SEKTOR- RAPPORT. FremKom 3: Kompetencebehov i Nordjylland FINANSIERING, FORSIKRING OG VIDENSSERVICE - PDF\nDownload "SEKTOR- RAPPORT. FremKom 3: Kompetencebehov i Nordjylland FINANSIERING, FORSIKRING OG VIDENSSERVICE"\n1 2016 SEKTOR- RAPPORT FremKom 3: Kompetencebehov i Nordjylland FINANSIERING, FORSIKRING OG VIDENSSERVICE I FREMKOM SAMARBEJDER EN RÆKKE AKTØRER FRA UDDANNELSES-, ERHVERVS- OG BESKÆFTIGELSES- OMRÅDET OM AT AFDÆKKE OG DISKUTERE FREMTIDENS KOMPETENCEBEHOV I NORDJYLLAND\n2 FREMKOM FREMTIDENS NORDJYSKE KOMPETENCEBEHOV Den fremtidige vækst og udvikling i Nordjylland er stærkt afhængig af medarbejdere med de rette kompetencer. Derfor er det med glæde, at partnerskabet bag FremKom-analyserne nu kan præsentere den nyeste analyse af fremtidens nordjyske kompetencebehov - FremKom 3. Ligesom FremKom 1 fra 2008 og FremKom 2 fra 2012 bygger FremKom 3 på en række analyser og interviews om udbud og efterspørgsel på arbejdskraft og kompetencer fem år frem i tiden. Ud over at tegne et overordnet af billede af situationen i Nordjylland giver FremKom en detaljeret indsigt i kompetencebehovene i 16 forskellige sektorer og i 4 geografiske oplande; Himmerland, Thy-Mors, Vendsyssel og Aalborg. FremKom 3 er, ligesom de øvrige analyser, muliggjort på baggrund af en stor nordjysk opbakning og et stærkt samarbejde mellem strategiske aktører fra beskæftigelses-, uddannelses- og erhvervsområdet. Det bidrager således til en sammenhængende indsats i forhold til løsningen af nordjyske udfordringer. FremKom 3 er på det konkrete plan gennemført med assistance fra et eksternt konsulentfirma, som har været rundt på det nordjyske arbejdsmarked og talt med eksperter og ledere fra så vel den private sektor som den offentlige. En lang række nordjyske interessenter har været inddraget i processen og bidraget med både information og kvalitetssikring. Resultaterne af FremKom 3 giver, over en bred front, stof til eftertanke. Det er interessant, at der på tværs af sektorer og oplande ser ud til at være en ganske særlig vægt på medarbejdernes personlige kompetencer, specielt evnen til at indgå i samspil og dialog med andre og på denne vis bringe sine faglige kompetencer i spil på den mest optimale måde. Interessant, eller tankevækkende, er det også, at manglen på både faglærte og eksperter stadig er den helt store udfordring. På dette felt forstærker FremKom 3 det billede, som også FremKom 2 tegnede. Resultaterne af FremKom 3 skal fungere som input til både aktører, der udbyder og aktører, der efterspørger kompetenceudvikling. FremKom 3 er således både et oplæg til debat og til handling. Det er derfor hensigten at sprede den nye viden gennem konference, seminarer, workshops og møder rundt om i regionen og på denne baggrund indsamle tanker og ideer til konkret, fremadrettet handling. FremKom 3-analysens resultater kan frit downloades på FremKom s hjemmeside: Ulla Astman Formand Vækstforum Nordjylland\n3 INDHOLD 1 Indledning Om FremKom Kompetencebegrebet i FremKom Hovedresultater Udviklingstendenser, beskæftigelse og uddannelsesbehov Fremtidens kompetencebehov inden for finansiering, forsikring og vidensservice Virksomhedernes kompetencebehov Kompetencekrav til medarbejdergrupper i sektoren FINANSIERING, FORSIKRING OG VIDENSERVICE 3\n4 1 INDLEDNING Denne rapport indeholder en beskrivelse af det fremtidige behov for arbejdskraft og kompetencer inden for sektoren finansiering, forsikring og vidensservice i Nordjylland. Rapporten er en del af en større analyse under FremKom 3 projektet, der har til formål at afdække fremtidens kompetencebehov i Nordjylland på fem års sigt. 1.1 OM FREMKOM Fremkom 3 er en videreførelse af FremKom 1, der blev gennemført i og FremKom 2, der blev gennemført i , og som også satte fokus på fremtidens kompetenceudfordringer i Region Nordjylland. FremKom 3 omfatter en analyse af det samlede nordjyske arbejdsmarked fordelt på 16 sektorer og fire oplande - Aalborg, Thy-Mors, Himmerland og Vendsyssel. Resultaterne af FremKom 3 er afrapporteret i en hovedrapport, 16 sektorrapporter samt fire oplandsrapporter. Indeværende rapport udgør en af de 16 sektorrapporter. Det er hensigten med sektorrapporten at give et bredt billede af sektorens kompetencebehov ud fra det samlede billede af sektoren og de generelle tendenser på tværs af sektorer. Sektorens kompetencebehov og krav samt de generelle tendenser, der præger kompetencebehovet, er blevet identificeret gennem analysens samlede datagrundlag. Alle FremKomanalyser er tilgængelige på Sektorrapporten er opbygget på følgende måde: Afsnit 1 indeholder indledning, introduktion til den anvendte forståelse af kompetencebegrebet og en kort opsummering af de centrale resultater af analysen af sektoren. Afsnit 2 indeholder en analyse af udviklingstendenser inden for beskæftigelse og uddannelser i sektoren, på baggrund af en fremskrivning af udviklingen i beskæftigelsen og en survey gennemført blandt virksomheder inden for sektoren. Afsnit 3 indeholder en analyse af udviklingen i arbejdskraft- og kompetencebehov i sektoren, baseret på resultater af surveyen og en række kvalitative interviews med virksomheder og sektoreksperter. 4 FINANSIERING, FORSIKRING OG VIDENSERVICE\n5 1.1.1 DATAGRUNDLAG OG AFRAPPORTERING Afrapporteringen af FremKom 3 omfatter flere rapporter. En hovedrapport, der indeholder analysernes hovedkonklusioner, en pixi udgave af hovedrapporten samt 16 sektorrapporter og fire oplandsrapporter, der sætter fokus på hovedkonklusionerne for de enkelte sektorer og oplande. Alle rapporterne er baseret på et omfattende datagrundlag. Rapporterne i FremKom 3 bygger på et omfattende analysearbejde, hvor der har været indsamlet data ved hjælp af følgende metoder: Registerbaserede fremskrivninger af udbud og efterspørgsel efter arbejdskraft i regionen fordelt på sektorer og oplande. Kvalitative interview 40 personlige og 5 fokusgruppeinterview - med sektoreksperter inden for de 16 sektorer. Spørgeskemabaserede telefoninterview blandt både private og offentlige virksomheder i hele regionen virksomhedssurvey med 1769 deltagende virksomheder. Kvalitative interview med 60 virksomheder i de 16 sektorer og 4 oplande. Ekspertseminar hvor eksperter og interessenter har kommenteret og tolket resultater og konklusioner. COWI A/S har gennemført analysen i samarbejde med Center for Regional og Turismeforskning (CRT) og Jysk Analyse. COWI har haft ansvaret for analyserne, udarbejdelsen af rapporterne, de kvalitative interview, tilrettelæggelsen af dataindsamlingen og udarbejdelsen af de anvendte spørgeskemaer. Center for Regional og Turismeforskning har haft ansvaret for levering af registerdata og den statistiske fremskrivning. Jysk Analyse har haft ansvaret for telefoninterview i forbindelse med virksomhedssurveyen. FINANSIERING, FORSIKRING OG VIDENSERVICE 5\n6 1.2 KOMPETENCE- BEGREBET I FREMKOM 3 Globaliseringen og den teknologiske udvikling har på tværs af sektorer betydelig indvirkning på fremtidens kompetencebehov og krav i Nordjylland. Vores evne til i stigende omfang at omsætte viden til nye produkter og løsninger er blevet konkurrenceparametre og har medvirket til et øget fokus på automatisering og effektivisering i virksomhederne. Organisatorisk har det betydet mere fokus på team- og samarbejde og øget inddragelse af medarbejdere i beslutningsprocesser. Følgevirkningerne af disse forandringer er, at medarbejderne skal kunne håndtere både indførelse af ny teknologi, nye arbejdsprocesser og nye organisationsformer. Udviklingen i arbejdets organisering betyder, at virksomhederne har behov for, at medarbejderne i større grad besidder de rette personlige kompetencer, da de i stigende grad bliver en forudsætning for, at de faglige kompetencer kan anvendes kompetent i konkrete arbejdssituationer. For at sikre en fælles forståelse af kompetencebegrebet, anvendes i FremKom 3 analysen en model til generel forståelse af kompetencebegrebet. I modellen er der et særligt fokus på at skelne mellem faglige kvalifikationer og faglige kompetencer samt en opdeling af de generiskes kompetencer i generelle- og personlige kompetencer. Generiske kompetencer kan kort beskrives som brancheuafhængige kompetencer. En nærmere beskrivelse af modellen og kompetencebegrebet kan findes i FremKom 3 analysens hovedrapport, som er tilgængelig under 6 FINANS, FORSIKRING OG VIDENSERVICE\n7 1.3 HOVEDRESULTATER Finansiering, forsikring og vidensservice: Sektoren finansiering, forsikring og vidensservice er defineret virksomheder, som beskæftiger sig med finansielle transaktioner og investeringer, herunderpenge- og realkreditinstitutter, holdingselskaber, kapitalfonde mv., samt virksomheder der leverer/og administrerer forsikring og pension. Omfatter desuden virksomheder beskæftigetmed virksomhedsrådgivning og analyse. Finansiering, forsikring og vidensservice har næsten arbejdspladser i Nordjylland. Cirka halvdelen af virksomhederne i sektoren har forventning om vækst i beskæftigelsen de kommende år, mens ca. 1/3 forventer uændret beskæftigelse. Ifølge de registerbaserede fremskrivninger ventes der en stigning i antallet af arbejdspladser inden for sektoren i Nordjylland på 8 % svarende til ca. 850 arbejdspladser. Det er den næststørste vækst i antallet af arbejdspladser, der ifølge fremskrivningerne forventes i de kommende 5 år i Nordjylland. Virksomhedssurveyen tyder ligeledes på, at der er optimisme blandt virksomhederne inden for finansiering, forsikring og vidensservice. Halvdelen af virksomhederne forventer således at øge beskæftigelsen i løbet af de kommende 5 år, især medarbejdere med en mellemlang og lang videregående uddannelse, mens 16 %forventer at reducere beskæftigelsen. Fremtidens kompetencebehov inden forfinansiering, forsikring og vidensservice: Virksomhederne inden for finansiering, forsikring og vidensservice vil i de næste 5 år især stille krav til medarbejdernes processuelle, relationelle og kommunikative kompetencer. Dette gælder både ikke-faglærte, erhvervsuddannede, samt medarbejdere med videregående uddannelser. Hos lederne vurderes evnen til ledelse af medarbejdere, evnen til at udvikle netværk og relationer med samarbejdspartnere, konkurrenter, kunder, vidensinstitutioner mv., økonomiske og finansielle kompetencer, samt evnen til at kunne skabe og implementere nye ideer, initiativer og projekter som nogle af de vigtigste ledelsesmæssige kompetencer i de kommende 5 år. Godt tre fjerdedele af virksomhederne inden for finansiering, forsikring og vidensservice er tilfredse med de nyuddannedes kompetencer (78 %). 22 % finder imidlertid, at kompetencerne er mangelfulde på enkelte områder, men ingen af de interviewede virksomheder finder de nyuddannedes kompetencer mangelfulde på mange områder.virksomhederne peger bl.a. på, at de nyuddannede generelt mangler praksiserfaring, herunder særligt at kunne omsætte teori til praksis. Uddannelsesniveauet i især finans- og forsikringsvirksomhederne er steget og ventes at fortsætte med stige de kommende år. I mange virksomheder vil behovet for medarbejdere med de gængse erhvervsfaglige uddannelser på finansområdet falde, og efterspørgslen efter medarbejdere med videregående uddannelser vil stige. Kommunikation og formidling bliver i stigende omfang en nøglekompetence hos de medarbejdere, som har kundekontakt. Kompleksiteten i sektorens ydelser stiger, og kundernes forventninger til både kommunikationsform og medarbejdernes viden om ydelser mv. stiger også markant. IT-understøttelsen af finanssektoren har stigende betydning for kompetencebehovet. Udvikling og vedligeholdelse af IT-systemer er en afgørende funktion i sektoren og rekruttering af medarbejdere i disse funktioner er derfor helt centralt. Antallet af finansvirksomheder med hovedsæde i Nordjylland er faldet, hvilket gør det vanskeligere at rekruttere specialister og ledere med erfaring fra sektoren. Især de mindre virksomheder i sektoren vil i stigende grad have behov for at outsource opgaver, eksempelvis på IT-området, inden for juridisk rådgivning mv. I de dele af regionen med størst afstand til uddannelsesstederne kan det desuden være vanskeligt at rekruttere medarbejdere med en videregående uddannelse, eksempelvis finansøkonomer. I nogle virksomheder satser man derfor fortsat på erhvervsuddannede finansfunktionærer. FINANSIERING, FORSIKRING OG VIDENSERVICE 7\n8 2 UDVIKLINGSTENDENSER, BESKÆFTIGELSE OG UDDANNELSESBEHOV Finansiering, forsikring og vidensservice har næsten arbejdspladser i Nordjylland. Ifølge de registerbaserede fremskrivninger ventes der en stigning i antallet af arbejdspladser inden for sektoren i Nordjylland på 8 % svarende til ca. 850 arbejdspladser (Tabel 2.1). Det er den næststørste vækst i antallet af arbejdspladser, der ifølge fremskrivningerne forventes i de kommende 5 år i Nordjylland. Tabel 2.1 Den forventede ændring i efterspørgslen efter arbejdskraft i Nordjylland i de enkelte sektorer. Antal arbejdspladser Ændring i antal Ændring i % Fødevarer og støtteerhverv % Møbel, beklædning og støtteerhverv % Kultur, turisme og event % Oplevelsesindustri % IKT % Energi, miljø og støtteerhverv % Transport og støtteerhverv % Byggeri og støtteerhverv % Metalindustri % Sundhedsvæsen, sundhedste. og medico % Finansiering, forsikring og vidensservice % Handel og forretningsservice i øvrigt % Øvrig produktion % Uddannelse % Pleje og omsorg % Offentlig administration og organisationer % Uoplyst % I alt % Kilde: Danmarks Statistik og Center for Regional- og Turismeforskning (CRT) 8 FINANSIERING, FORSIKRING OG VIDENSERVICE\n9 Virksomhedssurveyen blandt virksomheder i Nordjylland tyder ligeledes på, at der er optimisme blandt virksomhederne inden for finansiering, forsikring og vidensservice. Halvdelen af virksomhederne forventer således at øge beskæftigelsen i løbet af de kommende 5 år, mens 16 % forventer at reducere beskæftigelsen (Figur 2 2). Som det ses af figuren, forventer virksomhederne især at øge beskæftigelsen af medarbejdere med en mellemlang og lang videregående uddannelse. Det er især de yngre virksomheder, der har eksisteret i mindre end 10 år, som har forventninger om at øge antallet af ansatte i de kommende 5 år. Figur 2.2 Virksomhedernes forventninger til antallet af medarbejdere om 5 år. Finansiering, forsikring og vidensservice. ALLE MEDARBEJDERE 51% 33% 16% IKKE- FAGLÆRTE 2% 95% 3% MEDARBEJDERE MED ERHVERVSFAGLIG UDDANNELSE 13% 81% 5% MEDARBEJDER MED KORT ELLER MELLEMLANG VIDEREGÅENDE UDDANNELSE 31% 65% 4% MEDARBEJDERE MED LANG VIDEREGÅENDE UDDANNELSE 25% 75% Flere ansatte Uændret antal ansatte Færre ansatte Kilde: Survey blandt virksomheder i efteråret COWI A/S. FINANSIERING, FORSIKRING OG VIDENSERVICE 9\n10 Sektoren finansiering, forsikring og vidensservice består af pengeinstitutter, pensionsselskaber, realkreditvirksomheder, revisionsvirksomheder, pr-virksomheder mv. Den største del af de beskæftigede i branchen er ansat inden for pengeinstitutter og realkredit og inden for revision. Især inden for pengeinstitutter mv. er der gennem mange år sket en reduktion i antallet af både pengeinstitutter, filialer og medarbejdere. Udbredelsen af digitale løsninger og sammenlægninger eller ophør af virksomheder, som følge af finanskrisen, har accelereret denne udvikling de seneste 7-8 år. Finanskrisen har medvirket til at sætte nye rammer for hele finanssektoren. Både pengeinstitutter, realkredit og revisionsvirksomheder bliver mødt med skrappe krav til soliditet og til løbende opfølgning og indberetninger vedrørende deres aktiviteter. De krav som sektoren bliver mødt med, stiller nye krav til kompetencerne i virksomhederne, det gælder både vedrørende IT-baserede løsninger, som løbende overvåger forretningen på kritiske punkter og vedrørende det ledelsesmæssige fokus. Lederkompetencerne er gået fra overrådgiverkompetencer til forretningsudvikling. Der er nu behov for at kunne skabe overblik over salgsmuligheder. Udviklingen medfører også et stigende behov specialister inden for IT-området og eksempelvis juridisk rådgivning. Det kræver store ressourcer at udbygge og fastholde disse kompetencer, og i nogle situationer vælger virksomhederne at indhente disse kompetencer hos eksterne leverandører. Det faldende antal virksomheder i sektoren gør det i stigende vanskeligt at rekruttere erfarne medarbejdere til specialistfunktioner. Rekrutteringsgrundlaget blandt personer i sektoren, som skifter job mellem de forskellige virksomheder falder dermed. I den nordlige og vestlige del af regionen kan det være svært at rekruttere medarbejdere med den rette uddannelse, eksempelvis finansøkonom, fordi uddannelserne udbydes relativt få steder. Også i Aalborg kan det være svært at rekruttere medarbejderemed erfaring til specialistfunktioner. En leder fra sektoren siger således: Hvis hovedsædet var placeret i eksempelvis Aarhus eller København, ville rekrutteringssituationen være anderledes det ville være lettere at rekruttere folk med erfaring. Det er vanskeligere i Nordjylland. De mindre virksomheder i sektoren vil i stigende grad have vanskeligt ved at rekruttere og fastholde medarbejdere i specialistfunktioner. I en del situationer vælger virksomhederne at outsource IT funktioner, juridisk rådgivning mv. til andre virksomheder. Det betyder så til gengæld beskæftigelse i andre virksomheder, men ikke nødvendigvis i Nordjylland. 