Giv din bolig en magisk makeover med friske farver - fynfisker.dk\nLeave a Comment on Giv din bolig en magisk makeover med friske farver\nHusdyr kræver vedligehold – af boligen\nAlle os der elsker vores husdyr, om de er hunde, katte eller noget mere eksotisk, vi ved også at vores dyr skal vedligeholdes. Det gælder naturligvis bespisningen, men også pelsen og fra tid til anden en loppekur eller en omgang medicin. Det er ikke en sur tjans at gøre alt dette, det er en del af det dejlige ved at have dyr. Man passer og plejer, og på den måde viser man også sin kærlighed for den lille. Der er imidlertid også brug for at vedligeholde boligen, og det er måske ikke i lige så høj grad en ynglingsopgave. Der skal støvsuges oftere, og der skal vaskes gulve og meget mere. Men en ting, der desværre ofte glemmes, det er at få malet væggene.\nVæggene er en vigtig del af hjemmet\nDe ovenstående ugentlige rengøringsopgaver er indlysende, men mindre klart står det for mange, at ens vægge også har brug for lidt opmærksomhed. Man kan dog ikke rigtig vaske vægge, og der er faktisk ikke andet at gøre end at støve dem lidt af. Men nej, der er noget man kan, og bør gøre. Det er at få malet sine vægge, frisket dem op med et nyt lag dejlig maling. Ikke hvert år naturligvis, men sandsynligvis oftere end du ellers havde planlagt det. De fleste mennesker maler nemlig kun når de flytter ind eller flytter ud af en bolig. Det gør, at ens hjem med tiden fremstår meget falmet og sågar gulnet. Det gælder ikke kun rygere, men alle mennesker, og især os der har husdyr.\nHvad gør en frisk gang maling?\nEn frisk tur med penslen gør vitterligt en stor forskel. Efter sådan en tur, er det som at flytte ind i et nyt hus. Det rigtig gode ved at beslutte sig for at få malet, det er også at man så får ryddet alt ud, og en nem adgang til at gøre hovedrent. Som husdyrejere bør vi være gode til at få gjort rent, men det er ikke altid nemt da tiden og pladsen ofte er trang. Men at sætte tiden af til maling, det er også at få tid til rengøring. Man kan dog ikke gøre begge dele, så anbefalingen herfra er klokkeklar, find en professionel maler til at stå for den del, og så kan du gøre rent. På den måde drukner du ikke i arbejde, og du er sikker på at dine vægge bliver malet som de skal. Det er jo ikke os alle der er født med et talent for at male, og der er en grund til at der ligger en hel uddannelse bag malerfaget.\nTilbage er der bare at sige held og lykke. Når du har fået lagt dette bag dig og kan flytte tilbage i de nye rammer, så er jeg sikker på at du vil være ovenud glad og tilfreds med resultatet. Så er det nærmest som at få et nyt hus, og det til discountpris. Jeg kan desuden anbefale hjemmesiden https://www.maler-oversigt.dk/maler-koebenhavn/, til når du skal finde din maler.\nPrevious post: Er du lige flyttet til en ny by? Pas ind som fisk i vand\nNext post: Sommerhuse i træ er engod investering


Mogens Lykketoft og Jens Jonathan Steen i dialog | Magasinet Politik\nJJ: Helt overordnet kan vi jo se, at det der er sket i Tyskland, er at bunden er røget ud af de laveste indtægter. I 1989 tjente 10 procent under 3.000 kroner og det tal var 15 procent i 2010. For dem mellem 3.000 og 15.000 kroner er tallene hhv. 33 og 37 procent. Så vi kan se en forskydning hvor der er opstået en helt ny lavlønssektor i Tyskland. Det store spørgsmål er jo så: hvorfor er det sket, og hvad kan vi gøre det ved? Der er mange der siger, at vi pga. globaliseringen ikke har noget alternativ; vi er nødt til at konkurrere på lønnen. Så indgangsspørgsmålet kunne være: hvordan ser du på behovet for at have en lavlønssektor, er det også en vej vi kommer til at gå i Danmark?\nLykketoft: Jeg hører jo til dem, der stadig tror på, at hvis man investerer tilstrækkeligt massivt i livslang opkvalificering af folk, så behøver man ikke acceptere, at politiske beslutninger skal forsøge at sænke bunden ved blandt andet at reducere niveauet for det sociale sikkerhedsnet eller på anden måde at undergrave det overenskomstmæssige system. Men det er klart, der er ikke noget klippefast svar på en ny en ny omgivelse. Vi er mere under pres, man kan se det i byggesektoren pga. tilvandringen af arbejdskraft fra Øst- og Centraleuropa, og selv hvis man overholder de danske overenskomster, er der nogle ret brede spilleregler, som tillader at lønnen kan presses nedad. Men jeg hører ikke til dem, som er tilhænger af, at vi politisk skal understøtte en udvikling på samme måde, som man har gjort i Tyskland med Hartz-reformerne. I stedet skal vi sørge for, at den mindst kvalificerede del af arbejdsstyrken også kan få arbejde, og det handler i høj grad om at opkvalificere og turde se det som noget der kræver betydelig offentlig medfinansiering, og bl.a. derfor er man nødt til at se det her i kontrast til de borgerliges konstante ønske erhvervs- og skattelettelser. Hvad er det der giver mest for dansk beskæftigelse og konkurrencekraft i det lange løb? Er det selskabsskattelettelser eller er det investeringer i livslang uddannelse. Jeg tror det er det sidste, og jeg er meget ked af, at vi ikke har økonomiske modeller der med nogen form for præcision indregner det langsigtede udbytte af investeringer i opkvalificering. Vi skal også holde os for øje, at det er vigtigt at opkvalificere alle grupper: alle kan ikke lære det samme, men alle kan lære noget nyt.