Foto: Khalil Ashawi /Scanpix ANBEFALINGER TIL EN HUMANITÆR FLYGTNINGEPOLITIK - PDF\nFoto: Khalil Ashawi /Scanpix ANBEFALINGER TIL EN HUMANITÆR FLYGTNINGEPOLITIK\nDownload "Foto: Khalil Ashawi /Scanpix ANBEFALINGER TIL EN HUMANITÆR FLYGTNINGEPOLITIK"\n1 Foto: Khalil Ashawi /Scanpix ANBEFALINGER TIL EN HUMANITÆR FLYGTNINGEPOLITIK APRIL 2015\n2 INDHOLDSFORTEGNELSE INDHOLDSFORTEGNELSE 2 INDLEDNING 4 HJÆLP I VERDENS BRÆNDPUNKTER OG NÆROMRÅDER 5 ANTALLET AF FORDREVNE ER VOKSET MARKANT DE SENESTE ÅR 5 ADGANGEN TIL DE FORDREVNE 7 KRISERNE ER LANGVARIGE, OG DE FLESTE FORDREVNE BLIVER I NÆROMRÅDERNE 7 DE MANGE FLYGTNINGE PRESSER DE SKRØBELIGE MODTAGERLANDE 9 DET ETABLEREDE HUMANITÆRE SYSTEM SLÅR IKKE TIL 10 ANBEFALINGER: EN UDVIDET INDSATS FOR FLYGTNINGE I VERDENS BRÆNDPUNKTER OG NÆROMRÅDERNE 12 EU S ASYLPOLITIK 15 EU S EKSISTERENDE ASYLPOLITIK 15 DET DANSKE RETSFORBEHOLD 17 FRA REGLER TIL REALISERING 17 RETLIGE MANGLER OG UKLARE FORMULERINGER 18 IMPLEMENTERING AF REGLERNE 18 DUBLIN-SYSTEMET UNDER PRES 18 DØDEN PÅ MIDDELHAVET 20 PERSPEKTIVER FOR ÆNDRINGER 22 ANBEFALINGER: EN FAIR OG EFFEKTIV EUROPÆISK ASYLPOLITIK 23 MODTAGELSE I DANMARK 26 OM ASYLOMRÅDET 26 ASYLANSØGERE OG ASYLCENTRENE 27 TILBUD TIL ASYLANSØGERNE 27 OVERGIVELSE TIL KOMMUNER 28 KOMMUNEKVOTER 2014/ KVOTEFLYGTNINGE 29 DET 3-ÅRIGE INTEGRATIONSPROGRAM 30 2\n3 BOLIGPLACERING AF FLYGTNINGE 31 DEN BESKÆFTIGELSESRETTEDE INDSATS FOR FLYGTNINGE 31 CIVILSAMFUNDET OG DEN FRIVILLIGE INTEGRATIONSINDSATS 33 ANBEFALINGER: EN BEDRE MODTAGELSE I DANMARK 35 3\n4 INDLEDNING Verden står i brand. Uforståelige ugerninger rydder overskrifter næsten hver dag. Samtidig fortsætter en række konflikter, som vi sjældent hører om, fordi de ikke fanger mediernes interesse. Antallet af flygtninge i verden har ikke været højere siden Anden Verdenskrig. Det stiller krav til det internationale samfund om hjælp i et omfang, hvis lige vi ikke har oplevet i mange år. Men verden har svært ved at følge med og hjælpe de voksende flygtningestrømme. Midlerne er i dag ikke tilstrækkelige. Vi ser en berettiget angst for, om verden overhovedet kan magte så mange flygtninge. De store flygtningestrømme forsvinder ikke, før der kommer politiske løsninger på de konflikter, som skaber dem. Indtil det lykkes at skabe fred, vil der være behov for massiv humanitær hjælp til flygtninge. For bag hver flugt gemmer der sig en menneskelig tragedie og en udfordring til verden om at hjælpe. Røde Kors tror, der findes løsninger og vilje til at mindske de humanitære konsekvenser af den globale flygtningekrise en hjælp, vi alle er forpligtet til at bidrage til på et medmenneskeligt grundlag. Denne rapport indeholder Røde Kors anbefalinger til en mere humanitær dansk flygtningepolitik. Den er opdelt i tre hovedafsnit: 1) Hjælp i verdens brændpunkter og nærområder, 2) EU s asylpolitik og 3) Modtagelsen af flygtninge i Danmark. Hvert afsnit består af en redegørelse skrevet af eller i samarbejde med en uafhængig ekspert. Dette efterfølges af Røde Kors anbefalinger til et mere humanitært respons på de beskrevne udfordringer. Anbefalingerne er baseret på vores erfaringer og arbejde med at hjælpe verdens flygtninge ude i verden og herhjemme i asylsystemet og med integrationen efter opholdstilladelse. Anbefalingerne er ikke udtømmende for Danmarks indsats i forhold til den globale flygtningekrise. Det er et udvalg af anbefalinger, som Røde Kors mener, er nødvendige på et humanitært grundlag. Rapporten er en opfølgning på fire humanitære folkemøder om modtagelse af flygtninge i Danmark og en konference om den globale flygtningekrise, som Røde Kors afholdt i februar og marts I disse møder deltog op mod danskere. Møderne var blev afholdt med støtte fra Bikubenfonden. Røde Kors ønsker med denne rapport ikke at blande sig i, hvor mange flygtninge vi skal modtage i Danmark. Vores mål er for det første at sikre, at de mennesker, der kommer til Danmark med et behov for beskyttelse, tages godt imod. For det andet at Danmark gør, hvad vi kan, for at hjælpe de mange, der er drevet på flugt i verden, således at de får den humanitære hjælp, de har brug for, hvor end de søger beskyttelse. Med venlig hilsen Anders Ladekarl Generalsekretær 4\n5 Foto: Syrian Arab Red Crescent/TAYYAR, I. HJÆLP I VERDENS BRÆNDPUNKTER OG NÆROMRÅDER Denne del af rapporten omhandler den globale flygtningesituation og vil give et overblik over omfanget af fordrevne samt tendenser og mønstre for flygtningestrømme igennem de seneste år. Det vurderes, om den humanitære respons i tilstrækkelig grad har været i stand til at tilpasse sig de ændrede forhold, herunder vilkårene for sikkert at bringe humanitær hjælp til de fordrevne. Forfatter: Dorte Broen, konsulent, BROEN Inter-Cultural Consulting ANTALLET AF FORDREVNE ER VOKSET MARKANT DE SENESTE ÅR Antallet af fordrevne i verden er meget stort og er steget markant de seneste år 1. Siden slut- 80 erne har antallet ligget på mellem 30 og 40 millioner, men i de senere år er der sket en markant stigning. Der var i 2013 tale om en helt ekstraordinær situation, hvor antallet af mennesker, der blev ramt af humanitære kriser, var det højeste nogensinde. Mindst 150 millioner mennesker blev ramt, hvilket svarer til mere end 2 pct. af verdens befolkning. Heraf havde halvdelen behov for humanitær bistand. Naturkatastrofer påvirkede flest med i alt 330 katastrofer og 97 millioner berørte mennesker 2. Især Asien blev ramt, herunder særligt Kina, Filippinerne og Indien med jordskælv og tyfoner som de hyppigste årsager. Endnu mere markant var udviklingen, hvad angik konflikter. Der var i 2013 tale om 45 konflikter 3 med mere end 51 millioner mennesker, der blev fordrevet fra deres hjem af den grund. Det er det højeste antal, siden man umiddelbart efter Anden Verdenskrig begyndte at registrere antallet af flygtninge og internt fordrevne i verden. De fordrevne kommer hovedsagelig fra Afghanistan, Syrien, Somalia og Sudan, men også i et stort omfang fra Sydsudan, Den Demokratiske Republik Congo, Myanmar, Irak, Colombia og Den Centralafrikanske Republik 4. 1 UNHCR. Global Trends Annual Disaster Statistical Review Conflict Barometer 2013, Heidelberg Institute for International Conflict Research 4 UNHCR. Mid-Year Trends\n6 I 2014 var verden for første gang ramt af 5 såkaldte niveau 3-kriser, dvs. kriser i FN s højeste kategori, som vurderes ud fra kriterier om omfang, akuthed, kompleksitet, manglende lokal kapacitet og risikoen for genopblussen. Det gjaldt Den Centralafrikanske Republik, Sydsudan, Syrien, Irak og Filippinerne. I 2015 er niveau 3-krisen i Filippinerne dog ved at udfase 5. En stribe andre alvorlige kriser glemmes eller forsvinder i billedet. Det er typisk kriser, som har eksisteret længe, men som ikke synes at have den samme akuthed eller medieappel, og som derfor ikke har nyhedens interesse. Et eksempel er konflikten i Mali, som ved udgangen af 2014 omfattede mere end fordrevne, såvel indenfor som uden for landets grænser. Eller de mere end 1,5 millioner registrerede afghanske flygtninge, som har boet i Pakistan i årevis. Ser vi på fordelingen mellem flygtninge og internt fordrevne, har antallet af flygtninge været relativt stabilt, mens antallet af internt fordrevne (IDPs dvs. fordrevne, som ikke har krydset en international grænse), er vokset dramatisk. Det hænger sammen med, at stadig flere konflikter er interne med en stigende kompleksitet, hvad angår de kæmpendes organisering og mål. Udviklingen i flygtninge og IDPs ses i nedenstående graf. Kilde: IDMC. International Figures. Displaces by conflict as of January Som det fremgår, har antallet af flygtninge siden krisen i det tidligere Jugoslavien ligget omkring 15 millioner, mens antallet af internt fordrevne har været jævnt stigende fra millioner og til i dag, hvor vi nærmer os det dobbelte med 33,3 millioner internt fordrevne. 51 MILLIONER FORDREVNE I ,7 millioner flygtninge 33,3 millioner internt fordrevne (IDP s) 1,2 million asylansøgere 5 UNOCHA. Surge Capacity Section. Overview of Niveau 3-kriserne i CAR, Filippinerne og Syrien fortsatte ind i 2014, mens nye niveau 3-kriser i Sydsudan og Irak kom til samme år. 6\n7 ADGANGEN TIL DE FORDREVNE Adgangen til de nødlidende er i stigende grad vanskeliggjort af fragmentering og radikalisering af væbnede grupper, manglende respekt for nødhjælpsarbejdet, sammenblanding af politiske indsatser og nødhjælp og manglende kendskab til og respekt for den humanitære folkeret. Antallet af angreb på nødhjælpsarbejdere er således steget markant igennem de sidste 10 år 6. Alene i 2013 var der 251 angreb, hvor 460 hjælpearbejdere blev ramt. Af disse blev 155 dræbt, 171 hårdt sårede og 134 kidnappede. Hovedparten af disse angreb skete i Syrien, Sydsudan, Afghanistan, Pakistan og Sudan. De fleste af nødhjælpsarbejderne er lokalt ansatte eller frivillige medborgere, som efterlader deres familier i en meget svær situation, hvis de dør eller bortføres i lange perioder. Der er mange årsager til, at respekten for de humanitære indsatser svækkes. Der er i den senere tid sket en højere grad af sammenblanding mellem militære og humanitære indsatser. Det nok mest kendte eksempel er taktikken om at vinde Hearts and Minds i Afghanistan, hvor krigen mod Taliban forsøgtes vundet med humanitære midler. En anden årsag er, at de vestlige lande, hvor mange nødhjælpsorganisationer har hjemsted og finansieres fra, i stor grad er part i eller opfattes som værende part i konflikterne. Flere konflikter er også såkaldte asymmetriske konflikter, hvor forskellige mindre oprørsgrupper kæmper mod siddende regeringers militære styrker (og indbyrdes mod hinanden). De har ikke kendskab til den humanitære folkeret eller de humanitære principper og oplever ydermere, at metoder, der ikke skåner hverken civile eller nødhjælpsarbejdere, er nødvendige for at sikre sejren. Konsekvensen er, at samtidig med at et stadig større antal mennesker drives fra hus og hjem, bliver det mere og mere vanskeligt at nå frem med upartisk hjælp til dem, som er i nød. KRISERNE ER LANGVARIGE, OG DE FLESTE FORDREVNE BLIVER I NÆROMRÅDERNE Udover at antallet af flygtninge og internt fordrevne er stigende, ses en tendens til, at kriserne bliver stadig mere langvarige. Af de fordrevne er 70 pct. fordrevet fra deres hjem i mere end 5 år, og den gennemsnitlige flygtning er flygtning i mere end 17 år. 17 år er meget lang tid, og i den periode kommer nye generationer til, ligesom tilknytningen til hjemlandet bliver stadig svagere. Der findes flygtningelejre, hvor tredjegenerations flygtninge stadig huses uden udsigt til at vende hjem eller blive lokalt integreret. Der er mange eksempler på langvarige flygtningekriser. I Kenya har der eksempelvis været ca flygtninge fra Somalia gennem de sidste 25 år, og for 5 år siden steg antallet dramatisk med yderligere ca Når flygtninge fra andre lande, herunder Sudan, Etiopien og Eritrea inkluderes, er det samlede tal for Kenya i dag over en halv million 7. Efter krisen i Sudan og Somalia er der lige så mange i Etiopien 8. I Pakistan og Iran, som har været hjemsted for millioner af afghanere, siden Sovjet invaderede Afghanistan i 1980 erne, befinder der sig henholdsvis ca. 1,6 million og knap 1 million flygtninge. Forholdene for mange af disse langtidsflygtninge er meget ringe. De har begrænsede rettigheder og ingen eller begrænset adgang til basale behov som sundhedsydelser, rent vand mv. Mulighederne for lokal integration i form af arbejdstilladelser, adgang til skolegang og lignende er ringe, og de fleste lever derfor i en form for limbo i årevis. 