10 FINANSIERING, FORSIKRING OG VIDENSERVICE\n11 3 FREMTIDENS KOMPETENCEBEHOV INDEN FOR FINANSIERING, FORSIKRING OG VIDENSSERVICE Dette afsnit omhandler de kompetencebehov, som er blevet identificeret gennem data fra survey samt de interviews, der er gennemført i sektoren i forbindelse med FremKom 3. Første del af afsnittet er en beskrivelse af sektoren og sektorens kompetencebehov med afsæt i interviews med virksomheder og relevante aktører fra sektoren. Anden del vil tage afsæt i data fra surveyen og give viden om: hvilke kompetencer virksomheder i sektoren stiller krav om på 5 års sigt inden for forskellige uddannelsesgrupper: ikke-faglært, erhvervsfaglige og videregående uddannelser i sektoren hvilke kompetencer virksomheder i sektoren stiller krav om på 5 års sigt hos medarbejdere med ledelsesfunktioner virksomhedernes vurdering af de nyuddannedes kompetencer FINANS, FORSIKRING OG VIDENSERVICE 11\n12 3.1 VIRKSOMHEDERNES KOMPETENCEBEHOV Inden for finans, forsikring og videnservice sker der i disse år en markant udvikling i kompetencebehovet. Finans og forsikring udgør langt den største del af sektorens arbejdspladser, og netop de virksomheder stiller nye krav til medarbejdernes kompetencer i disse år. De stigende centrale krav til sektoren, som følge af finanskrisen, kombineret med indførelsen af flere og flere digitale løsninger, betyder, at medarbejderbehovet i virksomhederne ændrer sig. Kundebetjeningen har ændret sig fra i mindre grad at være baseret på jævnlige personlige møder eller kassebetjening, til at være færre møder, hvor eksempelvis rådgivningsbehovet stiller store krav til de faglige kompetencer og til formidlingen af komplekse temaer til kunderne. Kravene til kompetencer er både et resultat af flere formelle krav til sektorens arbejdsprocesser, dokumentation af information og rådgivning mv. og fra kunder, som i højere og højere grad selv stiller krav til den rådgivning, de modtager. Udviklingen har medført, at uddannelsesniveauet i sektoren er stigende. Langt størstedelen af vores medarbejdere er nu finansuddannede. Vi har ikke taget elever ind siden 2010, da vi har behov for at komme højere op i uddannelsesniveau. Nu ansætter vi primært finansøkonomer, som gennemfører en HD, når de er kommet ind. Nogle få går videre og bliver cand. merc., og andre fylder på med en MBA. IT-understøttelsen af finanssektoren er en betydningsfuld tendens i forhold til kompetencebehovet. Udvikling og vedligeholdelse af IT systemer er en afgørende funktion i sektoren, og rekruttering af medarbejdere i disse funktioner er derfor helt centralt. I en række andre nøglefunktioner rekrutteres nu i stigende grad jurister, markedsanalytikere med økonombaggrund, aktuarer (forsikringsmatematik), marketingmedarbejdere mv. Disse medarbejdere er oftest samlet centralt i virksomhedens hovedsæde. 12 FINANSIERING, FORSIKRING OG VIDENSERVICE\n13 3.2 KOMPETENCEKRAV TIL MEDARBEJDERGRUPPER I SEKTOREN I surveyen er spørgsmålene for uddannelsesgrupperne; Ikke-faglært, erhvervsfaglig uddannelse og lang videregående uddannelse bygget op om den anvendte kompetencemodel, som beskrevet i nedenstående figur: Fagprofessionel verden (Uddannelse/job) Ikke kontekst specifik (information) Faglige kvalifikationer 4) Faglige kvalifikationer opnået gennem kurser og uddannelse mv. Generelle kompetencer 1) Læse, skrive og regnefærdigheder 2) Fremmedsprog og kulturforståelse 3) IT-kundskaber Faglige kompetencer 5) Evne til i praksis at bruge det man har lært gennem kurser og uddannelse Personlige kompetencer 6) Evne til at tilrettelægge sit arbejde så opgaveløsningen i sin helhed får det bedste resultat: Processuelle kompetencer 7) Evne til at kommunikere og indgå i teamwork med en kollega, leder eller samarbejdspartner om en arbejdsopgave: Kommunikative- og relationelle kompetencer 8) Evne til at skabe og bevare relationer med kolleger, ledere, kunder og samarbejdspartnere: Relationelle kompetencer 9) Evne til at tænke kreativt og innovativt om sin egen opgaveløsning eller det produkt/ydelse, man arbejder med: Processuelle kompetencer Kontekst specifik viden i handling (refleksion) Personlig verden IKKE-FAGLÆRTE Virksomhedssurveyen viser, at virksomhederne inden for finansiering, forsikring og vidensservice i de næste 5 år især vil stille krav til de ikkefaglærtes processuelle, relationelle og kommunikativekompetencer. Sektoren stiller mindre krav til de ikke-faglærtes evne til at skabe og bevare relationer med kolleger, ledere, kunder og samarbejdspartnere end virksomhederne i Nordjylland generelt. Det gælder også for krav til de ikke-faglærtes evne til at kommunikere og indgå i teamwork med en kollega, leder eller samarbejdspartner om en arbejdsopgave, og for de ikkefaglærtes faglige kvalifikationer opnået gennem kurser og uddannelse. Det vil sige, at de ikke-faglærtes relationelle og kommunikative kompetencer og deres faglige kvalifikationer spiller en lidt mindre rolle inden for finansiering, forsikring og vidensservice end for virksomhederne generelt. Ellers adskiller kravene sig ikke signifikant fra det generelle billede af de krav til de ikke-faglærte, der stilles blandt virksomhederne i Nordjylland. De krav, som flest virksomheder vil stille til deres ikke-faglærte medarbejdere, er krav til deres evner til at tilrettelægge sit arbejde så opgaveløsningen i sin helhed får det bedste resultat (59 %), evnen til at tænke kreativt og innovativt om sin egen opgaveløsning eller det produkt eller den ydelse man arbejder med (51 %), men en stor del af virksomhederne har også svaret i høj grad eller i nogen grad med hensyn til evner til at kommunikere og indgå i teamwork med en kollega, leder eller samarbejdspartner om en opgave (Figur 3.1). FINANSIERING, FORSIKRING OG VIDENSERVICE 13\n14 61 % af virksomhederne vil i høj eller i nogen grad stille krav om læse-, skrive- og regnefærdigheder og 65 % vil i høj eller i nogen grad stille krav om IT-kundskaber, men andelen af virksomheder, der i høj grad vil stille disse krav til de ikke-faglærte er relativt lav. Færrest virksomheder vil stille krav om fremmedsprog og kulturforståelse. Figur 3.1 I hvilken grad vil virksomheden stille krav om følgende kompetencer i de kommende 5 år blandt virksomhedens ikke-faglærtemedarbejdere? LÆSE-, SKRIVE OG REGNEFÆRDIGHEDER 31% 30% 27% 12% FREMMEDSPROG OG KULTURFORSTÅELSE 20% 39% 41% IT- KUNDSKABER 24% 41% 16% 19% FAGLIGE KVALIFIKATIONER OPNÅET GENNEM KURSER OG UDDANNELSE MV 12% 50% 7% 32% EVNE TIL I PRAKSIS AT BRUGE DET MAN HAR LÆRT GENNEM KURSER OG UDDANNELSE 47% 15% 13% 25% EVNE TIL AT TILRETTELÆGGE SIT ARBEJDE SÅ OPGAVELØSNINGEN I SIN HELHED FÅR DET BEDSTE RESULTAT 59% 27% 14% EVNE TIL AT KOMMUNIKERE OG INDGÅ I TEAMWORK MED EN KOLLEGA, LEDER ELLER SAMARBEJDSPARTNER OM EN ARBEJDSOPGAVE 48% 46% 6% EVNE TIL AT SKABE OG BEVARE RELATIONER MED KOLLEGER, LEDERE, KUNDER OG SAMARBEJDSPARTNERE 32% 49% 7% 12% EVNE TIL AT TÆNKE KREATIVT OG INNOVATIVT OM SIN EGEN OPGAVELØSNING ELLER DET PRODUKT/YDELSE, MAN ARBEJDER MED 51% 20% 17% 12% I høj grad I nogen grad I mindre grad Slet ikke Kilde: Survey blandt virksomheder i efteråret COWI A/S MEDARBEJDERE MED ERHVERVSFAGLIG UDDANNELSE Virksomhederne inden for finansiering, forsikring og vidensservice vil de næste 5 år især stille krav om relationelle, kommunikative og processuelle kompetencer men også krav om generelle kompetencer som læse, skrive og regnefærdigheder og IT-færdigheder samt krav om faglige kvalifikationer og kompetencertilmedarbejdere med erhvervsfaglig uddannelse. Virksomhederne inden for sektoren lægger større vægt på faglige kvalifikationer opnået gennem kurser og uddannelse mv. og på generelle kompetencer som IT-kundskaber og læse, skrive og regnefærdigheder hos medarbejdere med en erhvervsfaglig uddannelse end virksomhederne i Nordjylland generelt. Derimod lægger virksomhederne mindre vægt på generelle kompetencer som fremmedsprog og kulturforståelse. 14 FINANSIERING, FORSIKRING OG VIDENSERVICE\n15 FINANS, FORSIKRING OG VIDENSERVICE 15\n16 Figur 3.2 I hvilken grad vil virksomheden stille krav om følgende kompetencer i de kommende 5 år blandt virksomhedens medarbejdere med erhvervsfaglig uddannelse? LÆSE-, SKRIVE OG REGNEFÆRDIGHEDER 72% 20% 4% 4% FREMMEDSPROG OG KULTURFORSTÅELSE 10% 28% 48% 15% IT- KUNDSKABER 70% 27% 4% FAGLIGE KVALIFIKATIONER OPNÅET GENNEM KURSER OG UDDANNELSE MV 72% 19% 6% 2% EVNE TIL I PRAKSIS AT BRUGE DET MAN HAR LÆRT GENNEM KURSER OG UDDANNELSE 82% 14% 2% 2% EVNE TIL AT TILRETTELÆGGE SIT ARBEJDE SÅ OPGAVELØSNINGEN I SIN HELHED FÅR DET BEDSTE RESULTAT 85% 9% 4% 2% EVNE TIL AT KOMMUNIKERE OG INDGÅ I TEAMWORK MED EN KOLLEGA, LEDER ELLER SAMARBEJDSPARTNER OM EN ARBEJDSOPGAVE 83% 13% 2% 2% EVNE TIL AT SKABE OG BEVARE RELATIONER MED KOLLEGER, LEDERE, KUNDER OG SAMARBEJDSPARTNERE 72% 22% 4% 2% EVNE TIL AT TÆNKE KREATIVT OG INNOVATIVT OM SIN EGEN OPGAVELØSNING ELLER DET PRODUKT/YDELSE, MAN ARBEJDER MED 49% 47% 1% 2% I høj grad I nogen grad I mindre grad Slet ikke Kilde: Survey blandt virksomheder i efteråret COWI A/S. De kompetencer, som virksomhederne især har fokus på, er evnen til at tilrettelægge sit arbejde, så opgaveløsningen i sin helhed får det bedste resultat (85 %), evnen til at kommunikere og indgå i teamwork med en kollega, leder eller samarbejdspartner om en arbejdsopgave (83 %), evnen til i praksis at bruge det man har lært gennem kurser og uddannelse (82 %), evnen til at skabe og bevare relationer med kolleger, ledere, kunder og samarbejdspartnere (72 %), faglige kvalifikationer opnået gennem kurser og uddannelse mv. (72 %), læse-, skrive- og regnefærdigheder (72 %) samt IT-kundskaber (70 %) (Figur 3.2). 16 FINANSIERING, FORSIKRING OG VIDENSERVICE\n17 3.2.3 MEDARBEJDERE MED VIDEREGÅENDE UDDANNELSE Blandt medarbejdere med videregående uddannelse er det især de personlige kompetencer, dvs. processuelle, relationelle og kommunikative kompetencer samt faglige kompetencer, som virksomhederne i høj grad stiller krav om på 5 års sigt. Bortset fra at virksomhederne inden for finansiering, forsikring og videns servicelægger mindre vægt på evnen til at tænke kreativt og innovativt om sin egen opgaveløsning eller det produkt/ ydelse, man arbejder med, så lægger de større vægt på samtlige andre viste kompetencekrav i Figur 3.3 end virksomhederne i Nordjylland generelt. De kompetencer, som flest virksomheder i høj grad stiller krav om i de kommende 5 år, er evnen til at tilrettelægge sit arbejde, så opgaveløsningen i sin helhed får det bedste resultat (97 %), evnen til i praksis at bruge det man har lært gennem kurser og uddannelse (94 %), evnen til at skabe og bevare relationer med kolleger, ledere, kunder og samarbejdspartnere (92 %) samt evnen til at kommunikere og indgå i teamwork med en kollega, leder eller samarbejdspartner om en arbejdsopgave (90 %) (Figur 3 3). De generelle kompetencer som fremmedsprog og kulturforståelse bliver der derimod ikke i samme grad lagt vægt på blandt virksomhederne i sektoren. Figur 3.3 I hvilken grad vil virksomheden stille krav om følgende kompetencer i de kommende 5 år blandt virksomhedens medarbejdere med videregående uddannelse? FREMMEDSPROG OG KULTURFORSTÅELSE 12% 29% 42% 18% IT- KUNDSKABER 60% 37% 2% 1% FAGLIGE KVALIFIKATIONER OPNÅET GENNEM KURSER OG UDDANNELSE MV 73% 20% 6% 1% EVNE TIL I PRAKSIS AT BRUGE DET MAN HAR LÆRT GENNEM KURSER OG UDDANNELSE 94% 5% 1% EVNE TIL AT TILRETTELÆGGE SIT ARBEJDE SÅ OPGAVELØSNINGEN I SIN HELHED FÅR DET BEDSTE RESULTAT 97% 2% 1% EVNE TIL AT KOMMUNIKERE OG INDGÅ I TEAMWORK MED EN KOLLEGA, LEDER ELLER SAMARBEJDSPARTNER OM EN ARBEJDSOPGAVE 90% 10% EVNE TIL AT SKABE OG BEVARE RELATIONER MED KOLLEGER, LEDERE, KUNDER OG SAMARBEJDSPARTNERE 92% 8% 1% EVNE TIL AT TÆNKE KREATIVT OG INNOVATIVT OM SIN EGEN OPGAVELØSNING ELLER DET PRODUKT/YDELSE, MAN ARBEJDER MED 48% 46% 4% 1% I høj grad I nogen grad I mindre grad Slet ikke Kilde: Survey blandt virksomheder i efteråret COWI A/S. FINANSIERING, FORSIKRING OG VIDENSERVICE 17\n18 3.2.4 MEDARBEJDERE MED LEDELSESFUNKTIONER Virksomhederne inden for finansiering, forsikring og vidensservice vurderer evnen til ledelse af medarbejdere (87 %),evnen til at udvikle netværk og relationer med samarbejdspartnere, konkurrenter, kunder, vidensinstitutioner mv. (81%), økonomiske og finansielle kompetencer (79 %) samt evnen til at kunne skabe og implementere nye ideer, initiativer og projekter (76 %) som nogle af de vigtigste ledelsesmæssige kompetencer i de kommende 5 år. Derimod lægges der især mindre vægt på kompetencer til at arbejde internationalt og på juridiske kompetencer. Virksomhederne inden for finansiering, forsikring og vidensservice lægger i højere grad vægt på økonomiske og finansielle kompetencer hos deres ledere end virksomhederne i Nordjylland generelt. Det samme er tilfældet med hensyn til kravene til at kunne udvikle netværk og relationer med samarbejdspartnere, konkurrenter, kunder, vidensinstitutioner mv. Derimod stiller virksomhederne inden for sektoren ikke i samme grad krav til lederne om evnen til ledelse af projekter, projektforløb og omstillingsprocesser mv. som de nordjyske virksomheder som helhed. Figur 3.4 I hvilken grad vil virksomheden stille krav om følgende kompetencer i de kommende 5 år blandt virksomhedens ledere? EVNE TIL LEDELSE AF PROJEKTER, PROJEKTFORLØB, OMSTILLINGSPROCESSER MV? 58% 28% 12% 2% EVNE TIL LEDELSE AF MEDARBEJDERE? 87% 12% 1% INDSIGT I FAGLIG OG TEKNISK UDVIKLING INDEN FOR VIRKSOMHEDENS FAGOMRÅDER? 58% 40% 1% 1% EVNE TIL AT UDVIKLE NETVÆRK OG RELATIONER MED SAMARBEJDSPARTNERE, KONKURRENTER, KUNDER, VIDENSINSTITUTIONER MV? 81% 16% 3% KOMPETENCER TIL AT ARBEJDE INTERNATIONALT 13% 22% 33% 32% ØKONOMISKE OG FINANSIELLE KOMPETENCER? 79% 18% 1% 2% JURIDISKE KOMPETENCER? 16% 46% 29% 9% EVNEN TIL AT KUNNE SKABE OG IMPLEMENTERE NYE IDEER, INITIATIVER OG PROJEKTER? 76% 22% 2% I høj grad I nogen grad I mindre grad Slet ikke Kilde: Survey blandt virksomheder i efteråret COWI A/S. 18 FINANSIERING, FORSIKRING OG VIDENSERVICE\n19 3.2.5 VIRKSOMHEDERNES VURDERING AF DE NYUD- DANNEDES KOMPETENCER Godt tre fjerdedele af virksomhederne inden for finansiering, forsikring og vidensservice er tilfredse med de nyuddannedes kompetencer (78 %). 22 % finder imidlertid, at kompetencerne er mangelfulde på enkelte områder, men ingen af de interviewede virksomheder finder de nyuddannedes kompetencer mangelfulde på mange områder. Figur 3.5 Hvordan vurderer virksomheden generelt de nyuddannedes kompetencer? 6% Mangelfulde på mange områder Mangelfulde på enkelte områder Tilfredsstillende 37% 57% TOTAL Kilde: Survey blandt virksomheder i efteråret COWI A/S. De virksomheder, der mener, at de nyuddannedes kompetencer er mangelfulde, har vi spurgt om, hvilke faggrupper det især drejer sig om, og hvilke kompetencer de nyuddannede især mangler. Virksomhederne peger bl.a. på, at de nyuddannede generelt mangler praksiserfaring, herunder særligt at kunne omsætte teori til praksis. Derudover nævnes personlige egenskaber og kunne matche de forskellige typer kunder. FINANSIERING, FORSIKRING OG VIDENSERVICE 19


