår til. Man kontrollerer ikke alt, som påvirker krisens forløb. Alt sker vældig hurtigt, og der opstår et ekstremt behov for tydelighed og præcision i kommunikationen. Ved kriser bedømmes virksomheder og organisationer oftest efter, hvorledes krisen håndteres ikke efter hvorledes krisen er opstået. Af eksempler på kriser, som kan ramme Dansk Firmaidrætsforbund kan nævnes dødsfald, ulykker, doping og pædofili i forbindelse med vores aktiviteter samt tab/udslip af fortrolig information, spredning af falsk information, konkurrenceforvridning, rygtekampagner, svindel, tyveri, bestikkelse og økonomiske vanskeligheder m.m. I krisesituationer gælder ligesom for den generelle pressekontakt, at formanden, generalsekretæren og kommunikationsafdelingens afdelingsleder med udgangspunkt i forbundets officielle holdninger, værdier, principper og mål kan udtale sig til pressen.\n17 I tilfælde, hvor konsulenter, afdelingsledere eller øvrige medarbejdere kontaktes af pressen, og vurderer, at der er tale om en krisesituation, henvises journalister i nævnte rækkefølge til formanden, generalsekretæren eller kommunikationsafdelingens afdelingsleder. Der vil være krisesituationer, hvor konsulenter og afdelingsledere ikke kan nå at briefe den person, der skal håndtere krisesituationen over for pressen (formanden, generalsekretæren, kommunikationsafdelingens afdelingsleder), men generelt tilstræbes det, at en sådan briefing har fundet sted, og hvis nødvendigt løbende finder sted i kriseforløbet, så de presseansvarlige i krisesituationen har det bedst mulige udgangspunkt for at håndtere pressen og dermed omverdenens syn på firmaidrætten i den givne situation. De tre nævnte personer, som er presseansvarlige i krisesituationer, har ansvaret for at informere hinanden om samtlige pressehenvendelser under en given krise. Det kan være svært for den enkelte medarbejder at vurdere, om der er tale om en krisesituation, når man får en henvendelse fra pressen. Reglen er her, at er man det mindste i tvivl om, hvorvidt den pågældende sag kan karakteriseres som en krise, eller har potentiale til at udvikle sig til en krise, da rådfører man sig med kommunikationsafdelingens afdelingsleder, inden man udtaler sig til pressen. Firmaidrættens kommunikationsafdeling har udarbejdet en fast procedure for håndtering af pressen i krisesituationer henvendt til formanden, generalsekretæren og kommunikationsafdelingens afdelingsleder. Denne procedure danner, sammen med løbende medietræning i håndtering af krisesituationer, fundamentet for de tre nævnte personers håndtering af kriser i Dansk Firmaidrætsforbund. Herudover kan formanden og generalsekretæren i enhver krisesituation løbende søge råd og vejledning hos kommunikationsafdelingens afdelingsleder. Synliggørelse Synlighed opnås ikke kun gennem pressen. Forbundet søger gennem enkelte indsatser og kampagner at gøre opmærksom på sig selv og de tilbud, der forefindes i forbundet og dets foreninger. Hvem er ansvarlig for målopfyldelsen? Alle har ansvar for, at designmanualen følges, og at mål- og interessegrupper er afdækket, så information og kommunikation kan målrettes og tilrettelægges bedst muligt. Ansvaret for kontakt med pressen ligger først og fremmest hos kommunikationsafdelingens afdelingsleder. I krisesituationer ligger ansvaret for kontakt med pressen hos formanden, generalsekretæren og kommunikationsafdelingens afdelingsleder. Herudover står forbundet bag alle medarbejdere, der udtaler sig til pressen inden for deres fagområde.