6 Aid Workers Security Report UNHCR. Statistics and operational data 8 Ibid. 7\n8 Et andet væsentligt fællestræk er, at langt de fleste forbliver i nærområdet. Knap 90 pct. befinder sig i nærområderne. Det ses på nedenstående graf, som viser flygtninge fordelt på verdensdele ved udgangen af Kilde: UNHCR Statistical Yearbook 2013 Grafen viser, at 45 pct. af alle verdens flygtninge p.t. befinder sig i Mellemøsten og Nordafrika. Det omfatter ikke bare syrere, men også irakere og især palæstinensere, som der er 5 millioner af. Afrika (hovedsagelig Østafrika) og Asien er tilsvarende hårdt belastede. Kun godt 10 pct. af verdens flygtninge kommer til Europa og set i forhold til antallet af flygtninge i nærområderne til verdens brændpunkter er stigningen af flygtninge i Europa relativt begrænset. Det er krisen i Syrien et godt eksempel på. Den har haft enorme konsekvenser for de nærliggende lande. Der er tale om den største fordrivelse af mennesker siden Anden Verdenskrig. Ved udgangen af 2014 var der i alt 3,7 millioner syriske flygtninge, svarende til 95 pct. af samtlige syriske flygtninge fordelt på henholdsvis Tyrkiet (1,55 millioner), Libanon (1,15 millioner), Jordan ( ), Irak ( ) og Egypten ( ) 10. Det betyder, at hver fjerde indbygger i Libanon er flygtning fra Syrien. Dertil kommer et ukendt antal ikke-registrerede flygtninge. Ifølge kilder i Libanesisk Røde Kors befinder der sig p.t. omkring ikke-registrerede flygtninge i Libanon, hvilket sammen med de registrerede i givet fald svarer til 45 pct. af befolkningen 11. UNHCR estimerer endog, at ved udgangen af 2015 vil antallet af syriske flygtninge i nærområderne være steget til 4,3 millioner. Den generelle udvikling kan ses på nedenstående graf, som klart viser, at de udviklede lande er vært for en stadig mindre andel af de mange millioner, der er drevet på flugt fra deres hjem. Grafen viser pct. af flygtninge i henholdsvis udviklingsregioner og udviklede regioner: 9 UM. tabel 2.1 i UNHCR Statistical Yearbook 2013 plus tallet for palæstinensiske flygtninge oven i summen for Nordafrika og Mellemøsten. 10 ACAPS. Syria four years on: No end in sight 11 Nabih Jabr, vicegeneralsekretær i Libanesisk Røde Kors 8\n9 Kilde: UNHCR. Global Trends 2013 DE MANGE FLYGTNINGE PRESSER DE SKRØBELIGE MODTAGERLANDE Det betyder, at en meget stor og stigende del af verdens flygtninge opholder sig i skrøbelige lande med få ressourcer og dårlige forudsætninger for at løse opgaven. Disse lande udfordres til bristepunktet, med stor risiko for yderligere lokal og regional destabilisering, idet sikkerhedsproblemerne kan spredes fra konflikten i et naboland. Fælles for lokalbefolkningen og flygtningene er et håb om, at situationen bliver kortvarig, hvilket jf. ovenstående meget sjældent er tilfældet. Flygtninge er ofte forbundet med teltlejre, men i virkeligheden bor kun 1/3 af verdens flygtninge i lejre. Mange lejre ændrer gradvis karakter til at ligne byer, og nogle er meget store 12. Langt hovedparten af verdens flygtninge bor nu i lokalsamfund og især i byer. Det gælder eksempelvis i Libanon, hvor de over 1 million syriske flygtninge er spredt ud over hele landet og er at finde i både store og små bysamfund men også ude i det åbne landskab. Libanon har ikke ønsket permanente bosættelser grundet erfaringerne med de palæstinensiske lejre i landet, som blev oprettet efter Israels dannelse og sidenhen aldrig er blevet ophævet. I det hele taget har mange lejre gennem historien ændret karakter til permanente eller halvpermanente lejre, og det i sig selv opfattes ofte af værtslandet som problematisk, idet flygtninges de facto-status dermed ændres. Det, at størstedelen af verdens flygtninge bor i lokalsamfundene, giver omvendt bedre muligheder for, at flygtninge i et samspil med de lokale indbyggere kan bringe medbragte ressourcer i spil og bidrage positivt til udvikling af lokalområderne. Flere undersøgelser har gjort op med myterne om flygtninge som økonomisk isolerede, afhængige og en byrde for lokalsamfundene 13. Disse undersøgelser viser, at flygtninge gennem efterspørgsel af produkter og service skaber arbejdspladser og bidrager med arbejdskraft, og at de, som bor i byerne, i meget høj grad klarer sig selv. For eksempel er det lykkedes en del afghanere at finde fodfæste som handelsfolk i Pakistan. Men hvis landene bliver presset for hårdt, kan dette omvendt skabe grobund for sociale spændinger mellem flygtningegrupperne og værtssamfundene. Der opstår konkurrence mellem 12 Eksempelvis er flygtningelejren Dadaab i Kenya den tredjestørste by i Kenya efter Nairobi og Mombasa. 13 Eksempelvis Humanitarian Innovation Project, Refugee Studies Centre, University of Oxford. 9\n10 flygtningene og værtsbefolkningen om jobs, huse, jord, vand og adgang til offentlige ydelser og andre ressourcer. Det skaber spændinger. I Libanon har undersøgelser vist 14, at hovedparten af de syriske flygtninge, som har arbejde i landet, betales under minimumslønnen. Det betyder, at de lokale libanesere har svært ved at konkurrere med den billige syriske arbejdskraft. Det er derfor en udfordring at etablere en mere holistisk tilgang til de humanitære indsatser, så de retter sig mere bredt mod at udvikle hele det samfund, der omgiver flygtningene. I lyset af konflikternes udvikling er det nødvendigt at udruste de berørte lokalsamfund til at håndtere en befolkning, der pludselig og måske permanent er blevet markant større. Dette kræver nytænkning og mange ressourcer. DET ETABLEREDE HUMANITÆRE SYSTEM SLÅR IKKE TIL Den beskrevne udvikling og udfordringer har i kombination med den vedvarende strøm af nye akutte kriser og katastrofer sat det internationale humanitære system under hårdt pres. De samlede FN-appeller om humanitær bistand lå således i 2004 på 3 milliarder USD, mens de 10 år senere var over 5 gange så høje med 17,9 milliarder USD i I 2015 appellerer FN-systemet om 22 milliarder USD til humanitær bistand. Som det fremgår af nedenstående graf, bliver disse appeller langtfra fuldt ud mødt. Det gule område viser den manglende finansiering. Lægges dertil Røde Kors-bevægelsen og Internationalt Røde Kors ikke finansierede behov, forøges tallene med 258 millioner USD og 179 millioner USD for henholdsvis 2012 og Kilde: Funding and unmet needs, UN-coordinated appeals, , GHA. Det betyder bl.a., at situationen i Syrien og i Syriens nærområder er helt uholdbar 15. Ved udgangen af 2014 havde 12,2 millioner ud af 18 millioner mennesker behov for humanitær hjælp i Syrien. Heraf var 5,6 millioner børn 16. Manglen på finansiering har været stigende, og i 2014 blev finansieringen af de humanitære behov kun mødt med 42 pct. i Syrien. På grund af kamphandlinger er det samtidig blevet mere vanskeligt at nå frem til de nødstedte i landet. I 14 ACAPS. Syria four years on: No end in sight 15 ACAPS. Syria four years on: No end in sight 16 Ibid. 10\n11 Syriens nærområder var kun halvdelen af behovene finansierede i Det betyder, at helt basale behov såsom mad, vand og sundhed ikke blev dækket, og at et meget stort antal børn ikke kommer i skole og får undervisning. I Tyrkiet gælder det eksempelvis for ikke mindre end 70 pct. af børnene 17. Det etablerede humanitære system slår med andre ord ikke til både for så vidt angår omfang og indhold. Der er ikke tilstrækkelig finansiering. De traditionelle modeller for humanitær bistand er stærkt udfordret af, at de er baseret på, at hjælpen er af midlertidig karakter, rettet mod de fordrevne. FN har hovedsagelig fokuseret på at hjælpe flygtningene med basale behov som mad, vand, lægehjælp og tag over hovedet, så de kan klare sig, indtil de kan vende tilbage. Men i praksis er de fordrevne fanget i halvpermanente kriser, som det bliver sværere og sværere at komme ud af. Effektiviteten af den humanitære indsats er således udfordret af en eksisterende kasse- og silotænkning i hjælpen. Udviklingen kræver, at der introduceres nye kombinationsmodeller, hvor humanitær hjælp og udviklingsbistand supplerer hinanden i et mere direkte samspil. Her bør bistanden rettes mod en bred vifte af kapacitetsopbyggende og støttende indsatser i de lokale værtssamfund som f.eks. skoler, hospitaler og jobskabelse. Højkommissær for UNHCR Antonio Guterres har således også påpeget, at den akutte hjælp til flygtninge skal kombineres med en langt større støtte til de lokalsamfund, som bærer byrden. Midlerne hertil kan komme fra området for langsigtet udvikling, der er otte gange så stort, uanset at værtslandene ikke normalt lever op til kriterierne for at få udviklingsbistand 18. Men selv hvis viljen til dette er til stede, er midlerne der p.t. ikke, og det udgør en fundamental udfordring for, at indsatsen kan nå alle med behov. 17 Ibid. 18 UNHCR Antonio Guterres, UNHCR has never had to address so much human misery in its 64-year history 11\n12 ANBEFALINGER: EN UDVIDET INDSATS FOR FLYGTNINGE I VERDENS BRÆNDPUNKTER OG NÆROMRÅDERNE Der skal findes politiske løsninger Indtil det lykkes at skabe fred, vil der være behov for massiv humanitær hjælp til flygtninge. Selv om der ultimativt er brug for politiske løsninger, har det internationale samfund hverken udvist tilstrækkelig vilje eller evne til at finde fungerende løsninger på de voldelige konflikter. Røde Kors anbefaler, at Danmark i højere grad skubber på for at finde nye og varige politiske løsninger i EU- og FN-regi, samt i dialogen med andre nøglepartnere, såsom medlemmerne af FN s Sikkerhedsråd. Der er behov for flere ressourcer til det humanitære arbejde Det store antal af langvarige, omfattende konflikter i verden kræver øget handling og flere ressourcer. På trods af det store politiske fokus på indsatser i nærområderne, så er støtten til disse områder alt for begrænset i forhold til de humanitære udfordringer. For mange kriser glemmes og er komplet underfinansieret, selv om de humanitære behov er enorme. Røde Kors anbefaler derfor en massiv mobilisering af ressourcer til verdens brændpunkter og nærområder med fokus på at afhjælpe den massive nød. Hjælpen skal prioriteres der, hvor nøden er størst ofte i de langvarige og glemte kriser. Dette kræver, at Danmark fortsat går foran med øgede midler til de humanitære kriser. Hvis den danske humanitære bistand skal følge med udviklingen i FN s appeller, skal den øges med 2 milliarder. Kan midlerne ikke findes andre steder, må de tages fra den langsigtede udviklingsbistand. Med en øget dansk humanitær bistand bør Danmark arbejde for, at alle EU-lande følger med stigningstakten. Respekten for de humanitære principper skal øges Manglende respekt for den humanitære folkeret og de humanitære principper betyder, at flere mennesker i konfliktområder drives på flugt, og at det bliver vanskeligere at nå frem med upartisk hjælp til de nødlidende. Røde Kors anbefaler, at Danmark støtter initiativer for at sikre øget respekt for den humanitære folkeret, herunder Røde Kors-bevægelsens arbejde med at udbrede kendskabet til den humanitære folkeret til væbnede grupper og til civilbefolkningen. Danmark skal også arbejde for at sikre, at den humanitære bistand gives med fuld respekt for de humanitære principper, og at politiske stabiliseringsinitiativer ikke får uhensigtsmæssige konsekvenser for den upartiske og neutrale nødhjælp. Dette kan bl.a. gøres ved at gennemføre uafhængige reviews af, hvorvidt EU-landenes humanitære indsatser efterlever the European Consensus on Humanitarian Aid. Større risikovillighed Manglende humanitær adgang efterlader millioner af internt fordrevne og den almindelige civilbefolkning uden adgang til nødhjælp. Uforudsigelighed præger de fleste situationer, hvor nødhjælpsarbejdet udføres, og besværliggør langsigtet 12\n13 i nødhjælpsarbejdet, så hjælpen når de mest sårbare og generisk planlægning. Nødhjælpsindsatser i højrisikoområder besværes af meget høje og urealistiske kontrolkrav fra donorers side. Røde Kors anbefaler, at flere midler og initiativer skal rettes mod humanitær hjælp og beskyttelse af de internt fordrevne, som er blevet tilbage og ikke er nået i sikkerhed i en flygtningelejr. Det gælder fx for størstedelen af de mennesker, der er ramt af krige og uroligheder i dele af Somalia og i Syrien. Det kræver, at midlerne skal gives med en øget risikovillighed blandt donorer, og