Midleton Irsk Whisky : The Whisky Exchange | Yakaranda\nThe Old Midleton distillery blev en del af Cork Distillery Company, som fusionerede med John Power & Søn og John Jameson & Søn i 1966 til at danne Irish Distillers. det nye selskab blev i 1972 tilsluttet af Bushmills, en situation, der skabte monopol på produktionen af irsk .hisky. Den gamle Midleton pralede verdens største potstill, med en kapacitet på over 31,500 gallon.,\nden nye Midleton er et enormt moderne destilleri i County Cork bygget af irske destillerier i 1975for at strømline produktionen af sine mange mærker. Overførslen af produktion mellem destillerierne var problemfri: destilleriarbejderne forlod Det Gamle Midleton-destilleri om aftenen og startede på det nye kompleks den følgende morgen.dette gjorde en ende på næsten 200 års Jameson-produktion i Dublin, men det gamle Jameson-destilleri i Bo.Street er nu et besøgscenter., Turister kan også besøge Midleton comple., som er hjemsted for mange andre mærker ved siden af Jameson, herunder Green Spot, Paddy, Po .er ‘ s og Redbreast.Midleton distillery flagskib mærke er Midleton meget sjælden, som er en lille batch blanding udgivet årligt.om Midleton VR, fra hjemmesiden:\n‘dette har formørket og omdefineret opfattelsen af irsk .hisky..Forbløffende.’Peter Mulryan, Whisky Kritiker\nMidleton Very Rare, en storslået blanding af de fineste destillater, der er håndplukket af Master Distiller, Barry Crockett, er en af Irlands mest eksklusive whiskyer., Whishisky fra det gamle Midleton-destilleri er altid blevet anerkendt som specielt. Dermed, denne top irske .hisky får sit navn fra east Cork distillery to .n. Denne whishisky er i alderen mellem 12 og 25 år og modnes udelukkende i krydrede Bourbon tønder. Midleton Very Rare blev lanceret i 1984 for at fejre Midhiskyerne fra Midleton distillery, og en ny vintage er blevet frigivet hvert år siden da. Hver flaske bærer sit eget individuelle nummer og underskrift af vores Master Distiller., Denne årlige udgivelse af en ny vintage er en afgang for Irishhisky fra irske destillerier, hvor konsistens fra år til år er meget værdsat. Den individuelle karakter af udvælgelsesprocessen for hver vintage af Midleton meget sjældne betyder, at hvert års vintage giver sin egen karakter. Værdsat blandt samlere, vi kender meget få samlinger af alle årgange siden den første i 1984.\n← 50 ideer til meditationsrum, der forbedrer dit liv\nDen ultimative Guide til arkivering af dine skatter →