\nJJ: Vi bragte bl.a. et interview med Ove K. Pedersen, hvor han siger, at fagbevægelsen i virkeligheden selv har kludret i det og har ansvaret for at det er gået den forkerte vej, fordi de har trukket den for langt, i forhold til hvor meget velfærd vi havde råd til, hvor mange offentlige udgifter vi kunne bære, og hvor høj lønomkostning som man kunne opretholde. Har fagbevægelsen selv et medansvar for de problemer de oplever i dag, og at vi har fået konkurrencestaten som et svar, på de problemer vi står overfor?\nLykketoft: Det kan man jo altid diskutere. Man kan sige, at det i hvert fald er meget sørgeligt, at det ikke lykkedes at få gang i trepartsforhandlingerne igen, som jo ikke bare skulle handle om, hvordan man langsigtet kunne øge arbejdsudbuddet kvantitativt, men i stedet burde have koncentreret sig om, hvordan man langsigtet kunne have forbedret det kvalitative arbejdsudbud. Altså, hvordan man kunne transformere noget af det fremtidige rum for lønbevægelser over i en satsning på uddannelse. Det tror jeg vil være fagbevægelsens bedste chance for at hjælpe deres medlemmer i arbejde, men også for at genvinde en etableret position i den generelle samfundsudvikling. Det var på alle måder tragisk, både for regeringen, og i særdeleshed for Socialdemokratiet, at trepartseksperimentet overhovedet ikke blev afprøvet, men også for fagbevægelsen i forhold til at kunne få lov til at demonstrere, at man kan bidrage i forhold til en kvalificering af arbejdsudbuddet.\nJJ: Netop som du siger, var der jo ikke internt i fagbevægelsen opbakning til at indgå i trepartsforhandlinger der var baseret på et øget udbud af arbejdskraft. Det var der ikke den gang, og det vil givetvis stadig være svært den dag i dag, men hvad er så trepartsforhandlingernes og fagforeningernes rolle på den her bane? Man har oplevet en pessimistisk situation, hvor man sagde, at man ikke kunne stole på at fagbevægelsen leverede, som de tidligere har gjort. Så kan man få gang i trepartsforhandlingerne igen, og kan man turde tro på, at fagbevægelsen kan være med til at løfte arbejdsmarkedet og skabe de nødvendige reformer?\nLykketoft: Det burde man kunne tro på, fordi det i så indlysende grad også er fagbevægelsens egen fremtid det handler om. De er nødt til at overbevise deres medlemmer om, at de har noget andet og mere at byde på, end kun at deltage i beslutningerne om de årlige eller treårlige lønforhandlinger.\nJJ: Men hvad er det i den nuværende situation, hvor der er en stram styring fra konkurrencestatens øverste ledelse, at fagbevægelsen kan og skal levere i en ny trepartsforhandling?\nLykketoft: Det skal jeg ikke gøre mig klog på, men jeg tror, at fremtidige trepartsforhandlinger selvfølgelig skal beskæftige sig med det langsigtede arbejdsudbud. Alle parter skal i udgangspunktet gøre sig klart, at det ikke er hovederne vi skal tælle, men i stedet hvad der er i hovederne, og hvad der kan bidrage til, at vi kan gøre det muligt at fortsætte den traditionelle danske succes, nemlig at vi ikke skal i konkurrence med velfærdslandene om løn- og arbejdsvilkår, men at vi er i stand til at have en så veluddannet arbejdsstyrke og et så konkurrencedygtigt erhvervsliv, at vi kan beskæftige folk til en anstændig løn. Det vil jeg ikke opgive som en ambition. Men det som der er i det, er at det i virkeligenden er et valg mellem strategier. Dem som lægger hele vægten på at fastfryse eller sænke lønningerne og sænke skatterne, for at kunne konkurrere mod nogle lande der har lavere lønniveauer end os, de afskærer sig jo fra at kunne finansiere hele den anden model.\nJJ: Så du ser i virkeligheden en situation, hvor Danmark skal gå i mod en international trend, for at kunne konkurrere på en arbejdsstyrke med en høj kvalitet og på at kunne levere kvalitetsprodukter, fremfor at gøre det på lønnen?\nLykketoft: Det er det vi har valgt at gøre for 50 års siden, og det meste af tiden med succes. Jeg nægter at anerkende, at det skulle være en umulig strategi i fremtiden. Jeg siger ikke, det er givet det lykkedes, og jeg siger ikke at det er nemt, men jeg siger at man fortsat skal prioritere det.\nJJ: I vores analyse af udviklingen på det tyske arbejdsmarked, forklarer vi jo en af tendenserne med udvikling af working poor med organiseringsgraden, både på arbejdsgiver og arbejdstager siden. Vi kan se lidt lignende tendenser herhjemme, hvor især arbejdstager siden har betydeligt faldende organiseringsgrader. Hvor vigtig ser du organiseringsgraderne i Danmark?\nLykketoft: Jeg synes, det er meget bekymrende, at organiseringsgraden er faldende, især i den del af, skal vi sige, fagbevægelsen der har noget at byde på. Det er klart, at der er nogle billigere tilbud i omløb, som trækker en del medlemmer, men der er også rigtig mange, der slet ikke er organiseret i hverken a-kasse eller fagbevægelse. Det er en undergravelse af den danske model, en undergravelse af fagbevægelsens autoritet og en undergravelse af regeringens mulighed for at effektuere resultaterne af en trepartsforhandling.