at der skal være mere fleksible og realistiske regler for dokumentation og rapportering i forhold til at understøtte indsatser i højkonfliktområder. Det skal være muligt at flytte målet undervejs i planlægning og budgettering i langt højere grad, end det er i dag. Arbejdet i kriseområder er så uforudsigeligt, at jo mere detaljerede ansøgninger og budgetter skal være, jo flere ændringer skal der laves undervejs, hvilket ikke er effektivt. Danmark skal desuden sikre, at terrorlovgivning i Danmark og EU ikke begrænser mulighederne for at yde den humanitære hjælp, som er beskyttet og sanktioneret af folkeretten. Dette er særligt relevant i forbindelse med finansiering af indsatser i f.eks. De Besatte Palæstinensiske Områder, Colombia, Afghanistan og andre steder, hvor de facto-myndighederne er på EU's terrorlister. Der skal investeres mere i forebyggelse Der investeres ikke nok i forebyggelse af katastrofer og kriseforberedelse. Samtidig er den herskende tankegang og de gængse planlægningsværktøjer stadig præget af en adskillelse af nødhjælp og udviklingshjælp. Røde Kors anbefaler, at man i de langvarige flygtningekriser bruger en mere integreret udviklingsmodel, som spænder over både humanitære og udviklingsindsatser bygget på ideen omkring modstandsdygtige samfund og individer (Resilience Approach). Midlerne til langsigtet udviklingsbistand, som er 8 gange højere end til de humanitære indsatser, skal i øget omfang kunne anvendes i lande ramt af store flygtningeproblemer, på trods af at disse lande er kategoriseret som mellemindkomstlande. Dette gælder særligt lande som Jordan, Libanon og Irak, hvor vi klart kan se store humanitære behov, som kræver mere langsigtede udviklingsorienterede indsatser. Konkret anbefaler vi, at disse lande kan modtage midler over udviklingsrammen. Des tidligere vi sætter ind, des bedre og allerbedst virker det, når vi ruster lokalsamfund til at håndtere konflikter og katastrofer, allerede inden de indtræffer. Der er behov for, at vi opprioriterer dette, gennem opbygning af katastrofeberedskaber mv. Undersøgelser viser, at for hver ene krone, vi bruger på forebyggelse, sparer vi syv kroner på indsatsen, efter katastrofen er indtruffet. Derfor er der er også behov for, at Danmark handler tidligere på varslingssignaler for katastrofer, som f.eks. en fejlslået regn- og høstsæson, inden hungersnøden indtræffer. Det sparer både menneskeliv og penge. Ligeledes er der behov for, at vi bliver længere efter en katastrofe eller en konflikt for at undgå, at et land falder tilbage i fattigdom. 13\n14 Øget støtte til lokalsamfund, som er ramt af store flygtningestrømme Nærområderne til verdens brændpunkter er under hårdt pres. Foruden hjælp til de, der er drevet på flugt, er der også behov for at afhjælpe de lokale og negative følgevirkninger, som store flygtningestrømme kan have. Røde Kors anbefaler en øget finansiering og kapacitetsopbygning af de lokale aktører, som arbejder i nærområderne. Det vil gøre dem i stand til at hjælpe bedre. Med udsigt til at de fleste flygtningekriser er langvarige, er det vigtigt i videst mulige omfang at ruste de lokale aktører til at håndtere indsatsen, fremfor at verdenssamfundet overtager. Kapacitetsopbygning bør ske så tidligt som muligt. Endvidere skal de lokalsamfund og værtsfamilier, som huser de mange fordrevne, rustes i forhold til infrastruktur og basale ydelser såsom sundhed. Programmer bør iværksættes til at styrke den sociale sammenhængskraft og dermed modvirke de mange konflikter, der kan opstå i kølvandet på store flygtningestrømme. Bedre beskyttelse af civile Civile udsættes i stigende omfang for krænkelser, ofte relateret til seksuel vold, begået af enten krigens parter eller andre civile. Aktiviteter, der sigter på at forebygge overgreb eller hjælpe, efter overgrebene er sket, er ofte underfinansieret. De, som begår overgrebene, undgår desuden ofte retsforfølgelse. Røde Kors anbefaler derfor, at Danmark og EU prioriterer arbejdet med beskyttelse af civile, herunder psyko-sociale indsatser, som kritiske indsatser (life-saving) og sikrer den nødvendige finansiering hertil. Innovation i den humanitære indsats Den humanitære indsats skal konstant udvikles i forhold til både konflikters impaktindvirkning og den teknologiske udvikling. Vi skal hele tiden udvikle nye redskaber, der gør den humanitære indsats mere effektiv. Et godt eksempel på dette er de nye muligheder for at få den rette hjælp frem til tiden, som nye globale kommunikationsteknologier har betydet for nødhjælpsarbejdet. Røde Kors anbefaler derfor, at alle humanitære aktører adopterer strategier for at sikre innovation i det humanitære arbejde. Det handler om at adoptere ny teknologi og indarbejde resultater fra forskning, ny viden om f.eks. ernæring, sygdomsbekæmpelse og forebyggelse af katastrofer. Den humanitære innovation skal ske i samarbejde med humanitære organisationer, den private sektor og relevante forskningsmiljøer om udviklingen eller tilpasningen af nye værktøjer, der væsentligt kan forbedre menneskers muligheder for at overleve katastrofen, og for efterfølgende at genskabe et værdigt liv. 14\n15 Foto: Tommaso Della Longa / Italian Red Cross EU S ASYLPOLITIK Denne del af rapporten redegør for EU s fælles asylpolitik og for Danmarks stilling hertil. De væsentligste regler og elementer gennemgås, og status for implementering af disse beskrives. Til sidst gives perspektiver på mulige ændringer i systemet. Forfattere: Thomas Gammeltoft-Hansen, forskningsleder ved Institut for menneskerettigheder, og Eva Krogsgård Nielsen, forskningsassistent. EU S EKSISTERENDE ASYLPOLITIK Asylpolitik har været en del af EU-samarbejdet siden Amsterdam-traktaten, og der er i dag fælles regler på alle væsentlige områder. Udviklingen har dog ikke været problemfri. Ligesom i Danmark er asylområdet blevet politisk følsomt i mange andre medlemslande, hvilket har skabt nervøsitet for at afgive suverænitet på et så vigtigt indenrigspolitisk område. Processen er gentagne gange blevet forsinket, og de resulterende regler er præget af politiske kompromiser og hensyn. Når det alligevel er lykkedes at harmonisere dette område, skyldes det for det for det første ønsket om at undgå negativ konkurrence og såkaldte spill-over -effekter, hvor stramninger i ét lands politik risikerer at medføre større pres på nabolandene. For det andet bekymringen for asylshopping, hvor asylansøgere afvist i et medlemsland frit kan rejse videre og søge i de andre EU-lande. Endelig spiller det formentlig ind, at EU s asylpolitik er blevet vedtaget i en periode, hvor hele EU oplevede en generelt faldende tilstrømning af asylansøgere. Det er modsat en af udfordringerne i dag, at tilstrømningen har været støt stigende siden Det fælles europæiske asylsystem består overordnet af tre elementer. Disse elementer er værktøjer, der skal sikre en ensretning af medlemslandenes asylprocedurer. 1. Dublin-systemet består af Dublin-forordningen og fingeraftryksdatabasen Eurodac. Dublinsystemet beskrives normalt som hjørnestenen i EU s asylpolitik og afskærer flygtninge muligheden for at søge asyl i flere forskellige EU-lande. Hovedprincippet er, at det er det land, en asylansøger først ankommer til, der er ansvarlig for at tage imod og behandle ansøgningen. Dublin-forordningen er blevet revideret ad flere omgange, men fordelingsprincippet med første ankomstland gælder stadig. 15\n16 2. Asyldirektiverne fastsætter fælles regler for, hvem der har krav på asyl (Kvalifikationsdirektivet), hvilke retsgarantier der gælder for asylbehandlingen (Proceduredirektivet), og hvilke rettigheder asylansøgere har i forhold til f.eks. indkvartering, økonomisk bistand og arbejde (Modtagelsesdirektivet). Direktiverne følger overordnet set de krav og standarder, der følger af internationale konventioner. På enkelte områder, f.eks. i forhold til personer, der flygter fra væbnet konflikt, har EU-reglerne dog været med til at sikre en udvidet beskyttelse, som sidenhen er blevet overtaget af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol. 3. Det Europæiske Asylstøttekontor (EASO) har mandat til at styrke samarbejdet omkring det fælles europæiske asylsystem. Asylstøttekontoret kan derudover give praktisk støtte til medlemslande, der oplever et særligt pres på deres asylsystem. Bekymringen for overstatslig kontrol betyder, at EASOs mandat er mere begrænset end f.eks. søster-agenturet FRONTEX, der skal styrke samarbejdet omkring grænsekontrol. Både EU-Domstolen og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol har desuden haft stor betydning i forhold til at tydeliggøre og sætte rammer for EU s asylpolitik. EU-Domstolen har de seneste år truffet flere vigtige afgørelser, der har sikret en mere udvidet beskyttelse af flygtninge. Det gælder i forhold til konfliktflygtninge og Dublin-reglerne, hvor domstolen har lagt vægt på familiens enhed og barnets tarv i forbindelse med overførsler. EU-Domstolen har desuden haft en vigtig betydning i forhold til fortolkningen af Flygtningekonventionen, bl.a. i forhold til homoseksuelle asylansøgere og konvertitflygtninge. EU s asylpolitik reflekterer desuden Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, der fastsætter, at personer, der risikerer tortur, umenneskelig eller nedværdigende behandling, tilsvarende har ret til asyl. Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol er desuden gået ind i sager om bl.a. Dublin-systemet, hvor Dublin-overførsler risikerer at stride mod konventionen. Det gælder bl.a. i forhold til Grækenland, hvor en dom fra 2011 indtil videre helt har sat en stopper for andre landes mulighed for at sende asylansøgere tilbage til Grækenland på grund af kritisable levestandarder samt manglende realitetsbehandling af asylansøgninger i Grækenland 19. En dom fra 2014 betyder tilsvarende, at overførsler af børnefamilier til Italien kun kan ske, hvis Italien kan garantere ordentlige indkvarteringsforhold M.S.S v. Belgien og Grækenland (sagsnr /09) 21/1/ Tarakhel v. Schweiz (sagsnr /12) 04/11/\n17 Antal asylansøgninger til EU ( ) (Kilde: Eurostat) DET DANSKE RETSFORBEHOLD Det danske retsforbehold betyder, at Danmark i princippet står uden for EU s asylpolitik. Der er dog en række væsentlige undtagelser. Det gælder for det første Dublin-systemet, hvor Danmark deltager gennem en såkaldt parallelaftale. Danmark er desuden med i Schengen-samarbejdet og er derfor bundet af EU s regler for bl.a. udsendelse af afviste asylansøgere og deltager i den fælles grænsekontrol. Danske myndigheder er således med i de fælles FRONTEX-operationer på Middelhavet og langs den græsk-tyrkiske grænse. Selvom Danmark ikke er retligt bundet af asyldirektiverne, kan man diskutere, hvorvidt Danmark alligevel har et politisk ansvar for at sikre, at de danske regler ikke afviger fra EU-reglerne. Dublinsystemet kræver ensartede standarder i forhold til asylsagsbehandling, asylkriterier og modtagelsesforhold, hvis asylansøgere skal kunne sendes tilbage til et andet medlemsland uden at bryde med f.eks. menneskerettighederne. Norge, der også er med i Dublin-systemet, har således valgt konsekvent at gennemføre alle EU s asylregler. Meget tyder på, at EU-Domstolens fortolkning tilsvarende har haft en indirekte virkning i forhold til den danske asylpraksis. Danmark er endeligt bundet af de internationale menneskerettighedskonventioner, og EU-Domstolen har tilsvarende haft en betydning i fortolkningen af disse. Selvom Danmark har mulighed for at føre en selvstændig asylpolitik på grund af retsforbeholdet, er det i praksis begrænset, hvor meget strammere de danske regler kan være i forhold til resten af EU. FRA REGLER TIL REALISERING Det fælles europæiske asylsystem er politisk vedtaget, men realiseringen af EU s asylregler møder en række udfordringer i praksis. Flere EU-lande lever ikke op til hverken EU s regler eller menneskerettighederne. Samtidig er