I Vesthimmerlands Kommune har vi både små og store skoler, og heldigvis for det. Skolen er fundamentet for vores børns uddannelse, og generelle dannelse gennem hele livet. Små og store skoler kan noget forskelligt, og den blanding af skoler, vil jeg fortsat arbejde for at bevare og udvikle.\nAlle børn er forskellige med forskellige behov, og derfor er det vigtigt med både små og store skoler i vores kommune. Det er samtidig med til at give forældre mulighed for at vælge lige præcis den skole de mener er bedst til lige præcis deres barn.\nVi taler rigtig meget om at vi skal have mere bosætning i vores kommune. En af de ting jeg mener er vigtig for at nye familier vælger at bosætte sig i Vesthimmerland, det er netop at der er pasningsmuligheder og skole tæt på hvor man ønsker at bo. Derfor synes jeg det er vigtigt at den ro der har været omkring vores skolestruktur de sidste 4 år fortsætter. Vi skal fortsat have daginstitutioner, dagplejere og skoler fordelt ud over vores geografisk store kommune. På den måde skaber vi mulighed for tilflytning, og bosætning, også i de små lokalsamfund.


3D Face Unlock. Fingeraftrykslæser i skærmen. Hurtigopladning via kabel og trådløst, samt et fedt kamera – det er noget af det du får. Mød Huawei Mate 20 Pro her.\nHuawei har netop præsenteret topmodellen Mate 20 Pro ved en event i London. For en gangs skyld er det ikke blot endnu et mindre facelift. Dette er reelt en ny smartphone med nye funktioner, der i dagligdagen vil opleves som meget store gevinster.\nHer er de fem vigtigste nyheder i Huawei Mate 20 Pro, som jeg ser dem:\nFace Unlock med iPhone X tilsvarende teknologi\nFingeraftrykslæser indbygget i skærmen (in-screen fingerprint sensor)\nStort batteri på 4.200 mAh der kan oplades til 70 procent på 30 minutter\nMulighed for vidvinkelbilleder i ekstra stort format\nDertil kommer knapløs betjening og navigation med bevægelser, der ligger tæt op ad iPhone X-serien.\nHovedspecifikationer: Huawei Mate 20 Pro\nSkærm: 6,39 OLED HDR, 19.5:9 format\nOpløsning: 3.220 x 1.440 pixels\nKameraer: 40 megapixels vidvinkel, 20 megapixels ultra vidvinkel, 8 megapixels telefoto\nHukommelse: 128 GB intern\nEndelig kommer ”Face ID” til Android\nApple introducerede Face ID på iPhone X i efteråret 2017. En såkaldt ”dot projector” skyder 30.000 usynlige prikker i ansigtet på brugeren. Et infrarødt kamera opfanger resultatet hvorefter telefonen er låst op. Sikkerhedsniveauet i Apples udgave er 1:1.000.000.\nHuawei Mate 20 Pro kommer med en nogenlunde tilsvarende teknologi. Det er noget af et kvantespring inden for sikkerheden på Android smartphones. Huawei kalder teknologien ”3D Depth Sensing”\nJeg har prøvet det nye 3D Face Unlock. Det fungerer vanvittigt godt og under alle forhold; lys, mørke m.v. Oplåsningen sker tilmed hurtigt – under optimale forhold sker genkendelsen på 0,6 sekunder.\nMens Huawei på Mate 10 Pro havde ansigtsgenkendelse, der kunne snydes med et billede, har Samsung haft en mere sikker løsning med ansigts- og irisgenkendelse. Desværre er Samsungs metode hamrende ustabil.\nMed 3D Face ID træder Huawei et vigtigt skridt op ad stigen, hvor de overhaler deres eget tidligere topprodukt og totalt eliminerer Samsung.\nHuawei oplyser sikkerhedsniveauet til 1:1.000.000. Præcis ligesom på iPhone X-serien.\nSkærmen er også fingeraftrykslæseren\nSom supplement til 3D Face Unlock findes den såkaldte in-screen fingerprint-sensor. Under skærmen ligger en fingeraftrykssensor, der registrerer brugerens finger og åbner telefonen.\nI forhold til Face Unlock kræver den nye sensor lidt mere øvelse. Du skal lige lære, hvor den sidder i skærmen, og hvor hårdt og hvor længe, der skal holdes, før oplåsningen sker.\nTeknologien virker upåklageligt og er et fint alternativ til Face Unlock. Du kan vælge at bruge den ene eller anden teknologi eller have dem begge aktiveret på én gang.\nVed min første afprøvning af den nye sensor må jeg overgive mig. Det fungerer altså bare.\nJubii! Huawei har kopieret Apples betjening\nSwipe op fra bunden, så bringes du til hjemmeskærmen. Swipe op og hold så får du listen over de seneste programmer. Vil du lukke en app, så swiper du den bare væk fra skærmen.\nBetjeningen af Huawei Mate 20 Pro sker fuldstændigt som på iPhone X, iPhone Xs og iPhone Xs Max.\nJa! Det ER en 1:1 kopi af Apples betjeningsmetode, som jeg tidligere har kaldt ”MEGET intuitiv”. Jeg fastholder vurderingen og er glad for, at Huawei har kopieret metoden. Der er ingen grund til at opfinde noget nyt selv, når andre har vist hvordan det kan gøres.\nGenvinsten for Huawei er, at brugere der dropper iPhone X straks vil føle sig hjemme.\nHvis du mest er til de gammeldags knapper på skærmen, kan disse aktiveres i indstillingerne.\nBatteriet har en kapacitet på 4.200 mAh, hvilket må siges at være rigtigt stort. Jeg ved ikke endnu hvor meget strøm telefonen bruger, og om den høje kapacitet giver længere brugstid, men jeg ved, at opladning kan ske lynhurtigt.\nPå blot en halv time kan batteriet, ifølge Huawei, bringes fra 0-70 procent. Det er imponerende. I salgspakken medfølger en hurtigoplader på 40 watt, der kan udføre jobbet.\nDertil kommer trådløs opladning, der er nyt i Huawei regi, hvor hele 15 watt er understøttet. Til sammenligning kan de nyere iPhones kun lade med 7,5 watt.\nIfølge specifikationerne kan Huaweis egen trådløse oplader oplade Mate 20 Pro hurtigere end iPhone Xs Max kan oplades via den medfølgende 5 watts oplader.\nEn interessant detalje er såkaldt ”reverse wireless charge”. Huawei Mate 20 Pro kan fungere som powerbank for en anden telefon med trådløs opladning. Når bagsiderne holdes mod hinanden, starter opladningen.\nBatteritid, opladehastighed med kabel og trådløst kommer jeg tættere på i en snarlig anmeldelse af Huawei Mate 20 Pro.\nNyt spændende kamera med fede muligheder\nHuawei Mate 20 Pro har tre kameraer på bagsiden:\n40 megapixels vidvinkel standard sensor\n20 megapixels Ultra Wide Angel sensor\n8 megapixels telefoto-linse\nUltra vidvinkel er ret spændende. Her kan du få et MEGET større udsnit ved fotografering af eksempelvis landskaber, end med den normale sensor. Det er faktisk ret imponerende. Ultra vidvinkel har dog den pris, at billede kan blive lidt ”strækket og vredet”.\nTelefonens kameraer bringer dig også meget tæt på motivet. Makrofunktionen kan gå helt ned på 2,5 centimeter. Det er markedets tætteste makrobilleder, at du får her.\nPortrætfunktionen er forbedret og suppleres nu af software-efterbehandling. Du kan, ligesom på iPhone, gøre baggrunden sort. I portrættilstand findes desuden andre effekter. Ved videooptagelser kan du også benytte portræt- og bokeh tilstand. Dette har jeg hidtil ikke set på andre telefoner.\nVideooptageren har fået 21:9 format som optagetilstand, men 16:9 format kan fortsat benyttes.\nHuawei fortsætter med automatisk at genkende fotoscener – landskaber, planter, mad osv. I alt 18 scener kan genkendes hvorefter billedet optimeres af ”kunstig intelligens” så du får det bedste resultat.\nVideodelen byder desuden på 3D Live Objekt, der angivelige kan bringe bamser og dukker til live, hvor de kan bevæge sig i 3D. Hvordan det fungerer i virkeligheden ved jeg ikke, men det er noget jeg afprøver i forbindelse med anmeldelsen.\nAlt det forventelige\nSom forventet kommer Huawei Mate 20 Pro med Kirin 980 processoren. På alle punkter yder den bedre end forgængeren, og har samtidigt et mere effektivt energiforbrug.\nIfølge Huaweis egne tal er ydeevnen forbedret med 75 procent mens Kirin 980 er 58 procent mere energieffektiv i forhold til HiSilicon Kirin 970 processoren.\nHuawei Mate 20 Pro har en tykkelse på 2,3 millimeter – noget tyndere end de 5,8 millimeter vi finder på iPhone Xs Max. Afstanden mellem skærm og kant er også reduceret. Helt ned til 2,1 millimeter. Til sammenligning har iPhone Xs Max 5,8 millimeter mellem skærm og kant.\nMate 20 Pro er modstandsdygtig overfor vand og støv efter IP68-certificeringen. Lillebroderen Mate 20 er kun IP53 certificeret.\nMine første ord om Huawei Mate 20 Pro\nKommer til Danmark i november\nDer går ikke længe inden Huawei Mate 20 Pro kan købes i Danmark. I starten af november begynder salget. Telefonen er født med Android 9 Pie hvor brugerfladen EMUI 9 er lagt hen over.\nLÆS OGSÅ: Alle detaljerne om dansk salgsstart af Huawei Mate 20 Pro\nEMUI 9 har en række forbedringer i hastigheden, lyder det fra Huawei. Apps åbner 51 procent hurtigere, og den generelle betjening er blevet 42 procent mere ”smooth”.\nMate 20 Pro kommer med 6 GB RAM og 128 GB intern hukommelse. Prisen er vejledende 7.499 kroner uden abonnement.\nHukommelsen kan udvides via et Nano Memory Card på op til 256 GB, der er udviklet af Huawei. Nano Memory Card er 35 procent mindre end et MicroSD-hukommelseskort. Læsehastigheden på Huaweis eget hukommelseskort, der ikke er en industristandard er 90 mbit/s.\nMate 20 Pro understøtter Huaweis PC-tilstand via Miracast så skærmindhold kan sendes trådløst til en ekstern skærm.\nTidligere artikelHuawei Mate 20 Pro – alle specifikationerne\nNæste artikelIoT er lige til skraldespanden