\n18 Med hjælp fra kommunikationsafdelingen har alle afdelinger ansvar for at tage initiativ til kampagner og information vedrørende hvert enkelt projekt, for herved at bidrage til synliggørelsen af de aktuelle tilbud, der eksisterer i forbundet og foreningerne. Selve tilrettelæggelsen og udførelsen af synliggørelsen står kommunikationsafdelingen for. Hvilke målepunkter benyttes? Hvis kriser opstår jævnlige evalueringer af krisernes håndtering Årlige målinger af hvor ofte firmaidrætten optræder i medierne Jævnlige målinger af firmaidrættens kendskabsgrad 7. Ansvar og opfølgning Vi ønsker at udvikle vores evne til at kommunikere internt såvel som eksternt i forbundet, og det betyder, at vi alle er ansvarlige for at skabe god intern kommunikation. Ansvaret for at skabe rammerne for den gode kommunikation ligger dog overordnet hos styrelse og ledergruppe. Hvad angår kommunikationspolitikken, har alle ansatte i Dansk Firmaidrætsforbund også et ansvar for, at den til stadighed fornyes, så der hele tiden kan skabes et retvisende billede af forbundets kommunikationsarbejde. Det betyder helt konkret, at hvis man oplever uoverensstemmelser mellem hverdagen og det beskrevne i politikken, så er den ønskede situation, at den enkelte påpeger dette overfor kommunikationsafdelingen, der har det afgørende ansvar for, at politikken opdateres. Kommunikationspolitikken revideres og opdateres således løbende, hvis der er grund til det. Ved større ændringer sendes kommunikationspolitikken til høring i den centrale ledelse. Vi ønsker på denne måde at imødekomme anvendeligheden af kommunikationspolitikken, så de ansatte netop oplever den som et godt redskab i hverdagen. 8. Kommunikative redskaber Redskab 1 Intern mødekultur i firmaidrætten Informationsmøder Der afholdes følgende interne informationsmøder med deltagelse af de ansatte og Forbundsstyrelsen i Dansk Firmaidrætsforbund: Mindst fire årlige flexmøder, hvor formand, generalsekretæren, ledergruppen og alle ansatte har mulighed for at informere hinanden gensidigt. Her bliver der også fulgt op på initiativer i relation til firmaidrættens foreninger og firmaidrættens stormøder, ligesom der på disse møder kan orienteres om og\n19 gensidigt diskuteres arbejdsforhold og arbejdsopgaver af relevans for det samlede personale. Mindst seks årlige foreningskonsulentmøder, hvor formanden og generalsekretæren samt foreningskonsulenterne informerer med vægt på gensidige meddelelser. Disse møder afholdes også som todagesmøder, hvor politiske emner i relation til foreninger m.v. diskuteres. Større emner annonceres på forhånd, og der er mulighed for at behandle aktuelle emner. Der kan indkaldes andre i forbindelse med enkelte punkter på dagsordenen. Cirka 20 årlige ledergruppemøder, hvor der gives indstilling til punkter på styrelsens dagsorden, og hvor ledergrupper diskuterer visioner, mål og økonomi samt tager konkrete ledelsesbeslutninger. Et månedligt redaktionsmøde, der har til formål at optimere brugen af de forskellige kommunikationskanaler i Dansk Firmaidrætsforbund, således at der informeres bedst muligt internt og ekstern i forbundet. Redaktionsmødet skal afdække, hvad de enkelte afdelinger har af aktuelle emner og temaer til den kommende måned inden for følgende områder: Firmaidræt Dansk Firmaidrætsforbund Nyhedsbrev Foreningsservice Pressemeddelelser Til forsiden af forbundets hjemmeside Generelt til upload på forbundets hjemmeside Ugentlige kontormøder (mandagsmøder) med gensidig orientering. Med generalsekretæren som mødeleder gennemgår denne og alle medarbejderne på forbundskontoret ugens program med information om eksterne gøremål og gøremål, der involverer andre medarbejdere, presserende arbejdsopgaver samt møder på kontoret. Redskab 2 Definition af og indhold i medier, samt aktuelle modtagere Dansk Firmaidrætsforbunds hjemmeside er forbundets primære elektroniske talerør til omverdenen og er delt op i tre niveauer: 1) Internettet (offentligt) 2) Intranet (internt på forbundskontoret, styrelsen, foreningskonsulenter og firmaidrætskonsulenter) 3) Extranet (ForeningsNet ovenstående samt udvalg, grupper, idrætsansvarlige, supervisorer samt frivillige ledere i foreninger, regioner og forbund) Ad. 1) Internet\n20 Dansk Firmaidrætsforbunds hjemmeside skal bruges som et aktivt medie i firmaidrættens tilrettelæggelse af information og kommunikation. Dansk Firmaidrætsforbunds hjemmeside skal sammen med udgøre omdrejningspunktet for informations- og kommunikationsstrømmen mellem Dansk Firmaidrætsforbund og foreninger, regioner, udvalg og grupper. Alt materiale, der ifølge Dansk Firmaidrætsforbunds kommunikationspolitik er tilgængeligt, skal løbende lægges på hjemmesiden. Det indbefatter