Dublin-systemet kommet under stigende politisk pres fra de sydlige og østlige lande, der på grund af deres geografiske placering må tage imod stadig flere asylansøgere. Bagved disse problemer ligger en mere grundlæggende solidaritetskrise. Det gælder internt, EU-landene imellem. For selvom EU-reglerne gentagne gange henviser til solidaritetsprincipper, er der fortsat ikke politisk vilje til mere grundlæggende at genforhandle Dublin-regler eller på anden måde sikre en mere ligelig fordeling af flygtninge. Det gælder også eksternt, hvor den humanitære krise på Middelhavet og det voksende flygtningepres i 17\n18 nærområderne er udfordringer, som kan få store konsekvenser, hvis EU ikke formår at finde en mere langtidsorienteret og sammenhængende politik. RETLIGE MANGLER OG UKLARE FORMULERINGER Regelmæssigt er man i EU nået langt med de fælles asylregler, der i vidt omfang bygger på respekt for internationale konventioner og standarder. Reglerne har haft en positiv betydning i mange EUlande, hvor forholdene for asylansøgere og flygtninge er blevet væsentligt forbedret. Men som det ofte gør sig gældende for EU-regler, er asylpolitikken også udtryk for politiske kompromiser, og reglerne er formuleret i uklare og vage termer. Fortolkningen af asyldirektiverne varierer derfor betydeligt landene imellem. EU-Domstolen har de seneste år forsøgt at afhjælpe dette og i sin fortolkning generelt højnet beskyttelsesniveauet. Det gælder blandt andet i sager vedrørende homoseksuelle, konvertitter og konfliktflygtninge. Der er fortsat enkelte områder, hvor EU-reglerne er mangelfulde eller problematiske ud fra et menneskeretligt perspektiv. Det gælder for eksempel frihedsberøvelse, og flere medlemslande frihedsberøver per automatik asylansøgere. I forbindelse med børn, herunder uledsagede mindreårige, kræves det ikke, at medlemslandene indkvarterer børnene i institutioner, hvor der er personale og faciliteter, der kan imødekomme deres behov 21. Der er ligeledes retlige mangler, hvad angår juridisk bistand og retten til information om årsagen til eventuel frihedsberøvelse. IMPLEMENTERING AF REGLERNE Selv hvor de fælles regler er tydelige, er der desuden stor forskel på, hvor gode de enkelte EUlande er til at følge dem. Værst står det til i Grækenland, hvor kombinationen af økonomisk krise og en markant stigning i antallet af asylansøgere fik asylsystemet til at bryde sammen. Til trods for væsentlige forbedringer er det græske asylsystem stadig ikke på fode i dag. Det er i praksis svært eller umuligt at indgive en asylansøgning. Modtagelsesforholdene er stærkt kritisable, og mange flygtninge må leve på gaden eller i overfyldte detentionscentre. Flere vidnesbyrd beretter endeligt om, at de græske myndigheder tvangsmæssigt tilbageviser migranter ved grænsen uden at tage stilling til, om der er flygtninge imellem. De seneste år har Italien tilsvarende oplevet en betydelig stigning i antallet af asylansøgninger, og mange af disse er henvist til at leve på gaden uden nogen former for hjælp, hvilket er i strid med både EU-reglerne og menneskerettighederne. Bulgarien har tilsvarende oplevet et øget pres. Stærkt problematiske modtagelsesforhold og eksempler på tvangsmæssig tilbagevisning ved grænsen har ligeledes betydet, at en række medlemslande har indstillet Dublin-overførsler til Bulgarien for ikke at krænke menneskerettighederne. Ungarn er gentagne gange blevet kritiseret for ulovligt at frihedsberøve asylansøgere og migranter uden ordentlige ernærings- og sundhedsmæssige forhold. Derudover er der mangel på information og juridisk bistand til asylansøgere. DUBLIN-SYSTEMET UNDER PRES Det store pres på især de syd- og østeuropæiske lande skal ses i tæt sammenhæng med Dublinsystemet, der i sig selv bidrager til en mere ulige fordeling af asylansøgere i EU. Langt de fleste Dublin-overførsler sker efter reglen om første ankomstland. De lande, der har ydre EU-grænser, er 21 Europa-Parlamentets og Rådets Direktiv 2013/33/EU af 26. juni 2013 om fastlæggelse af standarder for modtagelse af ansøgere om international beskyttelse (omarbejdning), artikel 11, stk\n19 derfor forpligtet til at modtage både dem, der søger asyl med det samme, og asylansøgere, der bliver sendt tilbage fra andre EU-lande, fordi de er taget videre for at søge asyl der. Skiftende migrationsruter kan derudover lægge et ekstraordinært stort pres på enkelte EU-lande. Grækenland oplevede fra 2000 til 2007 en stigning i antallet af asylansøgere på mere end 800 pct. Et nyt hegn på grænsen til Tyrkiet og forstærket grænsekontrol med hjælp fra de andre EU-lande har siden dæmmet op for tilstrømningen, hvilket dog kun har øget presset på bl.a. Italien og Bulgarien, der begge har oplevet store stigninger i antallet af asylansøgninger fra 2012 og frem. Dette ses tydeligt i nedenstående graf. 850 Relativ udvikling i antal asylansøgninger ( ) år 2000 = index 100 (Kilde: Eurostat) European Union (27 countries) Germany Italy Bulgaria Greece Sweden Som nævnt ovenfor har Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol flere gange vurderet, at Dublin-overførsler kan være en krænkelse af menneskerettighederne. Dette har sat Dublinsystemet helt ud af spil i forhold til Grækenland, og i forhold til Italien skal der søges særlige diplomatiske garantier i forhold til børnefamilier. Nationale domstole og myndigheder har tilsvarende stoppet Dublin-overførsler til visse lande, på grund af problematiske modtagelsesforhold. Det gælder bl.a. Bulgarien, hvor også FN s Flygtningehøjkommissariat opfordrer til generelt at suspendere Dublin-overførsler. 19\n20 De røde cirkler viser, hvilke EUlande der foretager flere Dublinoverførsler end de modtager. De blå cirkler viser, hvilke lande der modtager flere, end de sender. (Kilde: Eurostat). Samtidig vokser den politiske modstand i forhold til Dublin-systemet. Tegner man et kort over, hvilke lande der henholdsvis afsender og modtager flest Dublin-overførsler, er det tydeligt, at det er alle de sydlige og østlige medlemslande, der må holde for. Lande som Danmark ligger omvendt i læ og kan hvert år sende flere asylansøgere tilbage til andre lande, end vi selv modtager. Især de sydeuropæiske lande presser på for at genforhandle, hvad de gamle EU-lande indtil videre har afvist. Endelig har enkelte lande valgt helt at ignorere Dublin-reglerne, enten ved at nægte at acceptere overførselsanmodninger eller ved ikke at registrere asylansøgerne i første omgang. Dublinsystemet forudsætter, at alle lande optager asylansøgernes fingeraftryk i Eurodac-databasen, så et senere ankomstland kan tjekke, om asylansøgere allerede er registreret i andre lande. Eurodacsystemet er således Dublin-systemets akilleshæl, da de andre lande ikke kan bevise, hvor asylansøgerne først er ankommet, hvis dette lands myndigheder ikke optager fingeraftryk. Samlet er Dublin-systemet under så stort pres, at det snarligt risikerer at bryde sammen, hvis ikke de politiske og praktiske udfordringer imødegås. Systemet kan ikke holde til, at Dublin-overførsler til flere lande må sættes i bero, fordi de pågældende lande hverken overholder EU-reglerne eller menneskerettighederne. Samtidig er systemet politisk sårbart, da forfordelte lande kan vælge helt eller delvist at holde op med at optage fingeraftryk, hvilket i praksis umuliggør tilbagesendelse. DØDEN PÅ MIDDELHAVET Den fjerde store udfordring er i forhold til de flygtninge og migranter, der endnu ikke har nået EU s territorium. Øget grænsekontrol og visumkrav betyder, at flygtninge er tvunget til ulovligt at krydse EU s ydre grænser, ofte med stor personlig risiko. Hvert år dør tusindvis af migranter og asylansøgere i forsøget på at krydse Middelhavet, der i dag udgør en af de mest benyttede ruter. Alene i 2014 blev der registreret dødsfald. Dermed er Middelhavet den absolut farligste migrationsrute og tegner sig ifølge International Organization for Migration for 65 pct. af alle 20\n21 migrationsrelaterede dødsfald i verden. Der er mere end bekræftede dødsfald igennem de sidste to årtier, og det reelle tal er formentligt langt højere, da mange dødsfald aldrig registreres Dødsfald, jan - dec 2014 (Kilde: The Missing Migrants Project, IOM) pct Bay of Bengal Caribbean Central America East Africa Horn of Africa Mediterranean Northern Europe Sahara Southeast Asia Souteast Europe Southern Africa Southern Asia US-Mexico Western Europe Denne situation blev i længere tid stort set ignoreret af både EU og de enkelte medlemslande. Først i 2013, hvor mere end 360 migranter døde efter endnu et forlis ud for den italienske ø Lampedusa, blev der for alvor sat politisk fokus på problemet. Flere EU-lande ytrede for første gang ønske om sammen at gøre mere for at ændre situationen. Italien iværksatte selvstændigt Mare Nostrum, et ambitiøst havredningsprogram for den italienske flåde og kystvagt, der formåede at redde mere end migranter det efterfølgende år. Konkrete reformer fra de andre EUlande er til gengæld udeblevet. Det eneste, man kunne enes om, var at øge grænsekontrollen og at styrke samarbejdet med de sydlige Middelhavslande for at begrænse flygtninge- og migrationsstrømmen mod Europa. Italien valgte at indstille Mare Nostrum i efteråret 2014 med henvisning til de store omkostninger, der var forbundet med programmet (ca. 850 millioner kr.) og manglende solidaritet i forhold til modtagelsen af asylansøgere. Til erstatning har EU igangsat en fælles grænsekontroloperation, Triton. Budgettet for den samlede EU-operation er dog kun en tredjedel af budgettet for Mare Nostrum, og operationszonen er begrænset til den europæiske side af Middelhavet. Mange forventer derfor, at dødstallet igen vil stige. Udfordringen i forhold til Middelhavet er desuden uklare eller manglende regler. Flere af de sydlige Middelhavslande nægter at anerkende de internationale havredningsregler, der i princippet gør hvert land ansvarlig for at koordinere og ilandsætte migranter indenfor en klart defineret zone af Middelhavet. Blandt de europæiske lande har der tilsvarende været uenighed om fortolkning af reglerne. Bl.a. Italien og Malta har gentagne gange været uenige om, hvor migranter skulle landsættes, og dermed hvilket land der var ansvarlig for den efterfølgende asylbehandling. Forskellige definitioner af begrebet havsnød har desuden trukket redningsoperationer i langdrag. Ifølge Malta er et sø-fartøj først i havsnød, når det aktivt synker, samt har udsendt en anmodning om assistance. Ifølge italiensk definition er et fartøj, der ikke er egnet til at sejle, per definition i havsnød. EU har for nylig vedtaget fælles retningslinjer for havredning i forbindelse med FRONTEXkoordinerede indsatser ved EU s eksterne grænser. Retningslinjerne har blandt andet tydeliggjort definitionen af havsnød og fastslår, at grundlæggende flygtningeretlige garantier også gælder for asylansøgere, der bliver reddet i internationalt farvand. Retningslinjerne er dog fortsat mangelfulde og efterlader et ganske stort skøn til den enkelte kystvagt i forhold til tilvejebringelse af juridisk bistand, tolke og sundhedspersonale. Derudover gælder retningslinjerne ikke for de sydlige 21\n22 Middelhavslande og heller ikke for FRONTEX-operationer i deres territorialfarvand. På den måde åbnes der op for, at man igennem aftaler med tredjelande kan omgå eller forskyde ansvaret for blandt andet flygtninge. PERSPEKTIVER FOR ÆNDRINGER Konsekvenserne af de beskrevne udfordringer kan pege på forskellige mulige ændringer på EUniveau. Overordnet peger flere forhold på, at den nuværende asylpolitik er uholdbar, og at det fælles asylsystem risikerer at bryde sammen, hvis EU-landene ikke formår at udvise større solidaritet både internt og i forhold til nærområdelandene. Løbende fortolkning fremfor revision af asyldirektiverne Det er usandsynligt, at man indenfor de næste år vil se væsentlige ændringer i de fælles regler for behandling og modtagelse af asylansøgere. De nuværende asyldirektiver blev vedtaget i perioden , og mange lande ønsker ikke at åbne nye forhandlinger. Det vil under alle omstændigheder være en proces, der kan tage lang tid, og hvor det kan blive svært at nå til enighed, da der er stærke politiske interesser på spil i næsten alle medlemslande. Den løbende fortolkning af de fælles regler kan dog få store konsekvenser i praksis, og især EU-Domstolen kan få en vigtig rolle. Nødvendig genforhandling af Dublin-systemet På trods af et voksende politisk pres fra de syd- og østeuropæiske lande, er der fortsat ikke flertal for at genforhandle Dublin-forordningen. De betydelige problemer kan dog tvinge medlemslandene til forhandlingsbordet, og Dublin-systemet kan næppe holde til, at Dublin-overførsler i praksis suspenderes i forhold til flere større lande. Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, EU- Domstolen, nationale domstole og enkelte landes manglende politiske vilje til at overholde EUreglerne kan hver især blive udslagsgivende. Mange af problemerne med implementeringen af det fælles europæiske asylsystem og situationen på Middelhavet peger desuden tilbage på Dublinsystemet og behovet for en mere ligelig fordeling af asylansøgere landene imellem. Humanitær indsats på tværs af Middelhavet Den humanitære ånd efter Lampedusa-tragedien i 2013 er tilsyneladende væk igen, og mange lande er bekymrede for, at en mere omfattende redningsaktion vil betyde større tilstrømning. De store antal dødsfald kan dog næppe ignoreres. Fælles løsninger på EU-niveau hænger nøje sammen med revision af Dublin-reglerne eller et internt genbosætningsprogram. En lige så vigtig udfordring er at sikre fælles regler og bedre samarbejde i forhold til de sydlige Middelhavslande, hvor det er praktisk muligt. Der er endelig behov for at skabe reelle alternativer til den farefulde færd over Middelhavet. Det kan for eksempel være udstedelse af humanitære visa til prima facieflygtninge og mulighed for at søge asyl på EU-medlemslandenes ambassader. EU s kommissær for migration, Dimitris Avramopoulos, omtalte denne mulighed i relation til situationen på Middelhavet og de pressede nærområder tidligere i år. Risiko for kollaps i nærområdelandene Nærområdelandenes store flygtningepres har betydet, at der det sidste halve år har været lukket visse grænseovergange og indført visumkrav i forhold til blandt andet syriske flygtninge. Dette påvirker også flygtningestrømmene til Europa. Om end der er relativ bred politisk enighed i EU om, at der er behov for mere økonomisk bistand, så er handlingerne ikke fulgt med intentionerne. Flere eksperter peger på behov for strategiske genbosætningsprogrammer, hvis nærområdelandene fortsat skal forventes at tage imod det store flertal af verdens flygtninge. Det drøftes også, om alternativ adgang til at søge asyl i EU tilsvarende kan aflaste nærområdelandene. 22


2 år siden - af kino.dk, Foto: kino.dk/Nordisk Film\nVi varmer op til Hereditary med skræk og rædsel\nSå skal der gyses igennem. Denne podcast står nemlig i skrækfilmens tegn, da vi varmer op til den overnaturlige horrorfilm Hereditary, som har premiere den 28. juni. Du kan desuden vinde billetter til den urovækkende film i podcasten – så lyt med og deltag, hvis du altså tør?\nI dagens afsnit peger vi således på seks film, du kan varme op med inden biografturen med ’Hereditary’ – ja, eller se efterfølgende, hvis du er sulten efter mere gru i samme grumme boldgade. Endvidere snakker vi også om de horrorfilm, som har gjort de største indtryk på os, hvor vi kommer omkring både kannibal-gnaskeri, dukkesex og et japansk VHS-bånd.\nVi kommer blandt andet også omkring løbende zombier versus langsomme zombier, mens vi videre kigger på hvilke mange spændende gyserfilm, der venter forude.\nDu kan lytte til podcasten herunder, mens du også kan finde den på iTunes, hos libsyn og i din podcast-app på din iPhone, hvor du ligeledes også kan finde vores øvrige episoder.\nDu er altid velkommen til at sende os ris, ros og idéer på podcast@kino.dk – og husk endelig også at abonnere på podcasten, så du ikke misser et afsnit.\nKino.dk podcast #5 – indhold:\n00:03:36: ‘Hereditary’ og lignende gys\n00:16:48: For eller imod?\n00:21:48: Gyserfilm, der ændrede vores liv\n01:22:23: Afslut sætningen…\n01:24:28: Gyserfilm vi glæder os til\nSeks film, du kan varme op til ’Hereditary’ med:\n- ’Rosemary’s Baby’ (1968)\n- ’Don’t Look Now’ (1973)\n- ’The Exorcist’ (1973)\n- ‘The Conjuring’ (2013)\n- ‘The Babadook’ (2014)\n- ‘The Witch’ (2015)\nHorrorfilm, der ændrede vores liv (hør hvorfor i podcasten):\n- ‘Carrie’ (1976)\n- ‘The Shining’ (1980)\n- ‘Ringu’ (1998)\n- ‘Bride of Chucky’ (1998)\n- ‘Midsommer’ (2003)\n- ‘Saw II’ (2005)\n- ‘The Texas Chain Saw Massacre’ (1974)\n- ‘Cannibal Holocaust’ (1980)\n- ‘Henry: Portrait of a Serial Killer’ (1986)\nFørste trailer til gyseren The Nun\nKino.dk podcast #3: Thrilleren Den skyldige og danske krimifilm gennem tiden\nKino.dk podcast #2: Vi varmer op til Jurassic World 2 med dino-action\nNy gyser skal skildre Weinsteins seksuelle overgreb\n"Den mest sindssyge gyser i årevis"\nMit største filmtraume er…\nFedt der bliver snakket igennem om de film i har valgt og dejligt i har valgt så forskelligt. The Texas Chainsaw Massacre themet lyder endnu mere uhyggeligt når man ikke ser filmen.\nDer er ikke så mange horrorfilm der har ændret mit liv som sådan, men kan prøve at nævne 3. Halloween (1978) var den allerførste horrorfilm jeg kan huske jeg så, var 8 år og havde lånt den på VHS nede på det lokale bibliotek (ved ikke hvorfor de lod mig låne den, måske fordi jeg også havde noget Tintin eller Rejsen til Amerika med i stakken, som fik den til at forsvinde lidt i mængden). En anden er Saw, er stor fan af serien (Btw godt valg Hartvig), mange ser det som tortur porno, men får mig er det alt andet end det, det ville fylde alt for meget hvis jeg skulle skrive "alt det andet" ned her :) Den sidste er en jeg fornyligt har set The Human Centipede 2 (Full Sequence), der skal rigtig meget til før man får en reaktion hos mig, men alligevel sad jeg for mig selv og tog mig selv i at sige "HVAD?" og "AD!", den første fandt jeg ret underholdene men her er der virkelig skruet op for blod, lort og tusindben. Filmen skulle eftersigende være for frastødende at se i farver så de måtte lave det til en sort/hvid film, hvilket jeg synes bare er med til at sætte fantasien mere fri og nogle billeder/scener bliver nærmest trykt ind i hukommelsen, så man ikke lige glemmer den, så jeg synes det er held i uheld at de måtte lave det til en sort/hvid film. Filmen har også en af de mest vamle og klammeste karakterer jeg nogensinde har set, og som jeg synes er fantastisk spillet.\nHorror franchise som Scream, Halloween, Fredag den 13., Saw osv. Og som en af jer kom lidt ind på (Tror jeg var Hartvig), så er det ligesom at når der kommer en ny horror franchise, så skal den overgå de tidligere med at være mere blodig og voldelig, og det lokker jo teenagere når det netop bliver vildere og måske lidt forbudt.\nBjarke Friis Kr...→ Michael 2 år siden\nVi er super glade for, at du lytter med - og skønt at høre, at du er nede med, at vi snakker de valgte horrorfilm igennem :)\nDet er bestemt også nogle både vilde og skønne skrækfilm, du der nævner. 'Halloween' er også en af mine absolutte favoritter :) Og ja, jeg er blandt andet også ret begejstret for både 'The Human Centipede (First Sequence)' samt 'The Human Centipede II (Full Sequence)' - dejligt vamle film.\n/ Mvh. Bjarke, kino.dk


Løsning: Outlook stoppet arbejde efter Windows 10 Update - k2rx.com\nE-mails er en vigtig del af vores liv, og hvis du finder et lille problem med dem, kommer hele din verden ned. Forestil dig, at du ikke kan sende en e-mail eller ikke synkronisere din konto i flere dage, bare fordi du har opgraderet dit system! Frustrerende, er det ikke?\nMed den seneste Windows 10-opgradering rullet ind, er der en pulje af problemer for brugerne, som på en eller anden måde forbliver uløste. Et sådant problem er ikke-funktionen af Outlook efter Windows 10 Upgrade. Hvis du også rammes af denne situation, skal du udføre følgende trin.\nMetode 1: Deaktiver de tilføjelser\nFor at løse dette problem foreslås det at starte Outlook i sikkerhedstilstand ved at trykke på Windows + R-tasten. Det åbner Kør kasse.\nSkriv følgende kommando i Run Box, og tryk OK: Outlook.exe / Safe.\nHvis du er i stand til at arbejde med Outlook i fejlsikret tilstand, er det næste skridt at deaktivere tilføjelsesprogrammerne. Følg disse trin for at gøre det:\nGå til Filer> Valg> Tilføj ins\nFra Administrer: COM-tilføjelser, vælg Go-knappen. Fjern markeringen i afkrydsningsfeltet Tilføjelser for at deaktivere det.\nEn anden grund til forekomsten af dette problem er prydet for at være korruption af data som følge af opgradering. Fejlen kan oplyse dig om, at den ikke kan åbne filerne, fordi den ikke havde nogen tilladelse endnu, men du kan prøve at genoprette din e-mail-konto.\nÅbn din mappe på skrivebordet, og åbn derefter dokumenterne.\nNu åbner du Outlook-filerne for at kontrollere sikkerhedsrettighederne for dem.\nHvis Home User-tilladelse fjernes, tillader du dem øjeblikkeligt.\nNu vil din konto fungere fint.\nMetode 3: Åbn outlook i sikker tilstand\nStart din Outlook-app i en sikker tilstand. For at gøre dette behøver du bare at trykke på Windows + R-tasten. Kør kasse åbnes.\nIndtast Outlook.exe / Safe i kørslen, og tryk på Enter\nNu kan du arbejde i sikker tilstand. Du skal også deaktivere add-ins.\nFor at deaktivere dem, skal du klikke på menuen Filer og gå til valgmuligheder\nKlik på Tilføj ins.\nKlik på Gå i Administrer COM Ad-annoncer. Ryd afkrydsningsfelterne, og du er færdig.\nHvis din systemcheckeren ikke kan finde fejlfilerne, kan du også prøve at udføre en ren installation af Windows. Før du gør det, skal du sikre korrekt sikkerhedskopiering af dine data og vigtige filer, så de ikke slettes under processen. Du kan prøve at geninstallere Outlook, hvis ingen af ovenstående løsninger virker for dig.


folketidende.dk - Lolland og Falster samlet et sted - Forside - Lolland - Erhvervsformand efter lukning: Ser dystert ud\nSnart står endnu en butik i Rødby tom.\n15. november 2019 kl. 06:32 Af Niki Treumer Mogensen\nRØDBY HN Shop i Rødby lukker efter 30 år. Tøjbutikken indledte onsdag lukkesalg, og butikken er den seneste i byen, der drejer nøglen, efter kiosken for nylig lukkede.\nUdviklingen ærgrer formand i Sydlollands Borger- og Erhvervsforening, Michael Wriedt.\n- Det er jo trist. Der er snart ikke flere butikker tilbage i byen. Det ser dystert ud, for der er ikke rigtig nogen, der vil åbne en butik i Rødby. Og gør de det, så lukker de meget hurtigt igen, siger han.\nFormanden påpeger, at der stadig er Home Farver, der har overtaget flere funktioner fra kiosken, bager, møbelbutik og Netto og Aldi. Desuden findes blandt andet apotek, hobbybutik, fodterapeut og trælast.\nDermed er der endnu ting for de handlende, men Michael Wriedt kan ikke sige, hvorfor udviklingen er, som den er. Erhvervsforeningen, mener han, kan ikke gøre noget for at vende den.\nLæs også artiklen: Turisme og vedligehold kan hjælpe"\nErhvervsforeningens formand understreger dog, at der sker ting med de tomme butikker.\n- Købstadshotellet er ved at udnytte de bygninger, der står tomme, siger han med henvisning til det hotel, der er på vej i nogle af byens gamle butikker.\nDe første værelser er på vej i den gamle urmager i Østergade 27.\nOgså arbejdet med Femern-forbindelsen kan hjælpe.\n- Når først de er i gang med arbejdet, så tror jeg også, der sker et eller andet. Det håber jeg meget på, siger Michael Wriedt.\nHan mener i øvrigt ikke, at de seneste butikslukninger får nogen indflydelse på Borger- og Erhvervsforeningens arbejde.\nDer er stadig julerier 22. november i Rødbyhavn og i Rødby med julemand, optog og trætænding.