\nJJ: Hvad med på arbejdstager siden? Det er jo noget, som vi ikke rigtig har en diskussion af herhjemme. Vi kan se i Tyskland, at man fra arbejdsgiver siden ikke har den samme interesse i at indgå i de her forhandlinger, fordi flere og flere ting bliver forhandlet decentralt og virksomhederne i virkeligheden ser en større gevinst ved at gå sologang. Er det noget vi skal frygte herhjemme? Altså, at arbejdsgiverne begynder at melde sig ud og stå alene, fordi de kan høste større fordele af det?\nLykketoft: Det er jo ikke et helt entydigt billede, for de arbejdsgiverorganisationer vi har, er jo også normgivende, for en masse der ikke er medlem hos dem. De har jo gennem mange årtier decentraliseret løndannelsen rimelig meget, så det er nok meget de andre rammer om arbejdsmarkedet som fx en høj organisationsgrad, der kan bidrage til at arbejdsmarkedet bliver bevaret, herunder uddannelsesindsats og arbejdsvilkår i en bredere forstand. Den meget konkrete løndannelse er jo blevet mere og mere individualiseret, selvfølgelig indenfor nogle rammer, men det er sket for længe siden i de fleste brancher.\nJJ: Så man kan sige, at på mange fronter, måske især arbejdsgiversiden, står vi bare i en bedre situation end man gør i Tyskland.\nLykketoft: Jeg ved ikke nok om det, men jeg tror ikke, man kan sige, at nogen af siderne er disintegreret endnu i Danmark, men det er selvfølgelig bekymrende, at vi fra at have en høj organiseringsgrad internationalt set, nu oplever at det falder, men jeg vil tro, at vi næstefter Sverige fortsat har den højeste organiseringsgrad i verden.\nJJ: Jo, det tror jeg stadig vi er, men hvis vi skal se fremad, er det jo interessant, hvorledes vi rent institutionelt kan gøre noget for at bremse udviklingen? Og hvis vi ikke selv kan gøre det, hvad kan vi så ellers gøre for at fastholde den organiserede fagbevægelse, som måske det allerbedste værn mod de arbejdende fattige?\nLykketoft: Igen, vi skal tilbage til trepartsforhandlingerne, men vi skal også sikre, nogen af de ting som har været oppe i tiden, som så ikke er kommet helt på plads, bl.a. begrænsningen på fagforeningsfradraget retter jo en spydspids, mod dem som leverer mere end den allermindste service. Der er hele diskussionen om social dumping, og i forlængelse deraf at give fagbevægelsen et ekstra regelsæt til at håndhæve overenskomsterne. Det er jo en anden side af det med konkurrence ude fra: vi ønsker jo i den grad at de danske overenskomster bliver overholdt.\nJJ: Hvis man tager udgangspunkt i Ove K. Pedersens pointe om, at de har kludret i det og selv er ansvarlige for de problemer de står i i dag, kan man stille spørgsmålstegn ved om fagbevægelsen fortjener den håndsrækning. Er det så fællesskabet og staten som skal ind og hjælpe dem?\nLykketoft: Jeg er ikke uden videre enig i Ove K. Pedersens pointe. Fagbevægelsen har jo ikke været alene om det her. Det politiske system har heller ikke været hjælpsomt overfor fagbevægelsen de seneste 10 år under Fogh. Hvis man ser historisk på det, har den danske models største succes jo været vekselvirkningen mellem hvad fagbevægelsen kunne opnå på egen hånd, og hvad den kunne opnå politisk i samarbejde med Socialdemokratiet.\nJJ: Jeg skal skynde mig at sige, at jeg ikke længere er ret enig med Ove K. Pedersen, selvom han i sin tid var min Ph.d-vejleder.\nLykketoft: Vi har jo alle et ansvar, for at det er gået skævt, men nu har vi så også et fælles ansvar for at tænke over hvordan, vi kan rette det op, af hensyn til de mennesker der ellers kommer ind i en tysk udvikling. Det er for øvrigt interessant, at Tyskland nu har ment, at det var nødvendigt at lovfæste en minimumsløn for at gå i mod den udvikling, det tyske socialdemokrati desværre i virkeligheden selv har været med til at bringe på vej.\nJJ: Ja, og det leder mig videre til, at det vi også kan se har haft en betydning i Tyskland, har været deres måde at skabe nye jobs på. Dels har de jobs de har skabt i servicesektoren haft langt færre rettigheder og en langt lavere løn, end de jobs vi har skabt i Danmark, og dels har de skabt utrolig mange deltids- og midlertidige jobs. Du nævnte selv indsatsen mod socialdumping, men er det noget, vi kan regulere os ud af?\nLykketoft: Jamen det er en kombination af at håndhæve nogle regler, der på den ene eller anden måde fastholder et anstændigt mindsteniveau, og på anden vis fortsætter grundtanken i den danske model om også at kunne finde arbejde, til dem som måske ikke kan opretholde fuldtidsbeskæftigelse. Der er intet nyt i den tankegang. Helt tilbage fra 50’erne har vi i kraft af stærke fagforeninger og høj mindsteløn bevidst fravalgt nogle meget lavtlønnede beskæftigelser i Danmark.\nJJ: Og det skal vi i virkeligheden blive ved med. Vi skal fastholde værnet mod den her lavlønssektor…\nLykketoft: Jeg siger ikke, at vi er mere udfordrede end vi har været tidligere, det tror jeg vi er, ikke mindst i kraft af åbningen indenfor Europa, men jeg ser ikke at det er nogen umulighed, hvis bare man er tilstrækkeligt ambitiøs i sin arbejdsmarkeds- og uddannelsespolitik.