Røntgenstråler er ikke blevet mindre farlige\nForside Hesteliv Pasning & Pleje Røntgenstråler er ikke blevet mindre farlige\nBåde når mennesker og dyr skal have taget røntgenbilleder er der meget specifikke regler for brugen af røntgenapparater, og det er ikke for sjov. Vi udsættes alle for stråling hver dag, den såkaldte naturlige baggrundsstråling, der kommer fra verdensrummet, fra jorden, fra bygninger, fra mad, kort sagt det meste, vi omgives af. Og får vi taget røntgenbilleder, eller tager vi ud at flyve, eksempelvis, får vi lige lidt ekstra.\nDen stråling vi udsættes for gennem live akkumuleres. Siden vi ikke ved, hvor meget stråling et menneske endnu vil blive udsat for fremover, eller hvem der er særlig følsom, er det fornuftigt at begrænse udsættelsen til det nødvendige. Når det gælder børn, er der grund til at tænke sig ekstra godt om, fordi de stadig er under udvikling. Det gør deres celler mere følsomme for påvirkning\nForsigtigheden skyldes, at stråler kan påvirke vores celler, og det kan i sjældne tilfælde føre til udvikling af kræft, fortæller Hanne Waltenburg, Sektionsleder i Sundhedsstyrelsen. I det regi var Hanne med til at udgive en vejledning sidste år om brugen af det transportable røntgenudstyr som dyrlæger bruger i stigende grad ude i staldene, hvor der ikke er et særligt rum indrettet til det. Om årsagen til vejledningens nødvendighed skriver Sundhedsstyrelsen følgende:\n”Når dyrlæger og andre bruger røntgenapparater uden for lokaler, som er bygget til det, er det vigtigt at have ekstra fokus på, at det sker på en sikker og forsvarlig måde. De seneste år er der kommet mindre og lettere røntgenapparater på markedet. Det har fået et stigende antal dyrlæger til at bruge de transportable apparater. Det gælder især, når det er heste, der skal undersøges.\nSundhedsstyrelsen har i en række tilfælde set, at de basale retningslinjer for brug af røntgenapparater uden for godkendte røntgenrum ikke har været fulgt. Der har for eksempel ikke været tilstrækkeligt beskyttelsesudstyr eller tekniske hjælpemidler til rådighed. I andre tilfælde har uvedkommende kunnet komme for tæt på det område, hvor der blev optaget røntgenbilleder.”\nVi har talt med Hanne om de gældende regler på området, så du selv kan beskytte dig mod unødige risici, hvis du selv eller en anden i stalden har en hest, der skal røntgenfotograferes.\nHvad er proceduren til brugen af transportabelt røntgenapparatur i stalde med heste?\nSom dyrlæge har man ansvaret for at sørge for at der ikke er nogen andre, der bliver udsat for strålingen. Der findes direkte stråling, som er den man rammes af, hvis man står i skyderetningen. Her er der en sikkerhedsafstand på 30 meter. Så er der den spredte stråling – det er de stråler, der sendes retur bagud og ud til siderne, når røntgenstrålerne har ramt hesten. Ved spredt stråling er der en sikkerhedsafstand på fem meter.\nFor at overholde reglerne så skal man i princippet afspærre et område på 30 meter i den retning, der skydes samt fem meter til hver side samt bagud. Det er de færreste steder, at det er en mulighed. I stedet for de 30 meter i skyderetningen kan man sikre sig, at man tager billederne op imod en væg af mursten eller beton. To lags mursten eller 14 cm bred betonmur er det optimale. Det er især vigtigt, hvis man ofte laver billeder i den pågældende stald.\nHvornår er en bestråling berettiget?\nHer gælder det fundamentale princip, der også gælder for mennesker, at de samlede fordele skal opveje de risici, der er forbundet med handlingen. Stråleudsættelsen for andre skal være mindst mulig. For optagelser på dyr beror det på en dyrlægefaglig vurdering, om der skal tages billeder eller ej. Vi har i Sundhedsstyrelsen overvejelser om at kigge nærmere på berettigelsen af for eksempel handelsundersøgelser med heste.\nHvilke forhold skal være opfyldt for at en røntgenundersøgelse kan foregå i en stald?\nFørst og fremmest skal de nævnte regler for afspærring overholdes. Dernæst skal dyrlægen bære et persondosimeter – sidder typisk fast med en klemme i bukserne – så vi kan overvåge, hvor meget stråling de udsættes for. Der er desværre nogen dyrlæger, der ikke er gode til at få afleveret persondosimetrene til tjek. Skal der benyttes kassetter må de ikke holdes i hånden, men der skal bruges et stativ eller en holder samt beskyttelseshandsker. Stativ eller stang skal være cirka en meter fra personer der holder. Endelig skal dyrlæge samt alle andre, der er til stede indenfor de fem meter, mens der fotograferes, bære blygummiforklæde.\nHvilke risici er der forbundet med overtrædelse af de gældende regler?\nHvis man bliver udsat for stråling vil det føre til en lille øget risiko for kræft i de kropsdele, der bliver bestrålet. De skader man oftest får som følger af stråling er stokastiske skader, som man først vil opdage senere hen i livet. Der kan gå mellem fem til tredive år, før man kan se konsekvenserne og en eventuel cancer udvikles.\nUddyb “dyrets tilstand og størrelse”\nI den oprindelige bekendtgørelse står der, at transportabelt udstyr kun må anvendes, når dyrets tilstand eller størrelse udelukker brug af stationært udstyr. Dyrets tilstand betyder, at hvis hesten for eksempel har brækket benet, og ikke kan transporteres, kan man tage billeder ude i staldene. Vi anerkender dog også, at hestes størrelse vanskeliggør transport og med vejledningen fra sidste år præciseres, hvilke forhold der skal være overholdt før der må tages billeder i for eksempel stalde.\nBliver gældende forordning overholdt, og hvad er sanktionerne, hvis det ikke forholder sig sådan?\nDer har været tilfælde, hvor vi har erfaret, at reglerne ikke blev overholdt, og det er også baggrunden for den vejledning vi udsendte sidste år. Vi har desuden planer om at køre en kampagne, hvor vi vil føre tilsyn med den praksis, der er i dag – også ude i staldene. Opdager vi, at dyrlægerne ikke overholder de gældende regler vil de få et krav om at tingene bringes i orden. Ignoreres dette eller oplever vi alvorligere tilfælde, hvor dyrlægen burde vide bedre, kan det føre til en politianmeldelse.\nLæs bekendtgørelsen: Veterinær brug af transportabelt røntgenudstyr


Marie Josiasen: Odense Blomsterfestival 2015\nDet er næsten en fast årlig tradition, at min mor og jeg er inde og se blomsterfestivallen i Odense. Min mor er fra Odense, mine bedsteforældre og moster bor der, og vi bor forholdsvis tæt på, så vi har altid haft et stærkt tilknytningsforhold til byen, og derfor er der nogen ting, vi bare skal. Blomsterfestivallen er en af disse. Så længe jeg kan huske, har det i hvert fald været noget, vi har gjort. Enten blot min mor og jeg, sammen med min mormor og/eller moster, eller hele familien. Så i går var min mor og jeg, traditionen tro, inde og kigge på blomster i gågaden.\nDet plejer at være rigtig, rigtig fint, selvom der selvfølgelig også har været et par skuffende år indimellem. Heldigvis blev vi ikke skuffede i år, hvor temaet var komponisten Carl Nielsen. Jeg synes derimod der var blevet gjort et rigtig flot og godt stykke arbejde! På Flakhaven, foran rådhuset, er den store udstilling altid (og pandekagevogn - den er også næsten et must), men i år var der også blevet gjort noget helt særligt ud af Brandts Passage, hvor der var hængt orkideer op. Det var virkelig smukt og betagende, og nok det, som både min mor og jeg synes var det bedste, hvis man kan udtrykke det sådan, ved udstillingen.\nBlomsterfestivallen har også udviklet sig til at være mere end bare blomster. Min mor kom hjem med en folder om en pilefletskreds (hun er en ivrig og god fletter, så det kunne hun godt tænke sig at gøre mere i) og jeg med et glas honning. Vi fik smagsprøver ved forskellige boder, der var mulighed for at blive klogere på de planter, der blev solgt og udstillet, forskellige gode formål at støtte, anderledes kunsthåndværk (fx. en melonudskærer), forskellige aktiviteter, forbund og boder, hvor man kunne købe keramik, pileflet og ting i den dur, samt et stort telt fra Odense Renovation, hvor man kunne lære om genbrug i børnehøjde med sjove aktiviteter. Et ret godt koncept!\nBlomsterfestivallen er desværre slut for i år, men jeg kan anbefale at tage ind og kigge næste år!\nForresten, skal I have mange tak for responsen på dette indlæg. Både de private beskeder jeg har modtaget, og de kommentarer, der er blevet skrevet her på bloggen. Jeg er glad for, at jeg rører noget i nogen, med det jeg skriver, og at vi har mulighed for at lytte til, hjælpe og støtte hinanden, og jeg sætter stor pris på, at I har taget jer tid til at skrive til mig. Tak<3\nEtiketter: Billeder, My Life, Natur, Sommer


Skole indfører undervisning efter fastlagte planer | Gymnasieskolen Gå til hovedindhold\nNyhed Skole indfører undervisning efter fastlagte planer På VUC Syd skal undervisningen standardiseres efter fælles læringsplaner. Lærerne er bekymrede for konsekvenserne, men direktør siger, at det ikke er en spareøvelse. 16. februar 2017 af Hanne Hellisen Til sommer ligger omkring 300 læringsplaner klar på tværs af alle fag. I løbet af næste år skal der udvikles lige så mange læringsplaner. Fra næste skoleår skal underviserne i dansk, samfundsfag, matematik og de øvrige fag på VUC Syd i Sønderjylland undervise efter fastlagte planer. Udvalgte lærere er i dette skoleår i gang med at udarbejde en vifte af undervisningsforløb til hvert fag. Forløbene – også kaldet læringsplaner – er en færdig pakke til lærerne med et tema, tekster og opgaver til eleverne.\nDet har givet anledning til flere overvejelser blandt lærerstaben både i forhold til pædagogikken, lærerens rolle og forberedelsestiden. Lærer og TR-suppleant Jannik Gorm Hansen fortæller, at der er både mange muligheder, men også bekymringer forbundet med læringsplanerne.\n”Meldingen har været, at kursisterne har ønsket en ensartet struktur og tilgang til undervisningen. Men ensartet i forhold til hvad? Taler vi form, indhold eller begge dele? Det er mere komplekst end som så,” siger Jannik Gorm Hansen.\nTænker lærere ens?Cirka 80 lærere ud af skolens 200 lærere er i gang med arbejdet med læringsplanerne. Lærerne kunne søge om at være med i arbejdsgrupperne, men derudover blev nogle lærere udvalgt af ledelsen.\nJannik Gorm Hansen er med i gruppen, der skriver læringsplaner til dansk. Han har tidligere udarbejdet læringsplaner til skolens fjernundervisning, men nu hvor det skal bruges til den almindelige holdundervisning, har det sat mange nye tanker i gang om undervisning. Tanker, som Jannik Gorm Hansen ikke helt kan sætte ord på, fordi der logisk set ikke burde være forskel på fjern- og holdundervisning. Men det er der.\nEn af hans overvejelser går på, at hans kollegaer bliver tvunget til at bruge hans undervisningsmateriale i deres undervisning.\n”Hvem siger, at jeg har de samme tanker som min kollega? Har vi samme tilgang til stoffet, og vil vi bruge det samme materiale?” siger Jannik Gorm Hansen om nogle af de pædagogiske overvejelser, han har gjort sig.\nLæs: Elever dropper bøgerne og laver dem selv\nEn vejlederrolleDerudover tænker han over, om lærerens rolle vil ændre sig med læringsplanerne, hvor opgaver og tekster bliver lagt direkte frem til eleverne.\n”Det kan være, at det ændrer vores rolle, så vi får en mere vejledende funktion. Så kan man sige: Er det godt eller skidt? Det vil tiden vise. Men frygten er, at man vil blive reduceret til vejleder fremfor den undervisende og formidlende rolle, som vi har i dag,” siger Jannik Gorm Hansen.\nSelvom uvisheden og de bange anelser fylder, så understreger Jannik Gorm Hansen, at læringsplanerne ikke har været testet af i praksis endnu, og der er derfor mange gætterier og tanker, men ingen erfaringer endnu.\n”Man kan hurtigt skabe sig nogle billeder på forhånd af de meldinger, der kommer, fordi de lyder meget firkantede. Men vi ved ikke, hvordan læringsplanerne kommer til at fungere i praksis. Måske kommer de til at fungere fint, lige som de gør i fjernundervisningen,” siger Jannik Gorm Hansen.\nLærer: Vi mangler svarBlandt de menige lærere er der også usikkerhed at spore. Gymnasieskolen har været i kontakt med en lærer på VUC Syd, som står uden for arbejdet med læringsplanerne. Hun ønsker at være anonym, da hun er bange for at blive udstillet som illoyal over for ledelsen.\n”Vi har en masse spørgsmål som lærerstab. Det eneste, vi ved, er, at kursisterne ønsker en mere ensrettet form for undervisning,” siger hun.\nHun fortæller, at læringsplanerne afviger fra hendes tanker om god undervisning, fordi undervisningen bliver standardiseret med læringsplanerne.\nMåske flere undervisningstimerLæreren fortæller, at mange af hendes bekymringer også handler om, hvorvidt lærerne får den nødvendige tid til at tilpasse læringsplanerne til deres behov og temperament. Det handler nemlig også om, at læreren viser en passion, for det hun underviser i, for det er der, man fanger flest elever, forklarer hun.\n”Jeg er nervøs for, at pædagogikken går tabt, og at man presser flere undervisningstimer ind, fordi vi ikke skal forberede os så meget. Hvis det er de samme ting, vi kører år efter år, så bliver det også meget ensformigt for os. Det er også min bekymring, hvordan vi får den faglige medindflydelse på det, vi laver?” siger den kvindelige lærer.\nHun understeger, at hun og hendes kollegaer vil tilpasse sig, så godt som muligt, men at ledelsen også må være lydhør.\n”Det er fint nok, at vi prøver det af i en periode, men det er vigtigt, at der så også bliver justeret til og set på, om det overhovedet fungerer.”\nLæs: Lærere: I-bøger er for dårlige\nGenkendelighed på tværs af fagVUC Syd udleverer iPads til alle deres kursister. Hans Jørgen Hansen, der er direktør for VUC Syd, forklarer, at dette er en del af baggrunden for udviklingen af læringsplanerne, og at de skal være tilgængelige på tabletten.\n”Det handler om at få noget rigtig godt og relevant materiale til den platform, som vi bruger. Det er vigtigt, at vi øger kvaliteten af de materialer, som kursisterne får i et digitalt miljø, og at vi øger brugervenligheden,” siger han.\nDe to lærere, som Gymnasieskolen har været i kontakt med, peger på, at læringsplanerne gør undervisningen mere ensrettet, men den betegnelse er Hans Jørgen Hansen ikke enig i, da han synes ensrettet er et ”fælt ord”.\n”Hvis man som kursist har seks fag og seks lærere, der bruger forskellige programmer og teknikker, så er det ikke en særlig brugervenlig oplevelse for den enkelte kursist. Der er vi i gang med at skabe nogle anderledes standarder, så man får en højere grad af genkendelighed, uanset om man har dansk eller samfundsfag,” svarer han.\nLæringsplaner er kvalitetssikringHans Jørgen Hansen peger på, at der bliver en højere grad af videndeling, men også kvalitetssikring af det materiale, der bruges i undervisningen, når underviserne laver læringsplaner til hinanden.\n”Det ikke kun er baseret på den enkelte lærer, men det er baseret på en faggruppe, der har lavet noget og taget stilling i fællesskab,” siger Hans Jørgen Hansen.\nMen kan man ikke vende det om og sige, at lærerens professionelle dømmekraft svækkes?\n”Nej, det tror jeg bestemt ikke. Det er stadig lærerne, der varetager den daglige undervisning,” svarer han.\n”Lærerne bruger de læringsplaner, som nu bliver udviklet. De enkelte lærere kan derudover vælge forskellige former for supplering, og det går jeg helt stærkt ud fra, at man vil vælge at gøre.”\nHans Jørgen Hansen understreger, at lærerne stadigvæk skal skabe en fornuftig tilpasning til de kursister man har, uanset om det er hold- eller fjernundervisning.\nSelvom lærerne skal tilpasse læringsplanerne til deres kursister, ligger der så ikke også, at lærerne skal forberede sig mindre?\n”Uddannelsessektoren er presset i øjeblikket. Så selvfølgelig er det her en måde at øge kvaliteten ved at samarbejde på en anden måde. Men vi har ikke lagt op til som sådan at reducere på forberedelsen. Det kan godt være, at vi omlægger noget af det, så arbejdet med at lave læringsplaner er en del af forberedelsen. De kollegaer, der ikke er involveret i læringsplaner, kan så undervise et par timer mere. Men samlet set er det ikke tænkt som en spareøvelse,” siger Hans Jørgen Hansen.\nLæringsplaner på VUC Syd\nLedelsen på VUC Syd har besluttet, at der skal udarbejdes læringsplaner i alle fag til brug i den almindelige holdundervisning. I forvejen bliver der brugt læringsplaner i VUC Syds fjernundervisning.\nVUC Syd udbyder både hf og almen voksenuddannelse (avu) fordelt på uddannelsessteder i Haderslev, Sønderborg, Aabenraa og Tønder.\nEn gruppe lærere i hvert fag udarbejder undervisningsmateriale til hele året. Disse planer bliver gennemgået af en anden gruppe lærere og rettet til. En del af skolens lærere er ikke inde over udarbejdelsen af undervisningsmaterialet.\nLæringsplanerne bliver tilgængelige gennem nogle apps til iPad, som skolen lancerer til sommer. I forvejen har skolen produceret forskellige i-bøger, som bliver en del af materialet i læringsplanerne.\nAlle lærere skal bruge planerne i deres undervisning fra skoleåret 2017/18. De må ændre rækkefølge på undervisningsplanerne, men de må ikke udskifte de udvalgte tekster. Lærerne kan vælge at supplere med tekster\nPlanen er, at der til sommer ligger omkring 300 læringsplaner klar samlet set. I løbet af næste år skal der udvikles lige så mange læringsplaner, så lærerne ender med et større katalog inden for hvert fag, hvor de kan plukke læringsplaner og sætte sammen, som de synes. Direktør Hans Jørgen Hansen tror ikke, at en læringsplan holder mere end et par år, før den trænger til justering eller måske helt skal kasseres, og der vil derfor være en løbende udviklingsproces.\nRelaterede artiklerPris til to gymnasielærereNy aftale gør det lovligt at kopiere fra digitale undervisningsmaterialerEn lærers vision om fremtidens klasseværelseForsker: Vi skal lære elever at læse digitaltBogportal giver nye muligheder for undervisningEmnerDigital undervisningdigital undervisningsmiddelundervisningsmateriale Tilføj kommentar