Eksperter i trapper og gelændere i Hjørring, Nordjylland - de 15 bedste eksperter | Houzz\n1 eksperter i trapper og gelændere i Hjørring, Nordjylland\nTrapper, trapper, trapper…er der så meget at sige om dem? Ja – for uanset om du tænker over det eller ej, så udgør de en markant del i en bolig. Konstruktion af trapper er blevet en hel kunstform, som du kan nyde resultatet af. Der er efterhånden ikke det materiale og den udformning, der ikke kan laves trappe i – og kun dit budget afgør, hvad der kan lade sig gøre. Lad et trappefirma i Hjørring, Nordjylland rådgive dig og finde den bedste løsning til dit hjem.\nEt trappefirma kan mere end blot sælge trapper. Trappefirmaer har den ingeniørmæssige og æstetiske erfaring der er nødvendig for at vælge den helt rigtige trappe inden for dit budget. Det ingeniørmæssige handler om at vide, hvad der teknisk skal til ved konstruktion af trapper – altså hvad det kræver af konstruktionen så den kan bære. Æstetisk ved et trappefirma noget om, hvilken visuel effekt én type opbygning af trapper har kontra en anden – en trappe skulle jo helst integreres som en naturlig del af hjemmet, og ikke virke som et monstrum, der er sat ind fordi der manglede en forbindelse mellem to etager. Når du kontakter et trappefirma i Hjørring vil nogle naturlige emner måske komme frem i dialogen, men du skal sikre dig, at du får svar på alle de relevante spørgsmål allerede inden, du vælger at investere i en trappe og evt. montering af trappe. Fremlæg fra start dit samlede budget for forhandleren, så de kan rådgiver dig omkring prioriteringen af trappe og trappemontør. Vær realistisk med din egen formåen omkring montering – det er ikke en nem sag at montere en trappe, og det kan blive en dyr affære, hvis du laver fejl eller må opgive og tilkalde fagfolk. Tænk over hvor ofte og hvem, der kommer til at benytte trappen mest: Voksne, børn, hunde, ældre…? Hver gruppe har særlige behov, der bør indtænkes, når det handler om at vælge den rigtige trappe – det kan trappefirmaer rådgive i. Endeligt er det også naturligt at tale lidt om evt. for- og efterarbejde. Er der klargjort til trappe det pågældende sted, eller skal der laves hul i loftet? Hvem gør i så fald det? Og skal der evt. males eller fuges efter montering? Er det noget, du selv står for? Du behøver ikke fagfolk til alt omkring en trappemontering – et trappefirma kan fortælle dig, hvor det kan betale sig for dig at hyre professionelle.\nDet er lidt op til din egen fingernemhed… Forskellige trappetyper kræver forskellige konstruktioner og nogle kan du godt at håndtere selv (som for eksempel færdigkonstruerede trapper med sammenhængende trin), mens andre kræver fagfolk til trappe montering. De typer trapper, der kræver en trappemontør at sætte op, er eksempelvis trapper med ’svævende trin’ – det vil sige de trapper, hvor trinene ikke hænger sammen, men sidder fast på væggen enkeltvis. Trappemontering er et spørgsmål om meget præcise opmåling og en viden om standardmål: Hvad er en normal trinhøjde? Hvad er standard gelænderhøjde? Osv. En trappeforhandler i Hjørring, Nordjylland kan naturligvis rådgive, og køber du en trappe i et etableret trappefirma, vil du sikkert også blive tilbudt trappemontør til hjælp med montering af trappe. Og det bør du tage i mod - særligt hvis det er en del af det samlede tilbud.\nInden du hyrer en ekspert i trappe og gelænder i Hjørring, kan du gennemse vores netværk af 1 eksperter i trapper og gelændere. Læs kundeanmeldelserne, tjek deres forrige projekter og bed om et tilbud fra de bedste eksperter i trapper og gelændere i nærheden af dig.


Host og hak er velkommen - lungekoret vokser støt | Kultur | frdb.dk\nPubliceret 22. april 2019 kl. 17:38\nNår lungekoret øver hver fredag, bliver der brugt en god portion tid på at varme op. Det er blandt andet også for, at deltagerne får en større bevidsthed om, hvad muskulaturen har af betydning for vejrtrækningen. Dirigent Louise Sletting Hvilborg har også været på kurser for at lære mere om, hvad det vil sige eksempelvis at have KOL eller astma. Foto: Peter Leth-Larsen\nFredericia: Lungekoret i Fredericia er det eneste af sin slags i byen, og det er Louise Sletting Hvilborg, der fører koret an. Hun stiler efter, at lungekoret skal optræde et par gange årligt.\n1) Et kor for alle\nLungekoret henvender sig primært til borgere, der har udfordringer med luften. Deltagerne på holdet lider blandt andet af KOL og/eller astma, og her bliver der ikke kigget skævt til en, hvis han eller hun bliver nødt til at få hostet igennem, holde en pause eller tage et sug af en astmaspray. Her er plads til alle, uanset hvad de fejler.\n2) Fra seks til 22\nI efteråret 2016 blev lungekoret etableret på Den Kreative Aftenskole i Fredericia. Dengang var der omkring seks deltagere på holdet. I dag hedder det tal 22, og det er både mænd og kvinder. Især blandingen af køn giver en bredere lyd, ifølge dirigenten. Sæsonen følger den almindelige skoleferie.\n3) Vil du med?\nLungekoret øver hver fredag fra 10.30 til 12.00, og du behøver ikke at være en øvet sanger for at være en del af koret. Der bliver primært sunget sange fra Højskolesangbogen, og så er der en god blanding af gamle, kendte og nyere musikstykker. Det er ofte deltagerne, der byder ind med sange, der skal synges. Der synges både en- og flerstemmigt.\n4) Altid opvarmning\nDer bliver brugt lang tid på opvarmning og vejrtrækningsøvelser. Det er der nu ikke noget usædvanligt i for dirigenten. Hun træner lungekoret på samme måde, som hun træner sine øvrige kor. Derfor bruger hun heller ikke ressourcer på at få deltagerne til at fortælle, hvad de fejler, eller hvorfor de kommer, når de dukker op første gang. Det koster 400 kroner halvårligt at synge med i lungekoret.\nStort fællesskab omkring Minibyen: Værksteds-holdet hygger sig grundigt\nSeniorer i kø efter lejemål i fællesskaber


Det er ikke fordi, der længere mangler festivaler med fokus på stort og småt, død, doom og debutanter i det danske land, men alligevel blev der plads til en lille ny i denne weekend. Omkring det legendariske spillested Amager Bio ligger det efterhånden meget metalkoncerts-etablerede Beta og desuden den lille scene Zebu, hvor der fredag og lørdag blev afholdt den første udgave af Copenhagen Metal Fest.\nHer er kun fokus på danske navne med en hel del upcoming bands samt Illdisposed og Artillery blandt de helt store fra scenen. Arrangørerne, der blandt andet tæller vores kære dødsfjender fra Heavymetal.dk, havde lagt væk på, at det skulle fungere som en platform, hvor mindre bands kunne afprøve sig foran et større publikum.\nMen ét er musikken – Devilution er ikke kommet for at danse - menhvad med selve festivalen? Spillede den? Skribent Anders Molin, som også fredag spillede med Electric Hellride på Beta, giver her sin bedømmelse af det debuterende arrangement.\nØl: Vi starter med det vigtigste: To guldøl for en halvtredser, som det er kutyme på Beta – det må siges at være mere end acceptabelt. Men det blev også noteret, at bemandingen var god og køerne aldrig katastrofalt lange for de hungrende.\nMad: Vi forsøger at glemme de første års madudbud på Copenhell eller det lige så grufulde menukort i Royal Arena, og alt det stormer Copenhagen Metal Fest elegant udenom allerede i debuten. Under halvtaget foran Beta nød vi godt af street foodens sejrrige indtog i byen, og tre foodtrucks udbød - baseret på gode råvarer - burgere, hotdogs/bacon og noget sydamerikansk med pandekager og umådelige mængder guacamole. Men skulle man gå ned med elendig mad i tarmen, ligger nærmeste 7/11 nu ikke mere end et Hammerfall-kast fra Amager Bio.\nLogistikken: Maksimalt 200 meter fra scene til scene, og alligevel uden at lyden blandede sig. Det kan dårligt gøres mere perfekt. Amager Bio-komplekset med scener i tre størrelser er perfekt til formålet.\nProgramlægning: Der var ganske få overlap, og selv om undertegnedes eget ensemble delte spilletidspunkt med Silent Fracture, lod det til at publikum velvilligt fordelte sig og sikrede en fest begge steder. Det meste af tiden passede det dog ret godt med 5-15 minutter mellem hvert navn, og med de korte afstande var det rigeligt, selvom man selvfølgelig skal komme i god tid for at også at få et glimt af de optrædende, når Beta er pakket.\nMetalgøgl: Satanskelov nærlæste arrangørerne ikke vores uhellige skrift med forslag til at cirkusificere den nye festival. Fokus var på drabelig musik og intet andet. Ikke et eneste pentagram eller nonne på omvendt kors. Ja, selv Jehovas Vidner afholder møder, hvor djævelen spiller en større aktiv rolle.\nPublikum: Og fraværet af tonstunge klichéer satte muligvis sit præg på billetkøberne. Der var band-shirts, slagmarksveste (vi prøver lige en dansk udgave af et velkendt engelsk udtryk), 2-3 stykker med corpse-paint – og intet andet. Ingen ko-kostumer eller anden polterabend-relateret udklædning.\nTil gengæld var folket ret omfavnende over for mindre bands (eksempelvist undertegnedes) og størstedelen af koncerterne på Beta og Zebu blev leveret for tætpakkede mængder, der gerne ville deltage i festen. I den store sal manglede der måske lige 50-100 mennesker mere til eftermiddagskoncerterne, men bandsene tog alligevel fat om opgaven og lod sig ikke påvirke synderligt af det. I øvrigt opførte folk sig som altid eksemplarisk og alt det der, som enhver dansk TV-kanal stadig synes er et scoop knap 50 år efter heavy metallens fødsel.\nTransport: Man undres stadig over, at vindhekse-omsuste marker i Ørestaden har fået metro mindst 25 år før de tættest befolkede dele af Amager, men busnettet nyder stadig godt af Amagerbrogade, og trods fraværet af skinnebåren transport ligger Amager Bio godt placeret – selvom den Østerbro-placerede del af redaktionen er utilfreds med cykelafstanden.\nPlads til forbedring: Der er ikke meget, som er helt oplagt. Færre brandalarmer end den ene, vi oplevede under Defacing God, og måske at man lukkede balkonen i Amager Bio, indtil nok mennesker havde indfundet sig. Og så måske et scoop til programmet – Brats genopstår, Dominus opfører ’View to the Dim’ eller måske noget mere ladsiggørligt, så som at Illdisposed havde fokuseret udelukkende på demoudgivelser fra før dengang, nogen sikkert mente, at de solgte ud ved at indspille til CD.


En god hjemmeside kræver godt indhold - Visitsydvestsjaelland - Din guide til Sjælland\nEn god hjemmeside kræver godt indhold\nKommentarer lukket til En god hjemmeside kræver godt indhold\nSkal du til at i gang med at lave en hjemmeside? Der er mange måder at gribe det an på, og ikke som sådan noget rigtig og forkert måde at komme i gang på. Én ting som du dog skal være opmærksom på, når du planlægger din hjemmeside er at indholdet på din hjemmeside er alfa omega. Indholdet på din hjemmeside kommer i mange tilfælde til at bestemme hvor stor en succes din hjemmeside bliver. Indhold er ikke blot for læserens skyld – men også for søgemaskinerne. Hvis søgemaskinerne ikke kan lide dit indhold, så bliver den ganske enkelt ikke fundet, når folk søger.\nDer en håndfuld sider, som stort set alle hjemmesider bør have. Det er blandt andet også disse sider, som er med at få din hjemmeside til at se mest troværdig ud.\nDu skal naturligvis have en forside til din hjemmeside. Din forside er den side, som får de fleste besøgende, så den skal selvfølgelig optimeres så godt som muligt. Sørg for at du får en ordenlig overskrift på din forside. Saml al den vigtigste information og gør det nemt at finde ud af, hvad det egentlig drejer sig om.\nSørg for at din hjemmeside har en god rød tråd. Dine læsere skal hurtigt kunne finde ud af hvor du vil have dem til at gå hen, og hvad de skal gøre som næste skridt. I samme forbindelse bør du have helt klare CTA på din hjemmeside. CTA står for call to action. Brug gerne store og meget synlige knapper, så der ikke er nogen tvivl om, hvor du ønsker at de skal klikke.\nDin side bør også have en kontakt side. Her bør du gøre det nemt og hurtigt for dine besøgende, at finde de vigtigste ting. Du bør derfor sørge for at de nemt kan finde følgende:\nAndre relaterede punkter\nGør det nemt for brugeren at finde ud af, hvordan de hurtigst kan komme i kontakt. Benyt tydelige CTA’s på din side, som fx. store knapper til Kontakt Os Nu – eller lignende.\nDin om os side er der til at give brugeren baggrundsviden om jer. Du bør gå efter at få det vigtigste klart og tydeligt i starten af siden. Den besøgende har valgt at gå til jeres Om Os side af en grund, og derfor bør I gøre det nemt for den at finde, hvad de leder efter med det samme.\nFå en ordenlig oversættelse\nSkulle du have brug for at få din hjemmeside oversat til et andet sprog. Så er det bedste råd at kontakte en professionel, hvis du ikke selv kan klare det til punkt og prikke. Hvis det drejer sig om juridiske oversættelser, så er det endnu mere vigtigt at få det oversat ordenligt. Ved juridiske oversættelser må der ikke være nogen fejl – overhovedet ingen fejl. Her kan det i alle tilfælde være pengene værd, at bruge lidt ekstra penge på sin oversættelse.