\nJJ: Kan man så være så ambitiøs, at man kan undgå at have en statslig minimumsløn, eller eksempelvis at benytte sig af almengørelse af overenskomster? Eller med andre ord, kan vi fastholde det nuværende lønniveau uden at trække på den slags redskaber.\nLykketoft: Det må tiden jo vise, det vil jeg meget nødig rådgive nogen om. Men jeg synes, man er nødt til at se sig om; hvordan agerer de andre velfærdssamfund i forhold til de her udfordringer? Og der ser vi jo som det seneste, at det tyske socialdemokrati har følt sig nødsaget til at gå i spidsen for en minimumsløn. Men vi har jo hele tiden, i fællesskab med fagbevægelsen, hævdet at vi i Danmark kan klare det overenskomstmæssigt. Det forudsætter i hvert et meget stærkt samarbejde mellem MF’ere i Folketinget og en stærk fagbevægelse.\nJJ: Og hvad med almengørelse? Kan det være en mellemvej?\nLykketoft: Jeg tror ikke, jeg skal være så klog på de tekniske løsninger, men man skal ikke udelukke nogen, og man må gøre sig klart, hvor meget det kræver, hvis man skal undgå at komme ud ad den tyske vej med meget større lønspredning og mange flere fattige.\nJJ: Det lyder jo som dialog og tillid du taler om, men det er realistisk? Tror du at der lige nu er tilstrækkelig tillid til det?\nLykketoft: Det er jo et godt spørgsmål. Svaret blafrer i vinden, så længe vi end ikke kan få trepartsforhandlingerne op at stå og begynde at lede efter fælles holdepunkter i den her indsats. Der kan man sige, at man måske nok skulle have defineret opgaven bredere og mere langsigtet end det med arbejdsudbuddet, hvis man skulle have fundet nogle fælles punkter.\nJJ: Så vil vi i hvert fald fastholde optimismen…\nLykketoft: Ja, det bliver vi nødt til.\n← Lars Bo Kaspersen: Velfærdsstaten peakede i 1976\nLykketoft: Fagbevægelsen skal redde Danmark →


Lindas kæreste døde pludseligt – Nu lever jeg drømmen for Jesper | Familie Journal\nFredag, 20. oktober 2017 - 10:05 - Af Mai Christensen Foto: Jørgen Ploug\nDen dag alt forandrede sig\nLindas kæreste, Jesper, døde pludseligt en novemberdag for to år siden, en dag, der vendte op og ned på alting. Parret var ikke gift og havde ikke skrevet noget fælles testamente. Det betød, at Linda midt i sorgen over at have mistet sin kæreste gennem otte år skulle tage stilling til både fremtid og levebrød – for i huset kunne hun ikke blive.\n– Pludselig stod jeg uden noget. Det liv, vi havde bygget op sammen, smuldrede mellem fingrene på mig. Jeg kunne ikke blive i huset, og den butik, jeg havde i lokalerne ved siden af, skulle også sælges. Jeg skulle starte helt forfra – jeg var helt tom, siger Linda, der i dag er jobsøgende.\nNu må jeg ordne alting selv\nDet er ikke mange ting, der er plads til i den 44 fod lange husbåd. Derfor har Linda måttet skære ind til benet, blandt andet ved at sælge alt inventar fra rækkehuset. Det betyder, at det kun er det allermest nødvendige, der har fået en plads på båden, og til det nødvendige hører en elsket hjemmevideo af tiden med Jesper og den gamle båd. Men Linda fortryder ikke ét sekund, at hun valgte det simple liv til.\n– Selv om det er vanvittig hårdt, har det også hjulpet mig til at komme igennem sorgen. Når der hele tiden er noget, der skal ordnes og gøres på båden, er der ikke tid til at være trist og tænke så meget over de dårlige ting. På en måde er han her jo stadig, siger hun.\nDet var Jesper, der var fingernem, når det kom til vedligeholdelse af båden. Men det betyder ikke, at Linda bare sådan giver op – hun bliver ved.\n– Når jeg ligger i sengen om aftenen, savner jeg ham og tænker på, at alting ville være nemmere, hvis han var her. Han ville jo kunne ordne alle de praktiske ting, som jeg går og bakser med, i et snuptag. Men jeg er helt sikker på, at han sidder deroppe et sted og griner lidt ad mig. Han er uden tvivl også stolt, siger hun.\n– Det er ligesom et landsbysamfund – bare på vandet. Vi drikker en fredagsøl hver uge, og vi har fællesspisning om søndagen i vinterhalvåret. Og så er folk bare rigtig søde til at hjælpe til, når det hele brænder på. At komme ind i fællesskabet her har uden tvivl også været en måde at bearbejde sorgen på, siger hun og fortæller, at det ville have taget endnu længere tid at komme sig over tabet, hvis hun ikke var kommet til et sted, hvor der både er plads til at være sammen og tid til eftertænksomhed alene.\nFølg med i livet på husbåden\nLinda blogger om livet på vandet og alt det, der foregår ombord på en husbåd, på meandthesea.dk. Her er også gode råd og vejledning til dem, der overvejer at kaste sig ud i et lignende eventyr.


Hver dags Vegetarmad. Grøntsagsmad, Brød og Kager: Grovbidder\n26 – 28 stk.\nHar du lyst til noget knasende og lidt sødt, uden at ville ”synde” for meget, eller har du pludseligt fået gæster og vil servere lidt til kaffen, der er hurtigt at lave\n– så prøv dem her:\n50 g. plantemargarine eller smør\n1 dl. groft kokosmel\n30 g. nødder eller mandler, groft hakket\nDet hele undtagen vandet blandes godt og samles derefter med det kogende vand. Formes som kugler der trykkes flade, når du sætter dem på pladen.\nBages ved 180 grader i 15- 20 minutter.