Transport | Kampagne skal give unge lyst til at vælge bilen fra\n23 May 2016 | Luftforurening | Transport\nEn ny kampagne skaber fokus på bilernes rolle i byen og udfordrer dermed københavnernes transportvaner. Med en serie plakater rundt omkring i Københavns byrum giver Det Økologiske Råd københavnerne en forsmag på, hvordan København vil se ud, hvis mængden af biltrafik stiger.\nBiler ændrer byen\nEn ny kampagne skaber fokus på bilernes rolle i byen og udfordrer dermed københavnernes transportvaner. Miljøorganisationen Det Økologiske Råd giver med en serie plakater rundt omkring i Københavns byrum københavnerne en forsmag på, hvordan København vil se ud, hvis mængden af biltrafik stiger. Kampagnen skal give, især de unge københavnere, lyst til at vælge bilen fra.\nEn ny undersøgelse af de unges holdninger og adfærd indenfor transport viser, at næsten halvdelen af dem, der til dagligt bruger bilen, altid vælger det samme transportmiddel. På denne måde er bilister de trafikanter, der er mindst fleksible i deres valg af transport. Og antallet af trafikanter der er fastlåst i deres vaner forventes at være endnu højere for de ældre aldersgrupper.\n”Vi er alle sammen vanedyr når det gælder vores transportvalg. Men særligt bilister er lidt mere fastlåste i deres valg af transport. Når først vi har anskaffet os en bil, bruger vi den også. Derfor har vi brug for lidt større fleksibilitet i vores valg af transport, hvis der også fremover skal være plads til alle i de større byer”, siger Jeppe Juul, transportmedarbejder i Det Økologiske Råd\n”Vi har alle brug for at kunne transportere os. Men jo mere vores transportsystem fylder, jo mindre plads bliver der også til andre elementer i byen. Vi vil gerne understrege, at vælger du bilen, så er det på bekostning af nogle andre ting. Man kan sige at bilerne begrænser bylivet”, siger Jeppe Juul.\nUndersøgelsen peger også på, at de unge går ind for mere miljøvenlige løsninger, når udfordringen med stigende behov for transport skal løses. Langt størstedelen af de unge mener, at løsningen er, at den offentlige transport udbygges markant, mens kun en lille del mener at udfordringen skal håndteres ved at fx udvide vejene.\n”Vores valg af transport er sjældent et enten eller, men derimod et mix af forskellige transportformer. På den måde har den enkeltes valg betydning for den samlede mængde af både støj, luftforurening og hvor hurtigt vi hver især kan komme frem. Særligt på den begrænsede plads vi har i de store byer”, slutter Jeppe Juul.\nPlakaterne kan bl.a. se på byens hegn omkring Metrobyggeriet på Kgs. Nytorv og ved Trianglen fra mandag den 23. maj.\nJeppe Juul, Transportmedarbejder i Det Økologiske Råd, tlf. 33181948 mobil 30299982


Fræk massage københavn bordel nordsjælland / Escort wetpussy\nDet er svært at sige om er Danmarks bedste escort portal, men uden videre er vi villige til at ligge hovedet på blokken, og sige at de klart er blandt de absolut aller bedste. Politikkens Hus gør et godt stykke arbejde og vi ønsker dem god vind i sejlene med deres gode portal. Du er ved at rapportere denne annonce for ulovligheder, bekræft venligst at alle informationer er korrekte Årsag, salg af billeder/videoer/camshows eller telefonsex, mindreårig bruger eller indhold. Vi vil ikke kommentere på, om annoncørerne skal vælge os eller Annoncelight som annonceplatform. Uden at have konkrete fakta, vil vi påstå at det er landets største gratis portal for escort og massage ydelser. Hvad kunne være bedre ved? Tal på deres hjemmeside hævder, at de kan dokumenterer 415.000 månedlige besøgende, baseret på tal i Google Analytics Januar 2017. På den måde skal man ikke bladre uendeligt langt ned på Annoncelights hjemmeside, for at finde den escort eller massage annonce man søger. De var blandt de første på markedet til at gå all in på at lave en god oversigt over frække ydelser. Vigtigs af alt, har. Det er Politikkens Hus der står bag.\nVi mener at Annoncelight bør ændre sin visningsmetode fra listevisning, altså en vandret lang annonce, til Boksvisning, altså annonce stillet op side om side med færre informationer. Hvem står bag Annoncelight? Til gengæld får man meget for sine penge i form af eksponering og potentielle kunder. De klarer sig rigtig godt og de har formået at skabe en af Danmarks førende positioner inden for escort og massage. På finder. I dag forsøger de at spredde sig til omkringliggende lande, og er allerede godt i gang med at udvide til. Med det sagt, så gør Annoncelight det utrolig godt, og de har mange flere års erfaring inden for escort og massage guide, end vi hos kan prale med. Andet: Bevis(billeder bevis (website-adresse yderligere information). Kræver forudbetaling eller indskud (Billedebevis krævet). Dagligt opdateres deres annoncer så de er dugfriske altså de nyeste annoncer kommer op i toppen. Faktisk vises der 6 piger på samme størrelse, som viser 1 pige. Kort forklaret, så søger forbrugerne en platform med et bredt, godt udvalg af annoncer, mens annoncørerne/escort pigerne søger en platform med et højt antal forbrugere/potentielle kunder. Forskellen er, at Annoncelight opererer på stor skala, hvor der er mange af alt, mens foregår på mindre skala begge skalaer har hver deres fordele for både annoncører og forbrugere.\nFræk pige - Annoncelight Hej frække mænd og gentlemens. Jeg er fræk, frisk, frejdig, liderlig pige og er ny i byen som har mine egne lokaler (ikke bordel) mit eget sted. Søger du Massage- & Escortpiger? Og Annoncelight er begge annonceportaler for escort og massage i Danmark med gratis annoncering! Swingerklub, roskilde Seoghør Piger Piger Spiller Pik Thai Massage Med Happy Ending Danske Piger Massør Brønderslev Smukke citater - Her er 37 smukke citater - Ordsprog Gold HD Tube - Danish - 692 Dansk massage guide med både danske og udenlandske massagepiger. Find massagepiger. København, Århus, Aalborg, Odense og hele Danmark » stort udvalg. Er din adgang til escort, massage og andre erotiske aktiviteter i hele Danmark.\nEr en gratis annonceportal for escort og massage. Salg af medicin eller stoffer (Billedebevis krævet). Annoncelight formået, at være dygtige til at ramme forbrugerne og annoncørerne på udbud og efterspørgsel altså er der et meget stort antal forbrugere og et meget stort antal annoncører. Annoncering på Annoncelight eller? Gratis escort og massage annoncer. Hvad er, hvad kan man forvente på og hvad er interessant omkring portalen? Dog ser vi gerne at annoncører anvender både Annoncelight og, da gravid med menstruation vesthimmerland begge parter tilbyder. Vi anser os derfor ikke som værende konkurrenter, men som værende i samme branche med lignende koncepter. Er din adgang til escort, hjemmelavet sex video pussykat aalborg massage og andre erotiske aktiviteter i hele Danmark. Du har mulighed for at søge på specifikke områder, så du nemt finder en fræk oplevelse nær dig uanset om du befinder dig i København, Sjælland, Nordsjælland, Sydsjælland, Fyn, fræk massage københavn bordel nordsjælland Jylland, Nordjylland, Midtjylland eller Sønderjylland. Set fra sidelinien og med marketingbrillerne på, er det utrolig imponerende, og de fremviser generelt nogle meget flotte tal. Bruger andres billeder (Webadresse krævet som bevis). Du har mulighed for at søge på specifikke områder, så du nemt finder en fræk oplevelse nær dig uanset om du befinder dig i København, Sjælland, Nordsjælland, Sydsjælland, Fyn, Jylland, Nordjylland, Midtjylland eller Sønderjylland. Hvis du er frisk og tænder på en fræk lolitatype som elsker rigtig ægte kærestesex eventuelt uden gummi.(Du er jo sygdomsfri som mig) Jeg besøger dig i midtjylland. Escortpiger i jylland sex her og nu / Tysk porn Escort vejle sex annoncer jylland, gratis, danske Pornofilm Side 9 Dk Jeg Er Din Escort - l s mere om be g hos escortpiger og find escort Hot escort jylland.11 mand til mand massage.\nAn essential guide to erotic massage services in Amsterdam The premises have their own parking and is relatively private, being set on a quiet industrial road.\nBryster pernille aalund breasts ;.\nSex party orgie parkplatz leucht a fragen an freundin Nrw sex morgen fick Mary erotik köln partytreff.\nBdsm- dominans i Jylland.