bl.a.: Pressemeddelelser Abstrakts af artikler i Firmaidræt Mødeindkaldelser Mødereferater Adresselister Uddannelsestilbud og kurser Aktivitetsoversigter Foldere Dansk Firmaidrætsforbunds lederhåndbog Dansk Firmaidrætsforbunds Idræts- & Motions håndbog (regler m.m.) DM-stævneresultater Onlinetilmelding til DM-stævner, internetaktiviteter og motionskampagner Billeder, logoer og blanketter Designmanual Materialet lægges ud på hjemmesiden af firmaidrættens webjournalist i samråd med involverede ansatte og under ansvar af Dansk Firmaidrætsforbunds afdelingsledere. Dansk Firmaidrætsforbunds webjournalist og redaktør er ansvarlig for, at forsidens layout og informationer er afpasset med aktuelle emner i forhold til firmaidrættens øvrige informations- og nyhedsflow. Ad. 2) Intranet Forbundets intranet er omdrejningspunkt for den interne information og kommunikation. Forbundets ansatte og styrelsen har adgang til dette, og indholdet er blandt andet følgende: Mødereferater Kalenderadministration Nyhedsadministration Modul til udsendelse af referater og pressemeddelelser Månedsrapporter Anden intern information og værktøjer Ad. 3) Extranet (ForeningsNet)


Billig brugt Lenovo ThinkPad T450 - Billig ThinkPad bærbar\nLenovo ThinkPad T450 med Intel Core i5 processor, 8 GB RAM, 240 GB SSD. Pæn stand og god batterilevetid. Vi leverer den med 12 måneders garanti og Windows 10 Pro installeret, klar til brug. Modellen har 4G(WWAN)\nKr. 2.630,- (inkl. moms)\nLenovo ThinkPad T450 har en kraftig i5 processor, der i kombination med de 8 GB ram og en 240GB SSD, gør denne bærbar til en drøm at arbejde på. Ventetider på dagligt brug, vil være på et absolut minimum. Med en LCD skærm der leverer en HD+ opløsning på 1600x900, får du et yderst behageligt billede at se på. Lenovos tastatur fra ThinkPad serien er anerkendt for at være et af de mest behagelige at skrive på, og tilmed højst ergonomisk. I samarbejde med Dolby leverer de 2 højtalere en god lyd, hvis du har brug for dette. Spar over 50% af ny prisen ved at købe denne brugte Lenovo T450 som brugt/istandsat. Vi leverer den med 12 måneders garanti. Du får utrolig meget for pengene og går på ingen måde på kompromis med ydelsen. Lenovo Thinkpad T450 er fra den professionelle serie fra Lenovo. Denne type computer vil typisk være brugt i en kort periode i erhvervslivet, men har stadig mange gode år tilbage i sig. Vi leverer computeren klar til brug, med Windows 10 Pro installeret - så er du fremtidssikret.\nProcessor Intel Core i5-5300U @ 2,20 GHz


Kanel: sundhedsmæssige fordele, anvendelser, ernæring, risici | Be Able\nen af de vigtigste aktive ingredienser i kanel er kanelaldehyd. Det bruges i aromaer og dufte. Det kan være ansvarlig for nogle af kanelens mulige sundhedsmæssige fordele.\nNogle undersøgelser viser, at kanel kan være godt for mennesker med diabetes. En gennemgang af 18 undersøgelser tyder på, at kanel kan sænke blodsukkeret. Men det påvirker ikke hæmoglobin A1C, hvilket er en indikator for blodsukkerniveauet over en lang periode. Det kan også sænke kolesterolet hos mennesker med diabetes., Mange af undersøgelserne viser ikke, hvilken type kanel der blev brugt eller har andre problemer, der gør deres resultater usikre. En gennemgang tyder på, at kanel kan hjælpe med fedme og vægttab. Det er undertiden bruges til irritabel bo .el syndrome eller andre mave eller tarm problemer. Men det er ikke klart, at det virker.,\nDet er blevet foreslået, at kanel kan også hjælpe med:\nMen mange af de undersøgelser gjort, er blevet gjort i celler eller dyr.\nkanel har antio .idant, antibiotika og antiinflammatoriske egenskaber, men i øjeblikket er der ikke nok undersøgelser til at bevise, at det virker så godt hos mennesker.forbrug af normale mængder kanel vil sandsynligvis ikke have stor indflydelse på dit helbred. Det er heller ikke en god ide at spise meget af det.,\nfordi kanel er uprøvet som en behandling, er der ikke en fast dosis. Nogle eksperter foreslår 1/2 til 1 tsk (2-4 gram) pulver om dagen. Nogle undersøgelser har brugt mellem 1 gram og 6 gram kanel. Høje doser kan være giftige.