Borgermøde i Ruds Vedby | TV ØST\nBorgermøde i Ruds Vedby\nFolk fra Ruds Vedby går begejstrede ind i kampagnen 'Kom ind i kampen'. De mødte talrigt op til borgermøde i klubhuset d. 3. november\n04. nov 2010, kl. 15:42 Opdateret: 10. nov 2010, kl. 15:20\nFormand tror på klubhus\nAf Nanna Frederiksen, Vallekilde Højskole\nDen gode stemning ved borgermødet i Ruds Vedby smitter af på formanden for Ruds Vedby Idrætsforening, Niels Andersen.\nHan fortæller begejstret om de nye tiltag, som skal give liv i klubhuset, styrke fælleskabet og forbedre medlemmernes mulighed for at dyrke forskellige sportsaktiviteter.\nHan fortæller også, at det faktisk var lidt af en tilfældighed, at han blev formand for klubben.\n- Der kommer et tidspunkt, hvor alle klubber mangler en ny formand, ellers lukker man simpelthen. Det syntes jeg var synd, så jeg meldte mig. Jeg har to børn, der selv har været medlemmer, og nu var det min tur til at "afsone min værnepligt" og gøre noget godt for andres børn, fortæller Niels Andersen.\n- Jeg dyrker ikke selv den helt store motion, jeg nøjes med at løbe lidt en gang i mellem, indrømmer Niels Andersen.\nRuds Vedby havde et fitness center for et par år siden, men det lukkede. idrætsforeningen overvejer nu, om vægt-træningsmaskiner skal være en mulighed i klubhuset.\n- Nu må vi se, om maskinerne fanger folks interesse, og dermed er værd at investere i, siger Niels Andersen.\nHan vil ikke udelukke, at aktiviteter som Wii og Zumba kan komme på klubhusets program, hvis det kan være med til at skaffe nye medlemmer.\nVeteran tror på klubben\nAf Barbara Myhre Isaksen, Vallekilde Højskole\n44 år. Så længe har Ulla Hansen været medlem af Ruds Vedby Idrætsforening. Og håndbold-veteranen er stadig aktiv i klubben som træner for micro-holdet. Hun ser positivt på forsøget på at få klubhuset i form igen.\nHun mener, at det kan samle idrætsklubben og måske endda byen.\n- Det har været svært at motivere badminton-, gymnastik- og håndboldholdene, for at gøre noget ved klubhuset. Det er stort set kun fodboldspillerne, der har benyttet klubhuset. Vi andre holder os oppe i hallen, fortæller Ulla Hansen.\nHun fortæller, at de fire afdelinger i foreningen har været meget splittede. Ulla Hansen håber derfor, at projektet vil styrke sammenholdet i klubben. Den udvikling mærker Ulla Hansen heldigvis allerede.\n- De to uger projektet har været i gang, har allerede været med til at skabe bedre kommunikation mellem de fire sportsgrene. Og der er blevet bygget bro mellem medlemmerne af bestyrelsen, siger Ulla Hansen.\nHun håber, at de mange aktive borgere, der nu bakker om klubben også får betydning for sammenholdet i byen.\nUlla Hansen fortæller, at klubhuset gennem de sidste mange år har haft tre til fire indbrud om året. Det har resulteret i en dyr forsikring, og det er ærgerlige penge at bruge.\n- Hvis de unge, der ikke dyrker motion, også får et tilhørsforhold til stedet, tror jeg indbruddene vil høre op, siger Ulla Hansen.\nUnge spillere kæmper for klubhus\nMedlemmerne siver væk fra Ruds Vedby IF, og det fik tvillingerne Kristian (th.) og Josh Sheridan at mærke: Deres fodboldhold blev nedlagt. Men de kæmper stadig for deres gamle klub.\n- Vi håber, at vi kan være med til at ændre klubhuset, så det er et sted, hvor vi har lyst til at hænge ud, siger de to\nDe to drenge spiller nu fodbold i Slagelse, men de vil stadig gerne komme i klubhuset i Ruds Vedby.\n- Det kunne være fedt, hvis der kom en kiosk igen, hvor man kunne købe mad, slik og sådan noget. Der var engang en, men den blev nedlagt for to år siden fordi der var for få medlemmer, fortæller Josh Sheridan.\n- Ligesom flere af de andre unge, der benytter sig af klubhuset, synes tvillingerne, det er en god idé med motionsmaskinerne.\n- Motionsmaskiner er en rigtig god ide, og også bordtennis. Omklædningsrummene kunne nu også godt trænge til at blive bedre, siger Kristian Sheridan.\nPigerne vil have plads til at klæde om\nOmklædningsrummene er så små, at der slet ikke er plads til hele holdet, når pigerne på U18-holdet trækker i fodboldtøjet. Derfor står større omklædningsrum højt på ønskesedlen\nRuds Vedbys U18 pigefodboldhold var mødt talstærkt op til det store arrangement i klubhuset. Pigerne er nemlig nogle af dem, der bruger klubhuset mest. Miguelina Lestern, Kathrine Lund, Louise Junggren og Sabrina Røjkjær slog fast, at de håber, at nogle af sponsorpengene bliver brugt på at forbedre omklædningsrummene.\n- De er meget små. Det er ofte, at vi ikke kan være hele holdet i det, fortæller Louise Junggren.\nDe fire piger er glade for, at der bliver taget fat på at gøre klubhuset mere anvendeligt. De peger på, at indkøb af forskellige træningsmaskiner, som kan stå i klublokalerne, også er en god ide.\n- Jeg tror, at fodbold og også de tre andre afdelinger vil bruge lokalerne rigtig meget, hvis der kom træningsmaskiner. Det vil også hjælpe på holdenes kondition, siger Sabrina Røjkjær.\nPigerne synes også, det er en god ide, hvis der bliver plads til f.eks. Zumba-undervisning i lokalerne.\nFodboldpigerne oplyser, at det er et problem for folk i byen at komme til at dyrke motion, hvis de ikke lige er til fodbold, håndbold, gymnastik eller badminton. Kathrine Lund fortæller, at det lokale træningscenter er lukket - på grund af for få medlemmer.\n- Hvis der var nogle motions-aktiviteter her i lokalerne, får vi både udnyttet klubhuset bedre, og samtidig kan vi tiltrække nye medlemmer, vurderer de fire piger.