Pedersborg Forsamlingshus er en flot og velholdt bygning, der har dannet rammen om mange hyggelige arrangementer og fester.Huset er blevet renoveret med tiden, senest med handicaptoilet. Forsamlingshuset har flot udsigt til Pedersborg kirke, Byvolden og en smuk sø, et dejligt sted for deres festarrangement.\nOm mig selv kan jeg fortælle, at jeg er uddannet kok, henholdsvis fra Hotel Postgaarden Sorø, hos Leslie Christensen og Bygningen Slagelse hos Dorrit og Bjarne Sørensen. Udover kommer min kokke erfaring fra flere steder på Sjælland, fx. Tivoli, Nytorv 2 Slagelse samt Raadhuskroen Ringsted. Jeg sætter en stor ære i at lave alt selv, og kun af de bedste råvare, så hold Deres fest hos os, og vær sikker på kvalitet.\nIan "Åberg" Andersen


Sofa og alkohol er Ærøs foretrukne aktivitet\nDe 2 øer Ærø og Fanø kæmper om flere af bundplaceringerne i Region Syddanmarks nye sundhedsundersøgelse. Det spejler dog også at Ærø har mange ældre med gamle vaner - 61 % af den voksne befolkning er over 55 år.\n60 % af Ærøs befolkning foretrækker sofaen fremfor at dyrke sport i en eller anden form. Og kun 17 % dyrker motion i større grad. Ærø har det laveste aktivitetsniveau i Danmark, ifølge TV2Fyn.dk\nPå alkoholsiden har 21 % et problematisk forbrug på Ærø - kun en anden ø, Fanø, er tæt på med 20 %. Gennemsnittet for Syddanmark er 12 %. Og det er ikke turisterne der drikker for meget, for i undersøgelsen er det den enkelte person der er blevet spurgt om sine vaner.\nPå vægtsiden er andelen af tykke steget markant på Ærø siden 2010 - dengang var 52 % moderat eller meget overvægtige. I dag er tallet 59 %. Gennemsnittet for Syddanmark er i dag 55 %, mens det i 2010 var 50 %.\nBlandt de toneangivende på Ærø fremstilles livet ofte som en dans på roser, men overser måske udfordringerne (Læs: Tornene). I undersøgelsen fra Syddanmark fremgår Ærøs position ret tydelig:\n* 80 % har et fremragende, vældig godt eller godt selvvurderet helbred - det tal var i 2010 højere hvor det lå på 82 %. For Syddanmark er tallet i dag på 83 %.\n* 72 % har en særdeles god eller god livskvalitet. Det tal var oppe på 77 % i 2013. For Syddanmark er tallet i dag på 74 %.\n* 15 % har lav score på den mentale helbredsskala. Det tal var nede på 9 % i 2010. For Syddanmark er tallet i dag på 17 %.\n* Høj score på stressskalaen med 27 % - det tal var nede på 22 % i 2013. For Syddanmark er tallet i dag på 29 %.\n* 11% får aldrig eller næsten aldrig søvn nok til at føle sig udhvilet - det tal var nede på 8% i 2013. For Syddanmark er tallet i dag på 13 %.\n* 7 % er ofte uønsket alene - det tal var 5 % i 2010. For Syddanmark er tallet i dag på 9 %.\n* 19 % ryger dagligt, det var helt oppe på 26 % i 2010. For Syddanmark er tallet i dag på 15 %.\n* 24 % drikker over 10 genstande i løbet af en typisk uge. Det er dog væsentlig mindre end i 2010 hvor tallet var 29 %. For Syddanmark er tallet i dag på 14 %\n* 20 % har et usundt kostmønster, i 2010 havde kun 15 % usunde madvaner. For Syddanmark er tallet i dag på 20 %.\n* 19 % har tillesiddende fritidsaktivitet, det var 16 % i 2010. For Syddanmark er tallet i dag på 19 %.\n* 22 % er svært overvægtige med BMI på over 30. I 2010 var tallet nede på 14 %. For Syddanmark er tallet i dag på 20 %.\n* 43 % har langvarig sygdom, det var kun 33 % i 2010. For Syddanmark er tallet i dag på 39 %.\n* 44 % har meget generende smerter eller ubehag inden for de seneste 14 dage. Det var kun 33 % i 2010. For Syddanmark er tallet i dag på 46 %.\nI foråret 2021 besvarede 40.000 tilfældigt udvalgte i Syddanmark spørgeskemaundersøgelsen ”Hvordan har du det?”, om deres sundhed og trivsel.\nResultaterne tegner en sundhedsprofil, som giver anledning til både glæde og bekymring.\nFor syddanskerne ryger og drikker godt nok mindre end tidligere, men til gengæld står det ikke for godt til med den mentale trivsel, og mange har fået flere kilo på sidebenene. De ekstra kilo kan måske hænge sammen med, at en stor del af syddanskerne sjældent hopper i løbeskoene eller dyrker anden form for motion.\nDet er 4. gang, at regionen har spurgt syddanskerne om deres sundhed og trivsel. Første gang var i 2010. Enkelte spørgsmål kom dog først på i 2013.\nDet er den største sundhedsundersøgelse i Danmark.\nDet er alle 5 regioner, Sundhedsstyrelsen og Statens Institut for Folkesundhed.\nDen 672-siders rapport om Ærøs og Syddanmarks sundhed kan ses HER.\nAnalyse: Ingen problemer på ældre- og sundhedsområdet på Ærø\nEfter heftig kritik på Facebook og i Fyns Amts Avis bad kommunen analysefirmaet Moos-Bjerre om at undersøge ældre- og sundhedsområdet. Konklusionen er, at der ikke er…\nDanmarksrekord: 1/3 af de testede på Ærø har corona\nÆrø har Danmarks højeste smittetal: Coronaen er glemt, men den er begyndt at vokse igen også på Ærø, hvor 34 % af de 47 testede havde corona. For…\nEuropas første sundhedsdroner flyver til Ærø - 31 millioner kr\nEuropas første sundhedsdrone, der skal flyve med medicin og blodprøver, har fløjet sin første tur: 23 km fra Svendborg Sygehus til Ærø-hospitalet i Æ…\nNedskæringer i hjemmeplejen på Ærø - ikke mit bord\nDer kan ikke skaffes nok personale til hjemmeplejen og derfor må der skæres i servicen. Den ubehagelige opgave skulle udføres af Kultur- og Socialudvalget, men den er nu skudt…\nÆrø-boerne skal helbredes - borgermøde den 9. maj\nÆrø er delt op i en sund overklasse, koncentreret i Ærøskøbing-området og dele af Marstal-området, men der er også en stor gruppe, hvor sundhed…


Bladsangtræning/nodelære for korsangere\nAftenskolen er fritaget fra kravet om coronapas, men da meget undervisning foregår hos samarbejdspartnere, kan man blive spurgt om coronapas der, og vi opfordrer derfor alle til at have passet klar.\nVi lægger løbende nye hold på hjemmesiden, og hele forårets program er online 14/12.\nFilosofi og kaffe\nFilm og programmering\nMotion og yoga efter fødslen\nI kontakt med din baby\nBladsang/nodelære for korsangere\nSynger du i kor, og kunne du godt tænke dig at blive bedre til at synge fra nodehæftet og måske endda også at læse noder?\nVi øver at læse og lære nye sange hurtigt ved træning af noder og hørelæreteknikker specifikt for sangere.\nAdresse FOF Musikskolen Nørreport\nNr. Voldgade 21, 2. sal\nLokale Lok.12, 2.sal\n1 Onsdag 05.01.2022 19:00-19:45 FOF Musikskolen Nørreport Mette Secher Helms\n2 Onsdag 12.01.2022 19:00-19:45 FOF Musikskolen Nørreport Mette Secher Helms\n3 Onsdag 19.01.2022 19:00-19:45 FOF Musikskolen Nørreport Mette Secher Helms\n4 Onsdag 26.01.2022 19:00-19:45 FOF Musikskolen Nørreport Mette Secher Helms\nFOF Musikskolen Nørreport\nMette Secher Helms\n4 gange / 4 lekt.\nArbejdsledig, Frederiksberg DKK 625,-\nArbejdsledig, København DKK 625,-\nEfterlønsmodtager, Frederiksberg DKK 625,-\nEfterlønsmodtager, København DKK 625,-\nPensionist, Frederiksberg DKK 625,-\nPensionist, København DKK 625,-\nStuderende, Frederiksberg DKK 625,-\nStuderende, København DKK 625,-\nUndervisningserfaring: Jeg har undervist siden 1990 elever med og uden erfaring samt børn og voksne i alle aldre. Undervist i alle klassiske genrer og de fleste rytmiske. Har trænet bladsangs-teori og ledet kor (musikskoler, aftenskoler og kirker). Jeg har haft elever, der er kommet videre på diverse musikuddannelser, og elever, der trænede sig til at komme i bedre kor. Elever, der optræder og vil holde sig teknisk ved lige... og så dem, der hygger sig derhjemme med at spille og synge - hvor de fleste af dem synger og spiller med og for hinanden til jule- og sommerafslutninger.\nUddannelse: Jeg er diplomuddannet fløjtenist 1995 fra Det Jyske Musikkonservatorium med studietid i Berlin- Hanns Eisler v. Henrik Svitzer og Professor Eberhardt Grünenthal og har siden uddannet mig til operasanger ved Tonny Landy og Elisabeth Meyer-Topsøe. Jeg har optrådt siden som kammermusiker og assisteret i orkestrer og har assisteret i operakor. Jeg er kirkesanger og er med i flere ensembler både som fløjtenist og sanger. Jeg er uddannet nodeskriver og arrangerer musik via programmet Finale til ensembler og elever. Se/hør evt. mere på min hjemmeside mette-secher-helms.dk.\nAndet: Mette Secher Helms tilbyder undervisning i Tværfløjte og Sang (klassisk og rytmisk) og bladsang/nodelære for korsangere. Vi træner flittigt vejrtrækningsteknikken, der bærer klangen og også musikaliteten via betoninger, på både fløjten og i stemmen. Teknikken bruges til at komme frem med det udtryk man ønsker, ligegyldigt hvilke genrer man spiller og synger. Mette underviser også nodelæring, så man selv kan læse sig til al den gode musik, man kan inspireres af.


Manden der ville være sund af Niels Lillelund – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nManden der ville være sund Stræbsomme fortællinger af Niels Lillelund\nNiels Lillelund, født 1965, er cand.mag. og journalist på Jyllands-Posten. Han arbejdede en periode som croupier på Casino Copenhagen fra dets start i 1991. ''Rouletten'' fra 1999 er hans første roman, som året efter blev fulgt op af ''Besat til anden side''.\nVi er endnu ikke stødt på en boganmeldelse af 'Manden der ville være sund' af Niels Lillelund i de 296 aviser, blogs og andre medier, vi følger. Men vi har fundet 80.475 andre anmeldelser af bøger.