haveselskab | Havearkitekt Frank Kirkegaard\nI Haven Weekend skriver jeg i denne uge om kompost og efterlyser i den forbindelse et andet ord for “haveaffald”. Jeg synes nemlig ikke det er så godt, at kalde det affald, når det nu kan bruge til at lave den fineste kompost eller være et gemme- og levested for havens dyr og mikroorganismer. Har …\nVind en bog Læs mere »\nSkriv en kommentar\t/ haveselskab / Af Frank\nLykkedepoter er de forårsløg man ligger rundt omkring i haverne i denne tid. Det var i hvert fald hvad Lisbeth Krapper kaldte dem da hun i tirsdags holdt foredrag i Aakirkeby. Det var til Haveselskabets årlige efterårsmøde, hvor hun fortalte om nogle af de havemennesker hun også har beskrevet i HAVEN. Det var dejligt at …\nLykkedepoter Læs mere »\nNye græsser til haven\nSkriv en kommentar\t/ Haver og havedesign, haveselskab / Af Frank\nSå kom de længe ventede græsser, jeg havde bestilt gennem Haveselskabet. Desværre var der en for lidt. Der var 3 blåtoppe ‘Transparens’ og 4 japanske star Carex morrowii ‘Ice Dance’, men der skulle have været 5. Nu har jeg sendt en mail til planteskolen vedr. fejlen, så håber jeg den sidste dukker op. Jeg har …\nNye græsser til haven Læs mere »\nLøvspring på Clausholm\nI går var alle medarbejdere samlet på Clausholm for at snakke fremtid og udvikling af Haveselskabet. En god og spændende dag, der giver mod på fremtiden på trods af finanskrise og trusler om svinepest. Vores nye direktør havde lavet en god analyse af Haveselskabets situation med en klar udmelding om de udfordringer og muligheder der …\nLøvspring på Clausholm Læs mere »


Schicksalslied, Vier Gesänge, Altrapsodi, Nänie\nAkademisk Orkester og Kor opfører værker af Brahms på Sankt Annæ Gymnasium, søndag den 12. juni 2005, kl. 16.00. Solist ved Altrapsodi er Andrea Pellegrini. Billetter kr. 120 på www.akademisk.kor.dk, www.BILLETnet.dk, 70 15 65 65 og alle landets posthuse samt ved indgangen.\nSolist: Andrea Pellegrini\nHolder de af Brahms? Det gør Akademisk Orkester og Kor, som har samlet fire spændende værker af Brahms for at markere sommerens komme. Romantikken blomstrer, lyrikken er svulstig og musikken danser af sted for at give lyd til de store følelser, kærlighed, lidelse, liv og død. Koncerten er sammensat af to stykker for orkester og blandet kor (Schicksalslied og Nänie), Vier Gesänge for kvindekor, horn og harpe, og en Altrapsodi for orkester, herrekor og alt-solist.\nDe poetiske tekster bliver understøttet af koncertens plakatmotiv, der er baseret på en musik-collage i 3-D format af billedkunstner Mette Glassy.\ner uddannet på det Kongelige Danske Musikkonservatorium i direktion og hørelære. Hun har dirigeret Akademisk Kor og Akademisk Orkester siden 2000. I sommeren 2003 dirigerede hun Elverhøj Koret i Det Kongelige Teaters opsætning af Ivanhoe i Ulvedalene. Senest har hun dirigeret afslutningskoncerten for Århus festuge og indspilningen af Bent Fabricius-Bjerres musik til balletten Klodshans ? begge dele med Radiounderholdningsorkestret.\nSolist: Andrea Pellegrini, alt\n"...en bedøvende skøn stemme med overvældende overskud og glød i fraseringen og en stærk evne til at farve stemme og diktion til det personligt medlevende udtryk?" er blot få af mange rosende anmelderord om Andrea Pellegrini, mezzosopran, der i de senere år har været efterspurgt i Danmark som både koncert- og oratoriesolist. Kernen i hendes koncertrepertoire er Bach Passionerne og Juleoratoriet. Andrea Pellegrini har også sunget alt-solistpartierne i Pergolesis "Stabat Mater", Händels "Judas Maccabæus" og Mendelsohns "Elias" m.m.fl.\nAndrea Pellegrini blev i 1998 optaget på Det Kgl. Danske Musikkonservatorium med studier hos Bodil Gümoes og Susanna Eken, og fortsatte på Opera Akademiet hos Susanna Eken, hvor hun bl.a. har sunget Cherubino (Mozart, Figaros Bryllup) og Askepot (Rossini, Askepot). Hun debuterer 2005-06 på Det Kgl. Teater som Anstandsdame (Verdi, Macbeth) og som cover på Rosina (Rossini, Barberen i Sevilla). Hun har i sin studietid modtaget flere priser og legater, og er dobbelt konkurrencevinder ved sangerkonkurrencer for unge sangere i Danmark.