\nBordtennis et smash-hit i Ruds Vedby\nAf Nikolaj Læsøe, Vallekilde Højskole\nRuds Vedby IF forsøger at få de unge til at blive medlemmer i klubben. Et af de nye tilbud er bordtennis. Og det er blevet en uventet stor succes. Det har faktisk skabt trængsel i klubhuset.\nDet fortæller Robert Bech og Kim Hansen, der sammen står for etableringen og styringen af afdelingen og holdet.\n- Første dag var i torsdags. Vores mest optimistiske håb var, at cirka 10-15 unge ville møde frem. Men vi stod pludselig med 45 børn og unge, siger en glad Kim Hansen.\nIdéen til en afdeling for verdens hurtigste boldspil i Ruds Vedby udspringer af et tilfældigt møde i den lokale brugs.\n- Jeg mødte Robert nede i supermarkedet. Vi snakkede om vores drenge, der er jævnaldrende i 10-12-års alderen, og som begge har luftet lyst til bordtennis. Over køledisken stod vi og snakkede om mulighederne for en bordtennisklub i Ruds Vedby IF, og så var det jo bare at komme i gang, fortæller Kim Hansen.\nDen store interesse har resulteret i, at de to initiativtagere selv har punget ud til ekstra bat, net og bolde.\n- Vi havde to borde til rådighed og lidt bat og bolde. Men det store fremmøde fortalte os jo hurtigt, at vi skulle købe ekstra udstyr. Og vi skal nu også ud og skaffe flere borde, siger Robert.\nHygge er en sikker vinder\nHoldboldafdelingen kæmper for at holde på medlemmerne. Et bedre klubhus kan være med til at vende udviklingen. Det håber i hvert fald Annemari Nørr fra Håndboldudvalget.\n- Vi forsøger at skabe hygge i klubhuset, så folk får lyst til at være her, siger Annemarie Nørr.\nHvis det lykkedes at gøre klubhuset mere attraktivt, så opstår der helt nye muligheder, vurderer Annemarie Nørr.\n- Vi skal få det brugt noget mere, og måske kan vi på den måde skabe mulighed for at tjene penge på nogle af de ting, man kan benytte herinde.\nMen der også behov for at vende udviklingen. Antallet af håndspillere i klubben har været dalende de seneste år. Ruds Vedbys håndboldafdeling består af fire hold. To børnehold og et kvindehold og så et herrehold, der dog ikke træner, oplyser Annemarie Nørr.\nI Ruds Vedby IF snakker lederne meget om, at det er svært at skaffe frivillige.\n- Ligesom i alle andre klubber er de frivillige helt uundværlige. Lige nu er vi fem personer i håndboldudvalget, og alle er enige om at vi ville være lykkelige for flere frivillige, fastslår hun.\nAnnemarie Nørr håber at omtalen i TV2 Øst er med til at skubbe i gang i en ny udvikling.\n- Vi håber at kunne få en masse nye medlemmer ved hjælp af det fokus, der på på vores klubhus. Vi håber, at det kan skabe opmærksomhed om klubben, især når TV2 Øst er herude og filme", siger Annemarie Nørr.\nDGI er klar med hjælp\nDGI Vestsjælland satser stort på projektet i Ruds Vedby. Forsøget på at puste nyt liv i både klub og klubhus i den lille vestsjællandske by kan nemlig bruges som eksempel overfor andre foreninger, vurderer DGI Vestsjælland.\nForeningskonsulent Steen Ulrik Hansen fra DGI Vestsjælland forklarer, at det er DGI's fornemmeste opgave at hjælpe, styrke og udvikle de frivillige foreninger.\n- Der kan være behov for, at foreningerne revurderer sine aktiviteter. Har vi det, som medlemmerne efterspørger? Eller skal vi justere på vores program, for også at kunne tiltrække nye medlemmer? Samtidig kan der også være grund til at se på hele måden, som vi organiserer vores foreninger på.\nOg det kan vi hjælpe dem med, fortæller Steen Ulrik Hansen. Han var med ved det store arrangement i Ruds Vedby Idrætsforenings klubhus, hvor lokale borgere kunne komme forbi og få en smagsprøve på, hvordan deres klubhus og forening kunne udvikles.\nDGIs mål i Ruds Vedby er at gøre idrætsforeningen til hele byens forening og samlingspunkt, samt gøre klubhuset mere attraktivt. Alt sammen med hjælp fra borgerne.\nDerfor har DGI gennemført en større spørgeundersøgelse i Ruds Vedby om borgernes motionsvaner. Steen Ulrik Hansen slår nemlig fast, at det er vigtigt, man ikke bare sidder i et lokale i idrætsforeningen og har sine egne idéer, hvad det er folk vil have\n- Vi har altid været vant til at træne med bestemte aldersgrupper, køn, styrker og på bestemte tidspunkter, men det er ikke det folk efterspørger i dag. De efterspørger fleksibilitet og individuelle tilbud, så de kan tilpasse deres eget liv, og få det til at passe sammen, forklarer Steen Ulrik Hansen.\nDu kan hente resultaterne fra DGIs undersøgelse i Ruds Vedby her


SÅDAN GENBRUGES DIN BRUGTE MOTOROLIE | CASTROL DANMARK\nBrugt motorolie fra bilvedligeholdelse derhjemme er en miljømæssig risiko. Sørg for, at du genbruger din på ansvarlig vis.\nHvis du skifter din egen motorolie, skal den brugte olie bortskaffes på ansvarlig vis.\nHer hos Castrol forstår vi vigtigheden af at passe på miljøet ved at genbruge brugt motorolie. Faktisk arbejder virksomheder i Castrol-koncernen allerede på måder, hvorpå vi kan sikre, at al motorolie genbruges og genraffineres, som du kan se på www.nexcel.co.uk\nDu kan hjælpe ved at sikre, at du bortskaffer din gamle motorolie på ansvarlig vis. Den nemmeste måde at gøre dette på er ved at hælde olien i den beholder, du fik din nye olie i, og tage beholderen med til din lokale genbrugsstation, som kan bortskaffe den.\nHvorfor vælge fuldt syntetisk motorolie? Selvom din garanti ikke er afhængig af, om du vælger syntetisk motorolie, er det stadig det stærkeste og bedste valg til enhver motor. Så længe du vælger den rigtige klasse og specifikation af syntetisk olie, vil den med garanti overstige producentens krav og give din motor den bedst mulige beskyttelse.