Forslag: Strategi for implementering af kontanthjælpsreformen i Vordingborg Kommune - PDF\nDownload "Forslag: Strategi for implementering af kontanthjælpsreformen i Vordingborg Kommune"\n1 Forslag: Strategi for implementering af kontanthjælpsreformen i Vordingborg Kommune Borger og Arbejdsmarked foreslår, at Uddannelses- og Arbejdsmarkedsudvalget godkender principper for Vordingborg Kommunes implementering af kontanthjælpsreformen. Første led i disse principper kan godkendes i forbindelse med udvalgets møde den 31. oktober, mens der fortsat arbejdes videre med forslag til principper, som kan godkendes på udvalgets møder i november og december. På udvalgets møde i december 2013 vil der kunne tages stilling til de budgetmæssige konsekvenser af implementeringen af reformen. Visitation og vejledning: Borger og Arbejdsmarked indstiller, at visitation gennemføres med udgangspunkt i den procesplan, der er fastlagt i lovgivningen. Første visitationssamtale gennemføres som hovedregel ved borgerens tilmelding og ansøgning om uddannelseshjælp/kontanthjælp - visitationssamtalen udføres af socialfagligt uddannet personale i tilknytning til jobreceptionen. Der udarbejdes procedure for at sikre, at første visitationssamtale kan afholdes inden for en uge, hvis tilmelding og ansøgning om uddannelseshjælp/kontanthjælp sker digitalt. Ungeindsatsen over for aldersgruppen år samles i en særlig enhed på Vordingborg Uddannelsescenter - herunder visitation og vejledning (inkl. vejledning om ydelser og økonomi). Dog varetages indsatsen over for unge med en erhvervskompetencegivende uddannelse fortsat i jobcenteret. Som led i visitationen sikres det, at alle unge med grundskole som højeste gennemførte uddannelse og alle ufaglærte voksne henvises til FVU/OT-test. Hvis test viser behov herfor, modtager den ledige tilbud om FVU eller ordblindeundervisning. Tilbud: Borger og Arbejdsmarked indstiller, at der sammensættes en tilbudsvifte over for ledige på uddannelseshjælp eller kontanthjælp, som kan sikrer mulighed for progression i forhold til at gøre de unge uddannelsesparate og de voksne jobparate. Tilbudsviften i forhold til de forskellige målgrupper tager udgangspunkt i vedlagte model for viften - og den heri indbyggede progression i tilbud. Der skal sikres en geografisk spredning i kommunen af tilbud til målgruppen. Dog skal tilbud til målgruppen af unge, som er uddannelsesparate, som udgangspunkt foregå i et uddannelsesmiljø i Vordingborg eller uden for kommunen. Modellen for spredningen af de konkrete tilbud er beskrevet i vedlagte model, som tager udgangspunkt i at der vil være tilbud til aktivitetsparate i Vordingborg, Præstø og Stege. Det er afgørende, at tilbud rettet mod borgere med andre væsentlige sociale problemer end ledighed er baseret på tværfaglighed og inddrager den ekspertise, der forefindes i andre dele af den kommunale forvaltning i forhold til de konkrete typer af psykiske og sociale problemer.\n2 Der vil ligeledes være behov for tilbud til aktivitetsparate unge, som har sociale problemer af en karakter, at de ikke deltager i et tilbud på en uddannelsesinstitution. Disse tilbud skal ligeledes foregå spredt på de tre byer, men skal som udgangspunkt ikke foregå samlet med målgruppen af aktivitetsparate voksne. Kapacitet i de kommunale tilbud skal tilpasses de nye opgaver og de eksisterende kommunale tilbud skal tilpasses den forudsætning, der er lagt ind i kontanthjælpsreformen om, at der sker en opprioritering i anvendelse af virksomhedsrettede tilbud og af mentorindsatsen. Tilbud i forbindelse med den socioøkonomiske virksomhed vaskeriet i Vintersbølle kan med fordel målrettes borgere med en psykisk lidelse. Aktiviteterne i form af det eksisterende tilbud, Leg og Natur, videreføres, men søges tilpasset, at tilbud indgår i kataloget over nyttejob. Mentorindsatsen: Mentorer får med kontanthjælpsreformen en væsentlig større betydning i indsatsen end tidligere. Målgruppen for tildeling af mentorbistand udvides og samtidig får en række specifikke målgrupper krav på at få tilkendt mentorstøtte - unge og voksne, som ikke kan deltage i andre tilbud (nuværende match 3 - ca. 250 borgere), borgere under udskrivning fra psykiatrien eller udslusning fra fængsel. Den udmeldte refusionsramme til Vordingborg Kommune til mentorindsatsen giver imidlertid begrænsede økonomiske muligheder for at tilbyde mentorbistand. I alt vil der være økonomisk mulighed for mentorbistand svarende til årsværk. Det indebærer, at der skal lægges op til en hård prioritering af indsatsen inden for denne ramme, eller - alternativt - at Vordingborg Kommune afsætter midler til at øge den nævnte kapacitet uden refusion. Borger og Arbejdsmarked indstiller, at jobcenteret bemyndiges til at fastlægge overordnede objektive kriterier for prioritering af mentorindsatsen - herunder alder og forsørgerstatus. Endvidere bemyndiges jobcenteret til at udarbejde minimumsstandard for social mentorbistand til borgere, der har krav på tilbud herom. Ud over et mentorkorps i regi af Borger og Arbejdsmarked kan den udmeldte ramme til mentorindsats benyttes til frikøb af mentorer fra virksomheder, uddannelsesinstitutioner og andre kommunale forvaltninger, når det i forhold til den enkelte borger og det konkrete tilbud er hensigtsmæssig. Herudover kan der være behov for midler til etablering og understøtning af et eventuelt korps af frivillige mentorer. I vedlagte oversigt er vist de forskellige typer af mentorer og mentoropgaver. Nytteindsats:\n3 Nyttejob oprettes på offentlige virksomheder med opgaver, som ikke varetages af virksomhedens øvrige medarbejdere, men som vurderes at være samfundsnyttige. Brugere, borgere eller medarbejdere må ikke være afhængig af, at opgaverne i nyttejobbet bliver løst, da der ikke vil være sikkerhed for, at nyttejobbet skal anvendes og bliver besat Borger og Arbejdsmarked indstiller, at nyttejob til uddannelses- og kontanthjælpsmodtagere som udgangspunkt har en varighed på 37 timer om ugen. Det ugentlige timetal kan reduceres, hvis den ledige deltager i andet tilbud, fx læse-, skrive-, regneundervisning (FVU). Borger og Arbejdsmarked vil i samarbejde med de kommunale og andre offentlige virksomheder i kommunen fastlægge et katalog over opgaver/job, der kan tages i anvendelse som nyttejob. I første omfang er målet, at tilvejebringe 30 mulige nyttejob i Vordingborg Kommune (svarende til en årlig kapacitet/gennemløb på ledige). Kataloget over mulige nyttejob drøftes med LBR på møde i december, og LBR anmodes om at dispenser fra rimelighedskravet for jobmulighederne i kataloget i det omfang, det er nødvendigt. Ydelse/særlig godtgørelse: For unge uddannelsesparate kan det være demotiverende og en barriere for at deltage i uddannelsesforberedende aktiviteter fx i Vordingborg, Næstved eller Nykøbing F, at den unge vanskeligt har råd til at betale de nødvendige transportudgifter. Som udgangspunkt dækkes transportudgifter med en fast sats pr. km ud over 24 km om dagen, men i en række situationer vil det ikke kunne dække de faktiske transportudgifter. Derfor indstiller Borger og Arbejdsmarked, at Vordingborg Kommune fra 1. januar 2014 benytter den mulighed, loven giver, for at dække de samlede transportudgifter for unge på uddannelseshjælp, der deltager i brobygning eller anden uddannelsesforberedende aktivitet. Denne mulighed gælder ikke nyttejob. CSR/OS/18. oktober 2013\n4 Overordnet model for sikring af progression i tilbud til ledige på uddannelses- eller kontanthjælp Visitationsgruppe: Åbenlyst uddannelsesparate unge under 30 år Uddannelsesparate unge under 30 år Aktivitetsparate unge under 30 år Jobparate voksne over 30 år og unge med en erhvervskompetencegivende uddannelse Aktivitetsparate voksne over 30 år og unge med en erhvervskompetencegivende uddannelse Ordinært job - vejledning fra jobservice Nyttejob Hvis behov: FVU/OT (læse-, skrive-, regnetest/ordblindetest) Ungebasen (ZBC) Brobygning/VP/Løntilskud - evt. kombineret med mentor Basisforløb for unge: 14 dages vejledning og afklaring Progression i tilbud: Ordinær uddannelse - Ydelse: SU (Statens Uddannelsesstøtte) VP/Løntilskud - evt. kombineret med mentor Grundforløb unge - Grundpakke evt. efterfulgt af særligt forløb, fx hverdagsmestring Mentor uden andre tilbud Ordinær uddannelse - Ydelse: SU (Statens Uddannelsesstøtte) Når parat: Tilbud på højere niveau Uddannelsesparat Ordinært job - vejledning fra jobservice - Selvforsørgende Løntilskud/VP Ved ledighed over 9 måneder: Evt. tilbud om Ordinært job - Nyttejob ordinær uddannelse Ved ledighed over 24 måneder: Evt. tilbud om anden vejledning og afklaring (fx grundforløb for voksne) Selvforsørgende Evt. revisitering Basisforløb for VP/Løntilskud - evt. kombineret med mentor Når parat: Jobparat voksne: Grundforløb voksne - Grundpakke evt. efterfulgt af Tilbud på højere 14 dages vejledning særlige forløb, fx hverdagsmestring niveau og afklaring Mentor uden andre tilbud Ressourceforløb\n6 Oversigt: Geografisk fordeling af tilbud om vejledning og afklaring samt mentorer til modtagere af uddannelses- eller kontanthjælp Vordingborg Uddannelsescenter (uddannelsesmiljø) Ungebasen* Basisforløb for unge** Geografisk placering: Vordingborg Præstø Stege Forløb, der helt eller delvis kan varetages i de nuværende kommunale tilbud (Målgruppe: Primært aktivitetsparate voksne) Basisforløb voksne Basisforløb voksne Basisforløb voksne Grundforløb voksne Grundforløb voksne Grundforløb voksne Særlige forløb for voksne, fx hverdagsmestring*** Særlige forløb for voksne, fx hverdagsmestring*** Særlige forløb for voksne, fx hverdagsmestring*** Særlige ressourceforløb Særlige ressourceforløb Mentorkorps**** Mentorkorps**** Mentorkorps**** Forløb, der bør fordeles geografisk, men evt. kan varetages af anden kommunal forvaltning og/eller ekstern leverandør (Målgruppe: Primært aktivitetsparate unge, hvor tilbud i uddannelsesmiljø ikke er hensigtsmæssigt) Grundforløb unge Særlige forløb for unge, fx hverdagsmestring**** Grundforløb unge Særlige forløb for unge, fx hverdagsmestring**** Grundforløb unge Særlige forløb for unge, fx hverdagsmestring**** * Ungebasen evt. varetages af ZBC som ekstern leverandør ** Som udgangspunkt meget tilsvarende nuværende tilbud i DKT, Nørregade, Vordingborg. Kan evt. fortsat varetages af DKT, men i uddannelsesmiljøets rammer *** I forløb om hverdagsmestring bør i forhold til relevante målgrupper inddrages ekspertise fra Psykiatri og Handicap (De sociale virksomheder) **** Mentorkorps skal også være i stand til at dække tilbud i andre fysiske rammer i det pågældende lokalområde ***** Tilbud til en målgruppe af unge med sociale problemer af en karakter, der gør, at en placering i et uddannelsesmiljø ikke er hensigtsmæssig, men samtidig ikke bør placeres ind i et tilbudsmiljø for voksne (omfatter også målgruppen af unge med en erhvervskompetencegivende uddannelse med de pågældende sociale problemer) NB! De virksomhedsrettede tilbud (løntilskud, virksomhedspraktik og nyttejob) forudsættes også spredt over hele kommunens geografi - afhængig af, hvor de pågældende virksomheder og kommunale institutioner er lokaliseret. Det danner grundlag for, at ledige i virksomhedsrettet tilbud kan tilknyttes mentorer med base i den relevante by.\n7 Mentorindsats - typer af mentorer i forhold til opgave og målgrupper Sociale mentorer Sikre ledig kommer frem til tilbud Social mentor som eneste tilbud (Snitflade til støtte-kontaktperson under serviceloven) Herunder: Udskrivning fra psykiatri Udskrivningskoordinator - sikre overgang tilbage til hverdag og job/uddannelse Herunder: Udslusning fra fængsel Opfølgning på Kriminalforsorgens udslusningskoordination Virksomhedsmentor Støtte i forhold til problemer i forbindelse med deltagelse i virksomhedsrettet tilbud (løntilskud/vp) Uddannelsesmentor Støtte i forhold til fastholdelse i uddannelsesstart eller uddannelsesforberedende tilbud (brobygning) Kommunalt mentorkorps Frikøbt mentor Frivillig mentor (evt. ubetalt) Central opgave - skønsmæssigt 250 Kan være relevant at frikøbe tid til i målgruppen vil have ret til social mentor fra andre kommunale mentor som eneste tilbud forvaltninger - fx P&H Behov i forhold til social mentor (sikring af snitflade til støttekontaktperson) for resten af målgruppen er ikke kortlagt Behov er ikke kortlagt Behov er ikke kortlagt - tage udgangspunkt i eksisterende samarbejde med Kriminalforsorgen Behov vil være stigende, når de virksomhedsrettede tilbud skal opprioriteres Behov vil være stigende som konsekvens af udvidelse af målgruppen for uddannelsespålæg Kan være relevant at frikøbe mentor fra - fx P&H (sikring af snitflade til støttekontaktperson) Frikøb af tid fra medarbejder på virksomheden - erfaringer fra hidtidige virksomhedscentre? Kobles til brobygning og anden uddannelsesforberedende tilbud - lægges ind i aftale med evt. uddannelsesinstitution eller ekstern leverandør Evt. gennem relevant brugerforening Kunne være realistisk Kunne vær realistisk


Selena Hotel Saigon i Ho Chi Minh til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n60/3 Nguyen Trai Street, Ward 03, District 05, 5. distrikt, Ho Chi Minh, Vietnam, 70000 - Rigtig god placering - Se på kort\nVil du vide mere om Selena Hotel Saigon?\nNabolag 5. distrikt 5. distrikt 5. distrikt 5. distrikt 1. Distrikt 5. distrikt\nMere om Selena Hotel Saigon\nMed en praktisk beliggenhed i Ho Chi Minh er Selena Hotel Saigon et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Hotellet ligger 1.5 Km fra byens centrum og tilbyder adgang til nogle af byens vigtige steder. Hvis du ønsker mulighed for sightseeing og at opleve lokale seværdigheder, så behøver du ikke at gå langt, da hotellet ligger tæt på Cho Quan Kirke, Phu Tho Stadium, Nguyen Van Cu Gade.\nSelena Hotel Saigon tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Ho Chi Minh. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda fladskærms-TV, internetadgang - trådløst, trådløst internet (medfølger), aircondition, skrivebord, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Med sin idéelle beliggenhed og imponerende faciliteter så vil Selena Hotel Saigon opfylde dine behov på mange måder.\nLokalt skatte-ID: 70000\nAlle slags rejsende (137)Forretningsrejsende (25)Par (45)Rejsende alene (51)Familie med små børn (4)Familie med store børn (3)Gruppe (9)\nHuode fra Singapore\nKenji fra Australien\nKien fra Kina\nTouch fra Cambodja


TV-køkken dufter vietnamesisk - Gellerup.nu\nTV-køkken dufter vietnamesisk\naf Birger Agergaar | 16. juli 2011 | Gellerup.nu\nVictoria Vuon præsenterer den færdige mad her: vietnamesiske pandekager med kødfyld, og indbagte rejer.\nDer er behersket kaos i det tidligere skolekøkken på Nordgårdskolen / Foreningenres Hus. TV-kameraer er klar til start, lamperne er rigget til, og et sjovt skov-bagtæppe er sat op til at illudere … ja, alt andet end Gellerup?\nNå, men Victoria Vuong har brugt et par timer på at gøre sine to retter klar til at blive kokkereret, mens TV-kameraerne snurrer. Hun er i IndvandrerTV, der efter sommerferien viser den første udsendelse i en række med etnisk mad.\nVi starter altså med vietnamesiske pandekager og indbagte rejer.\n"Jeg mangler en stor ske," udbryder Victoria lige inden optagelsen, men den er ikke lige til at skaffe, så TV-vært Rui Monteiro foreslår, at Victoria i stedet hælder direkte fra gryden. "Okay," siger hun. Hun virker ikke nervøs, men snarere stolt over at skulle vise, hvordan et par klassiske vietnamesiske retter bliver til.\nSå kan optagelserne starte, og Victoria starter med de indbagte rejer som forret, og Rui hjælper til og spørger Victoria om råvarer og det vietnamesiske madhåndværk imens. Der er også tid til en snak om spisepinde.\nDet hele lykkes, og der dufter af rigtig spændende vietnamesisk mad i tv-studiet.\nRui Monteiro fra IndvandrerTV oplyser, at tv-stationen vil vise etnisk mad en gang om måneden. Det vil ofte ske i samabejde med de foreninger, der benytter Foreningernes Hus.\nUdsendelserne kan ses på Kanal Østjylland. Man kan også se udsendelsen her på Vimeo.