Markedspladsen 7, 1. sal\nMarkedspladsen 7, 1. sal, 5600 Faaborg\nFlotte kontorlokaler i Faaborg\nSagsnummer: 51202168Type : Kontor\nLejemålet er en del af en større lagerejendom.\nLejemålet er på i alt ca. 378 m², beliggende på 1. sal og indrettet med repos, dobbelte glasdøre til reception, frokoststue/mødelokale, køkken, fordelingsgang, 5 kontorer (beregnet til 2-3 personer), 2 mødelokaler adskilt med foldedør for fleksibilitet samt teknikrum. Fra mødelokalet er der udgang til overdækket terrasse.\nGulvbelægningen er linoleum i reception og gangarealer, tæpper i kontorer og massivt trægulv i mødelokale. Der er nedhængte lyddæmpende lofter med indbygget led-belysning. Lokalerne er lyse og venlige og lejemålet fremtræder i pæn og præsentabel stand.


Arbejderbevægelsens historie del 10: Krisen sætter ind\nDenne artikel blev første gang offentliggjort under overskriften "Til unge kommunister og socialister, som ønsker at tænke" på tysk til en socialdemokratisk ungdomskongres i København. Teksten er dateret 22. juli 1935.\nUngdommen er på nuværende tidspunkt dybt optaget af spørgsmålet om krigsfaren. Og med rette. Deres hoveder er de første, der er på spil.\nDe revolutionære marxister afviser aldeles de midler imod krig, som bliver tilbudt af lederne fra Anden og Tredje Internationale. De prædiker ”afrustning” og ”aftaler” gennem Folkeforbundet. Dette betyder, at de tror på muligheden for at ændre kapitalismens natur gennem fredelige reformer, siden den væbnede kamp mellem kapitalistiske stater er et spørgsmål om kapitalismens natur ligesom konkurrencen mellem individuelle kapitalister eller deres truster. Der er folk, der kalder sig socialister eller kommunister, som karakteriserer den kapitalistiske stat som en helt igennem imperialistisk ting, men som samtidig tror på Folkeforbundet, det vil sige, på de imperialistiske staters børs.\nFor marxister er kampen imod krig sammenfaldende med kampen imod imperialisme. Midlerne i denne kamp er ikke ”generel nedrustning”, men bevæbning af proletariatet til revolutionær omstyrtelse af borgerskabet og etablering af en arbejderstat. Vores parole er ikke Folkeforbundet, men De Forenede Sovjetiske Stater i Europa og hele verden!\nI dag ser vi i Frankrig, hvorledes reformisterne og de såkaldte ”kommunister” (i virkeligheden kun stalinister) har allieret sig med de Radikale, angiveligt med det formål at kæmpe imod krig og fascisme. Hvem er de Radikale? Et helt igennem imperialistisk parti, der står for Versailles-traktaten og for det franske koloniale imperium. Hvordan kan man føre en kamp imod imperialisternes krig sammen med et imperialistisk parti?\nNaturligvis taler de Radikale beredvilligt for fred. Hitler arbejder også med sved på panden for fred. De er alle for fred: præster, bankfolk, generaler. Men hvad betyder fred for de borgerlige regeringer og partier? Modbydeligt hykleri. Hver eneste røver foretrækker, hvis det er muligt, at tage sit offers pung uden at tage hans liv. Mussolini ville naturligvis foretrække at plyndre Etiopien ”fredeligt”, det vil sige uden de udgifter og ofre, som krigen betyder. England og Frankrig vil gerne nyde deres plyndring ”fredeligt”. Men ve den, der står i vejen for dem! Dette er betydningen af den kapitalistiske kærlighed til fred.\nSmåborgerlig pacifisme er generelt ærlig, men desto mere blind og hjælpeløs, siden den ikke er andet end bøndernes og de småhandlendes tro på, at det er muligt at gøre de herskende klasser bedre, at afvæbne de store kapitalistiske røvere og overtale dem til fredeligt at leve side om side. Men med alle sine gode hensigter bliver småborgerlig pacifisme et bedøvende middel, ved hvis hjælp imperialisterne overvinder masserne på det rette tidspunkt, og gør dem til kanonføde. Vi anklager lederne for Anden og Tredje Internationale for at hjælpe kapitalisterne med at forberede et nyt verdens-slagteri gennem deres tåbelige bavl. I en ny krig vil reformisterne og stalinisterne størstedelen af tilfældene stå side om side med deres regeringer, især i Frankrig, Belgien og Tjekkoslovakiet. Hvem der end ønsker at kæmpe imod krig må tale klart til folk, må samle de kampklare under den revolutionære fane, under Fjerde Internationales fane.\nMellem de to gamle ”Internationaler” (som i realiteten ikke længere er dette) og os, forkæmperne for Fjerde Internationale, står der mange fraktioner og mellemliggende grupper, som vi kalder centrister. Dette navn er ikke en fornærmelse, som mange simple sind antager, men en helt igennem videnskabelig betegnelse. Vi kalder de strømninger, der vakler mellem marxisme (internationalisme) og reformisme (patriotisme), men som i kraft af deres natur har tendens til at gå i retning af reformisme, for centrister. Den franske gruppe Bataille Socialiste, der har en centristisk karakter, kombinerer erklæringer til fordel for fædrelandets forsvar med en tilbedning af pacifismen (Zyromsky), og tolererer på sin venstrefløj en tåget internationalisme (Pivert). Sådanne strømninger kan findes i en række lande. I den nuværende periode kan vi med fuld ret pege på det tyske Socialistisk Arbejderparti (SAP) som et eksempel på centrisme. SAP er på ingen måde en masseorganisation. Men den har en lang række gamle parti- og fagforeningsfunktionærer, der er spredt som emigranter i forskellige lande. De har ofte et vist håndelag for praktisk arbejde og en vis teoretisk skoling, men deres aktivitet rækker aldrig ud over centristiske ideer. Det er derfor, de er imod Fjerde Internationale. Det er derfor, de bekæmper partier og organisationer, der samler sig omkring Fjerde Internationales fane. Det er derfor, de søger venner til højre mens de retter deres fjendtligheder mod venstre.\nFra tid til anden erklærer de endda, at de egentlig ikke er imod Fjerde Internationale som sådan, men at de finder, at tiden ikke er den rette. Denne protest er imidlertid uden nogen form for indhold. Det, vi har med at gøre, er ikke et matematisk, men et politisk spørgsmål, hvor tidsfaktoren er sekundær. ”Tiden er ikke den rette” for socialisme, så længe vi ikke er i stand til at virkeliggøre den. Men vi har indskrevet den på vores fane, og vi bærer denne fane ret åbent til masserne. Så snart vi bliver overbeviste om, at kampen imod krig og for socialisme kræver revolutionær konsolidering af den proletariske fortrop på grundlag af et nyt program, må vi øjeblikkelig gå i lag med opgaven.\nHvem der end i dag, som SAP, er imod Fjerde Internationale, imod de der forsvarer og opbygger den, viser derved, at han ubevidst eller bevidst ønsker at bevare bagdøren åben for reformisterne og patrioterne. Denne antagelse kan muligvis lyde som ”sekterisme” eller endda ”bagvaskelse” for den naive. Det nyeste, helt igennem anti-marxistiske standpunkt fra SAP på spørgsmålet om krig har imidlertid uigenkaldeligt bekræftet vores holdning. De, der ikke har læst den berømte resolution fra SAP om ”kampen for fred”, bør med alle midler får fat i den og lære visse passager udenad. Ingen flotte ord om den socialistiske revolution og proletariatets diktatur kan udviske den virkelige, dvs. pacifistiske, karakter af SAP’s politik, hvis formål er at samle ”alle kræfter” for afrustning og fred, og til dette formål at danne en ”altomfavnende komité.” Hvem der end prædiker, at imperialisterne under massernes ”pres” kan afvæbnes fredeligt, benægter samtidig en proletarisk revolutions nødvendighed. For hvilken slags revolution kan der være imod et afvæbnet borgerskab? Der er et uomgængeligt forhold mellem pacifisme i indenrigspolitikken og pacifisme i udenrigspolitikken. En person kan højtideligt sværge over for os, at han er materialist, men hvis han går i kirke i påsken står han stadig for os som et offer for præsteskabet. Hvem der end blander fraser om den sociale revolution med agitation for pacifistisk afrustning er ikke en proletarisk revolutionær, men et ynkeligt offer for småborgerlig fordom.\nMen er der ikke, bliver vi ofte mindet om, gode, revolutionært tænkende arbejdere i SAP og lignende organisationer, som vi ikke må skubbe væk? Dette argument skyder forbi målet. Sandsynligvis, næsten sikkert, er der i SAP og lignende organisationer arbejdere, som ikke er tilfredse med ledernes vaklende, undvigende politik. Imidlertid kan vi bedst hjælpe disse elementer, der er i stand til at udvikle sig, ved nådesløst at afsløre deres lederes forkerte politik. I første omgang bliver de fremskredne elementer overraskede. Ikke desto mindre trænger kritikken ind i deres tanker. Dernæst kommer nye kendsgerninger, der styrker vores kritik. Og til sidst siger den ærlige, revolutionære arbejder til sig selv: leninisterne har ret, jeg må slutte mig til dem. Det har altid været sådan i udviklingen af et revolutionært parti. Og det vil også være sådan denne gang.\nUnge kammerater og venner! Vi bekæmper alt, der er forblommet og forvirret, ikke ud fra ”fanatisk” had, og i hvert fald ikke på baggrund af personligt fjendskab. Vores hårde epoke har kun lidet respekt for sentimentalitet, personlige hensyn og lignende smukke ting. Den kræver et korrekt program og en jernvilje til sejr. Overfor masserne, der søger en revolutionær ledelse, må vi udvise den største tålmodighed og opmærksomhed. Hundredvis og tusindvis af gange må vi vise dem revolutionære principper gennem deres daglige erfaring. Men overfor de, der stiller sig overfor masserne som ledere, som folder deres egen fane ud, må vi stille de strengeste krav. Det første er klarhed.\nDe vaklende, de forvirrede, centristerne, pacifisterne, kan vegetere årevis, udgive aviser, holde konferencer, ja, endda notere midlertidige organisatoriske succeshistorier. Store historiske vendinger – krig, revolution – vælter imidlertid disse partier omkuld som et korthus. På den anden side udvikler organisationer, der har opnået virkelig revolutionær klarhed og bevidsthed, virkelig deres største styrke i kritiske historiske situationer. Da bliver filisteren forbløffet, og den venstreorienterede filister triumferer – uden imidlertid at forstå, at fremgangens ”mirakel” kun var mulig på grund af langt og udholdende forberedende arbejde, og at marxistisk uforsonlighed var det bedste våben i dette forberedende arbejde.\nFlis og spåner flyver op i hver eneste store ideologiske kamp. Centristerne har for vane at gøre brug af dette materiale for at aflede opmærksomheden fra det, der er vigtigt og afgørende. Unge arbejdere, der ønsker at tænke, må lære at foragte centristernes magtesløse, ondsindede sladder. I må undersøge sagerne til bunds! Det vigtigste spørgsmål i dannelsen af proletariske revolutionære er på nuværende tidspunkt holdningen til krig og til Fjerde Internationale. I må stille disse spørgsmål foran jer i deres fulde omfang! Vi bolsjevik-leninister udgav for over et år siden hæftet Krig og Fjerde Internationale. At blive godt bekendt med dette dokument er den første pligt hos enhver revolutionær, der ønsker at nå et standpunkt. Spild ikke tiden; studér, diskutér ærligt; stræb ustandseligt efter revolutionær klarhed!