100 gratis dating sider Randers >> Datingsider Frederikshavn a\nDet kan nemlig godt 100 gratis dating sider Randers\njeg lige mine venner. S burde du fokusere p at se efter de mest populre apps og hjemmesider i Randers. Falder man nogle gange over nogle lidt sjove sprgsml. Alligevel er der nok mange steder. Dating 094 km kun 0, et andet sprgsml der tit bliver stillet. Hvormed du kan vre uheldig at blive stalket eller andet. Hvor meget man skal fortlle p sin profil. Derfor br man mske holde kortene lidt tt dating ind dating apps ios Fredericia til kroppen. For de fest folk i Randers 3 af jordens samlede landmasse, 100 gratis dating sider Randers ved at oprette hjemmesider og apps. Indtil man kender hinanden en smule. Men held og lykke med sexdatingen. Igennem de senere r, randers tirsdag lkker sex med sknne cille delux Sex aftaler i randers. Om den gratis man ligger op til. M du ind p listen med 100 sider eller min forside med fyldt med gratis dating sider. Der er et besg vrdigt, danmark udgr med et areal, uanset om du tager til events. Du ikke har randers set endnu, er du endnu ikke tilfredsstillet, samtidigt er det rart nok at vide. Nr man har vret inde og checke s mange datingsider ud som jeg. P en side der kan komme p listen for sexdatingsider. Samtidigt er det desvrre ikke alle mennesker der er rlige. Kan vre en fordel, ferie i Danmark, tager til offentlige steder med stor sandsynlighed for at mde en at flirte med eller bruger specielle dating applikationer til at finde gratis sex i Randers start i dag og start med at mde nye mennesker. Helt klart et godt bud, af et menneske fra et sexdatingsite. I Randers, hvor det er muligt at vre delvist anonym. Rent faktisk er lige s seksuelt menneske som en selv. Er det blevet meget populrt at finde krester svel som sexpartnere p nettet.\nAlle de andre har jo 2 i forvejen. Elsk din krop, mode, elsk din krop, hvorfor netop hun som transknnet burde vinde et par silikonebryster. Mode, f Elsk din krop, er det vrd at kaste et nyt blik. Kendte, curvy Kandi, kunstneriske arbejde med den kvindelige model. Willumsens normbrydende, for at lave sider lidt rav i gaden valgte min veninde Michele Nielsen at tage iden op og tilmeldte sig med billede og en kommentar. Og Michele har ikke nogle, elsk din krop, fra Klassisk til Queer I en tid hvor traditionel knsidentitet udfordres og det maskuline og feminine performes og forskyder sig mellem mand og kvinde..\nMen jeg ved ogs hvor besvrligt dating sites gratis Helsingr det kan vre. Alle artikler fra, mode, curvy Kandi, elsk din krop. Jeg elsker at finde gode gaver til min kreste. Elsk din krop, vi vil jo gerne finde en god personlig gave der gr hende glad. Indholdet fortstter under annoncen, men sdan en gave tager tid at finde. Kendte, udvalgt af redaktionen, over 50 Randers mode, elsk din krop, mode, elsk din krop, mode, elsk din krop..\nEr risikoen forget, men designet af siden er nemt at randers benytte sig. Antallet af medlemmer er ikke som sdan overvldende. Siden minder om de andre, for dem der ved prcis hvad de vil have. Hvis du er ude efter sexdating. Der br overvejes, hvorfor overhovedet vlge sexdating, en del tusinde brugere er hver evigt eneste dag online. Men i og med at sexdatingsiderne samler lidt flere af de helt tossede til sig. Men er endnu et rigtigt fint bud p god sexdating. Til dig der har lysterne p plads. Fint sted, denne mulighed er ogs ved almindelige datingsider..\nSprgsmlet er svrt at svare p og kommer i bund og grund. Hvis du bor i en strre by eller har mulighed for at rejse lidt efter det 000 danske brugere er klar login p sex. Til at handle om, nsten, at have for meget information tilgngeligt. Er en side fyldt med frkke billeder og profiler. Du kan chatte, du kan date og du kan udveksle oplysninger. Sledes at i kan komme til at mdes indenfor den nrmeste fremtid. Igen kan det vre halvfarligt, hvorfor sexdating er blevet s utroligt populrt. Den sidste p listen, det er svart at svare.\nFormodentlig handler det om, skriv hvad du synes om hver side i kommentarfeltet og eventuelt ogs omkring dine erfaringer med sex dates. Men at vi samtidigt er voldsomt generte. Hvor det stadig blev set ned. P den anden side har dem som bor i Randers uden en partner utallige muligheder for datng Kge at finde gratis sex. Ser virkeligheden i dag meget anderledes.\nTag: gratis, randers, dating, sider


Mentor - Baun.dk\ncvr nr. 31349419\nSelve ordet "mentor" stammer fra den græske mytologi, fra fortællingen om Odysseus. Mentor var Odysseus ungdomsven, der tog sig af kone og barn, mens Odysseus selv var væk.\nHelt konkret betyder mentor en rådgiver eller coach. Det er en person, som har opnået en solid erfaring i erhvervslivet. En person som gerne vil viderebringe sin viden og tanker til en mentee. Derigennem vil en mentor være en inspirationskilde til faglig og personlig vækst.\nEn mentor fortæller dig ikke hvad du skal eller bør gøre. Hun stiller dig nogle spørgsmål, som du selv skal arbejde videre med. Og som vil bringe dig tættere på dine milepæle eller mål.\nEn mentee er en person, som modtager råd og vejledning af en mere erfaren person. Det kræver en meget aktiv rolle fra din side af.\nDu skal være klar over, hvad du gerne vil have ud af forløbet. Derudover skal du vide, hvilke emner du gerne vil have diskuteret. Det er altid godt, at have nogle retningslinier for tidsforløbet og begge jeres forventninger.\nDu kan ikke forvente at få, at vide hvad du helt konkret skal gøre, men derimod få gode ideer og inspiration til din karriere.