Julegaveindkøb | Qdp.dk\nJulen er en glædens tid, vi skal hygge os, være sammen med vores nærmest, holde en masse julefrokoster og alt er skønt og dejligt. Lige indtil vi får åbnet op for en af de værste låger i den store julekalender.Julegaveindkøb og tilhørende julestress.\nÅr efter år, begynder stressen omkring julegaveindkøb at melde sig. På den ene side, har nogen mennesker travlt med at kommentere hvor tidligt supermarkederne er begyndt at pynte op, for derefter straks at berette om, hvor tidligt og effektivt de har fået overstået deres julegaveindkøb. Spørgsmålet er vel bare, om det overhovedet er meningen med julen, at vi skal forhaste visse dele igennem? Hvad med den gode julestemning, hvor vi giver os god tid, og husker at få en kop glögg undervejs?\nDen mest effektive form for julegaveindkøb må klart være nethandel. Her kan man på relativ kort tid, udvælge de forskellige gaver, købe og så ellers bare vente på, at de bliver leveret lige til døren. Ingen kø, ingen andre mennesker, ingen tomme hylder, kun effektiv indkøb af sine julegaver.\nDerfor, ved jeg også godt, hvordan jeg vil foretage mine julegaveindkøb i år.\nJeg skal bruge et skilt\nEn smart alarm\nEr din computer vaccineret?\nHvorfor bliver mit website hacket?\nDe mange overraskelser


arkitekt-ph.dk - Kolding, Syddanmark, DK 6000 | Houzz DK\nhttps://www.houzz.dk/pro/ph-ark kopieret til udklipsholder\nArkitekt i Kolding - Stor erfaring med skitsering, indretning og design af boliger. Du får professionel personlig betjening og projekt til den aftalte tid og pris. arkitekt-ph.dk tilpasser projektet til dine ønsker og krav i gedigen og bæredygtig arkitektur. arkitekt-ph.dk er DIN repræsentant over for håndværkere og myndigheder, med det fulde overblik over hele projektet fra start til slut. God arkitektur og flot design er vigtigt og når det kombineres med individuelle praktiske løsninger, får du en unik, elegant og moderne bolig. Vi glæder os til at høre mere om dit projekt.\n3D Rendering, Arkitekttegnet design, Arkitekttegninger, Badeværelsesdesign, Boligrenovering, Bygningskonstruktion, Bæredygtigt design, Design af bryggers, Design af kælder, Design af terrasse, Energieffektive boliger, Generelle tegninger, Generelle udbygninger, Grønt byggeri, Konstruktioner, Kælderrenovering, Køkkendesign, Køkkenrenovering, Landskabsplaner, Nybyggeri, Plantegninger, Tilbygninger af flere rum, Plantegning, Specialfremstillede boliger\n2 anmeldelser for arkitekt-ph.dk\nArkitekt PH, kom virkelig med en god og brugbar løsning for vores familie. Vi havde selv lavet lidt forarbejde, men er virkelig endt op med et super godt resultat og ikke mindst en vellykket integration med det eksisterende hus.\nVi har haft arkitekt Peder Hauge til at tegne vores drømme hus og lave udbuds materialer, til håndværkerne. Peder er en yderst kompetent arkitekt som kom med rigtig mange gode og forskellige forslag ,som vi ikke lige, selv hade tænkt på. Vi vil gerne takke Peder for sit store engagement ,vi kan bare siger skal man, skal følge sig tryk i en bygge proces, så ring til Peder.\nKommenteret: Er vild med vinduespartiet! - Men bliver der ikke varmt derinde?Joh - men kun når solen skinner\nHegnet 36, 6000 Kolding\nTypisk job-omkostninger 15.000 - 150.000 kr.\nForslag til ombygning kr. 15.000 Forslag til nybygning (indtil 150 m²) kr. 30.000 Myndighedsprojekt 25.000 Detailprojekt/indhentning af tilbud fra håndværkere (indtil 150 m²) kr. 150.000 Priserne er gennemsnitlige og kan naturligvis forhandles efter det aktuelle projekt.\nEr du træt af gør-det-selv-guiderne? Vi er her for at hjælpe dig. Med mere end 2,5 millioner eksperter på Houzz vil du nemt kunne finde en anerkendt Arkitekt til dit næste projekt i Kolding.\nLæs boligejernes anmeldelser inden, du hyrer en Arkitekt til dit projekt i Kolding. Hvis du har spørgsmål, kan du læse anmeldelserne eller besøge vores forum og stille et spørgsmål.\nArkitekter i nærheden af Kolding\nArkitekter Kolding · Arkitekter Børkop · Arkitekter Lunderskov · Arkitekter Christiansfeld · Arkitekter Egtved · Arkitekter Bredsten · Arkitekter Almind · Arkitekter Randbøl · Arkitekter Vorbasse · Arkitekter Bække\nSnedkere & Tømrere i Kolding · Totalentreprenører i Kolding · Belysning i Kolding · Døre i Kolding · Gardiner & Solafskærmning i Kolding · Hvidevarer i Kolding · Køkken- & Badarmatur i Kolding · Maling & Vægbeklædning i Kolding · Møbelpolstring & Restaurering i Kolding · Tæpper & Gulve i Kolding


I 2017 HAR JEG LÆRT | Sofie Kücken I 2017 HAR JEG LÆRT – Sofie Kücken\n... Selvfølgelig fejret nytår med mine yndlings veninder fra Gym. Vi fejrede nytår inde i Århus, o\nAt Tumblr er som en slags dagbog for mig. Jeg gemmer alt som berører mit hjerte på Tumblr, og jeg elsker at have denne platform, som en inspirationskilde. For mig indeholder Tumblr alt fra mine dybe følelser til min personlige inspiration, når det gælder mode, rejser og forbilleder.\nAt rød er min farve. Jeg føler mig virkelig godt tilpas, sexet og pæn.\nAt jeg vægter ærlighed utrolig højt. Det er en af mine basale principper, når det gælder de mennesker som jeg omgåes med. Ja, man kommer faktisk længst med ærlighed.\nAt mexicansk mad altid er en sikker vinder hos mig. Thank god for Chido’s og Vaca i Århus!\nAt sene nætter, som denne, er der hvor jeg har lyst til at være personlig og skrive fra hjertet. Jeg burde begynde at skrive dagbog, istedet for at nedskrive mine tanker på en note på min IPhone. Burde jeg også begynde at skrive alle mine indlæg om natten? Gad vide om dette indlæg nogensinde rammer bloggen?\nAt jeg sætter stor pris på ægte venner og veninder. Livet er for kort til at spilde sin tid på mennesker, som jeg egentlig ikke har nogen interesse i. Det lyder hårdt, men det er befriende at vide, at man er omgivet af nogle, som rent faktisk vil en det bedste.\nAt bukser er meget mere end et par stramme sorte jeans. Jeg har altid været tilhænger af det sikre valg, men jeg har nydt at være iført noget som er anderledes end flertallets af Danmarks befolkning. Det samme er gældende for alt andet tøj. Det er fedt at udforske ens stil.\nAt mit evige forsøg på at promovere bloggen og dets indhold, er bundtet i noget meget logisk og fundamentalt. I er interesseret i det dybdegående og personlige, og så snart de indlæg rammer bloggen, og jeg sænker mine personlige barierer, er det der hvor bloggen blomstrer, og jeg er tilfreds med mit arbejde.\nAt jeg altid har faldet nemt for ideen om kærligheden, også selvom kærligheden egentlig ikke var tilstede, men at det var noget jeg bildte mig selv ind. Men jeg har lært at vurdere, hvornår min længsel efter kærlighed er grundet i en mangel på tosomhed, og hvornår kærligheden rent faktisk er ægte. Håber jeg.\nAt en så simpel ting som at koge (gode) ris har aldrig været en af mine evner, men jeg har endelig fået det lært.\nAt det er fedt at blive inspireret af andre! Jeg har altid tænkt at ens identitet skulle være opbygget omkring originalitet, men hvorfor har jeg tænkt, at det betød, at man ikke måtte hente inspiration andre steder fra? Jeg elsker at blive inspireret når det gælder mode, personlighed, indlæg til bloggen eller alt andet mellem himmel og jord. Forresten tak til Amalie Wessel for at lave denne type indlæg. Virkelig noget fedt læsestof.\nAt podcasts er for fedt. Det har virkelig været min ting i 2017. Jeg hører det så ofte som muligt, og jeg elsker den indsigt man får omkring verden, ved at lytte til samfundskritiske podcasts.\nAt de fleste ting i livet er midlertidigt, især når det gælder følelser og tanker.\nÅrh, samme her; mexcimad ér bare det bedste!\n... Selvfølgelig fejret nytår med mine yndlings veninder fra Gym. Vi fejrede nytår inde i Århus, og det var en virkelig fed aften. ... Jeg har …


Pollenallergi? Få det markant bedre hjemme i din bolig - boligromantik.dk\nBoligromantik/ Skriv en kommentar/ 1930/\t0\nMange tror, at det er den bedste og eneste løsning at holde sig inden døre, når det er allerværst med hensyn til pollen. Der er da også forskel på at være inde og så at have næsen helt ned i græsset – hvis det altså er græs, man er allergisk overfor. Det at gå i bad kan også være en stor hjælp, men hvis man med det samme, man træder ud af badet, oplever at få gener igen, så vil man ønske, at der var noget, man kunne gøre. Der er faktisk en måde at få frisk luft udefra, uden at få pollen indenfor.\nFå frisk luft ind i din bolig\nÅbne døre og vinduer er af pollenallergigere måske anset for at være noget af det værste. På samme måde skal sengebetræk, håndklæder og andet tøj ikke hænges ud til tørre, men i stedet forbi en tørretumbler eller hænges op indenfor. Boligventilationssystemer med pollefilter kan give dig muligheden for at få frisk luft indenfor, uden du får pollen ind i din bolig, og uden du derfor bliver generet i øjne og næse.\nDet er frisk luft uden symptomer. I den sammenhæng skal man dog huske, at det er luften udefra, som kommer ind i huset, der bliver renset for pollen. Det er ikke luften, der allerede er i huset, der bliver renset. Derfor skal man huske at holde døre og vinduer lukket.\nBørn med allergi? Hjælp dem til en bedre dag og nat\nHvis du har børn med allergi, tager du sikkert alle de fornødne forholdsregler. Men det kan være, at du ikke har overvejet, hvordan et ventilationssystem kan hjælpe. Når luften man indånder, mens man sover, ikke generer, er det ikke kun pollensymptomerne, man får gjort mindre, men det er også de symptomer, der kan komme af for lidt eller for forstyrret søvn, man kan komme til livs. Der kan derfor være flere fordele ved et ventilationssystem med pollenfilter.\nBoligventilationssystemer Ventilation Ventilationssystem\n← Forrige Find den perfekte hjørnesofa til romantiske stunder\nNæste → En romantisk bolig og en solid privatøkonomi


Indgående post til Regionens hovedpostkasse region@rn.dk journaliseres automatisk i eDoc af ESDH-teamet, og advisering til den enkelte sagsbehandler sker via eDoc. Hvis der er tvivl om, hvem der skal have sagen, sørger kontorchefen for at udpege en ansvarlig sagsbehandler. Den enkelte sagsbehandler får kun sagen elektronisk, men kan under sagens forløb naturligvis printe dokumenter efter behov. Sagsbehandleren har ansvaret for, at alle sagsrelevante dokumenter journaliseres på sagen i eDoc.\nFølgende dokumenter journaliseres ikke automatisk: Notater, ind- og udgående e-mails (som ikke er sendt til hovedpostkassen region@rn.dk) samt telefonnotater – altså dokumenter, der er kommet ind i systemet uden om ESDH-teamet i Intern Administrativ Service. Sagsbehandleren har pligt til at sikre, at også disse dokumenter journaliseres. De pligter, vi har i henhold til offentlighedslovens § 6, fremgår af instruks 06-01-01. Den enkelte medarbejder journaliserer selv indkomne e-mails hurtigst muligt.\nAl indgående post er som udgangspunkt digitalt, men hvis en medarbejder får alminelig papir-post i sit "dueslag" på gangen, ska kontorchefen tage hånd om det - fx i forbindelse med medarbejderes sygdom, ferie eller andet fravær. Kontorchefen har i denne situation ansvaret for tømning af gruppens "dueslag". Sagsbehandleren skal scanne papir-post og journalisere det i eDoc.\nSagsbehandleren slår brevmodtagerens cpr-nummer op i cpr-registret, som alle sagsbehandlere har adgang til. Cpr-nummeret skrives på en gul post-it, og brevet lægges til afsendelse hos sekretærerne, som sørger for afsendelse og journalisering og for makulering af den gule post-it. Hvis brevet skal sendes til en virksomhed, findes CVR-nummeret i CVR-registret. Det kan også stå i OIS. CVR-nummeret skrives i brevets adressefelt.\nSendes den digitale post i stedet med fx "doc2mail" genereres disse logfiler ikke.\nNår en e-mail, der er sendt med "Send sikkert", skal journaliseres, skal sagsbehandleren huske at slette logfilen før journalisering. Husk at slette både i "Sendt post" og i "Slettet post".\nMLP er bemyndiget til at foretage ændringer, ajourføringer, rettelser og lignende i alle dokumenter. Alle ændringer osv. fremgår af 00-00-02 Dokumentændringer.