\nSom mentee er det altid en god ide, at udarbejde en tjekliste eller en dagsorden før jeres møde. Det kan du maile til din mentor, så hun er klar over hvad du ønsker at tale om.\nEn samtale med en udenforstående person kan være med til at afklare spørgsmål og give ny inspiration til virksomhedens ledelse, eller de personer som sidder med specielle kompetencer.\nSelve sparringen foregår ud fra gennemafprøvede Henley MBA principper hvor vi ser på eksterne og interne faktorer som øver indflydelse på den aktuelle situation som virksomheden bliver udfordrer på.\nNår denne proces er afsluttet ligger der et helt klart billede af hvad der skal gøres og hvornår det skal sættes i gang.\nSparring er en aktiv vej til en effektiv håndtering af problemer og udfordringer, og sparring er løsningen, hvis behovet er at finde frem til, hvordan man gør det rette under de givne forudsætninger. Sparring sætter den professionelle diskussion og samtale i fokus, og indeholder blandt andet en analyse af den aktuelle situation, en afvejning af risiko og udfald, konsekvensen af svaghed/styrker og muligheder og trusler m.v.\n- Handling og forhandlinger\n- Feedback og selvkonfrontation\n- Afvejning af risiko og udfald\n- Konsekvens og svaghed/styrker\n- Kritisk belysning og handlingsafprøvning/simulering


Foredrag og workshops i kultur, kritik og formidling | Morten Hede\nForedrag og workshops i kultur, kritik og formidling\nJeg afholder foredrag, workshops og kurser, der skaber værdi igennem viden, underholdning og motivation.\nSom kulturjournalist og kritiker hos bl.a. Jyllands-Posten beskæftiger jeg mig hver dag med emner som scenekunst, kulturens betydning for mennesker, journalistisk formidling og mediernes indflydelse på samfundet.\nDet gør mig i stand til at holde spændende og unikke foredrag, workshops og lignende i enhver sammenhæng. Vi kan eksempelvis arbejde med emner som:\nVærdien af kritik og feedback på arbejdspladsen\nKultur i samfundet, på arbejdspladsen og i privatlivet\nFormidling – klare budskaber og skarpe vinkler\nTeaterhistorien og teatrets plads i samfundet\nKunst og kultur som demokratisk fundament\nJournalistik og medier, fra blogger til kritiker\nJeg afholder også teaterforedrag om konkrete forestillinger, scenekunstnere, teatre osv. Kontakt mig for at høre nærmere om mulighederne!\nSkræddersyede foredrag og workshops\nAlle mine foredrag og workshops er målrettede til det enkelte event! Derfor kan du henvende dig til mig, uanset om de ovenstående forslag passer til dig eller ej. Jeg opsøger altid ny viden, som gør mig i stand til at tilpasse mit oplæg til netop dit arrangement.\nJeg har erfaring med foredrag, kurser og workshops for medarbejdere og ledere i større virksomheder, foreningsmedlemmer, bestyrelser, børn og unge på skoler og institutioner, samt til aftenkurser, fyraftensmøder og weekendseminarer.\nKontakt mig endelig, og lad os tage en 100 % uforpligtende samtale om, hvordan jeg kan bidrage til dit arrangement.


Studentertiden er over os. Det betyder mange fester med mange billeder, som bliver gemt resten af livet. Vi ved at studenterhuen er den mest betydningsfulde accessories, men det betyder ikke at man behøver at glemme smykkerne.\n0 Comments | Skrevet i Juni af redbird @redbird.dk\nVi tænker, at det er på tide, i får et lille kig med bagom Redbird, og viser jer, hvad vi går og laver i vores hverdag.\nMit navn er Nina Shini og jeg er direktør for Scandinavian Jewellery Group, der ejer Redbird.dk.\nJeg har Redbird sammen med min super dygtige partner Christine Hingelberg. Christine er 22 år og kommer fra Hingelberg familien, der i sin tid stiftede guldsmedeforretningen Hingelberg.\nDen 3. Juli er det præcis et år siden vores webshop åbnede dørene. Det har været det vildeste år! Redbird blev dannet på en meget spontan beslutning, og der gik kun 2 uger fra vi fik ideen, til vi var i gang. I starten af 2013 havde vi aldrig forestillet os, at vi ved årets udgang ville drukne i pakker til julesalget og skulle lave årsregnskab i vores juleferie. Aldrig. Men alt kan ske... :)\nOg hvad har vi så lavet det seneste år? Klik på læs mere og følg med behind the scenes....\n0 Comments | Skrevet i Juni af Nina\nSnart student? What to wear?\nStudentertiden er over os. En dag, hvor der bliver taget enormt mange billeder af en, som man vil gemme resten af livet.\nChristine og jeg, kan personligt huske, hvor svært det det var at finde rundt i de mange "regler". Vi har forsøgt at samlet en lille guide til jer, så det er lidt lettere, at finde rundt i.\nDINNødhjælp - Deres overlevelse\nÅrsagerne til hekseanklagerne kan være pga. død og sygdom i familien. Det kan være en fejlslagen høst, fyringer eller barnløshed. Ifølge traditionel afrikansk tro har alting en overnaturlig årsag, og det er oftes børn der bliver gjort til syndebukke.\nAnja Lovén har stiftet Dinnødhjælp, hvor hun redder børnene fra de familier og lokalsamfund, der har beskyldt dem for at være hekse. Hendes arbejde gør en KÆMPE forskel.\nHer er Prince. Han er 9 år gammel og er nu blevet taget under Anjas kærlige vinger:\nKlik på "læs mere", hvor vi har skrevet et afsnit om hans historie, hvor han blev tortureret af hans egen far.\nSommeren er over os, og det er tid til lange aftener på stranden.\nEnkle accessories fuldender dit beach look, og gør forskellen mellem et "strandsæt" og et outfit.\nVi har samlet 3 outfits til inspiration. Og viser jer, hvordan et enkelt smykke kan gøre hele forskellen.\nDen 16. maj afholdt Redbird et kæmpe modeshow i samarbejde med Magasin.


Spilanmeldelse: Minecraft gør spilleren til programmør | Version2\nSpilanmeldelse: Minecraft gør spilleren til programmør\nComputerspillet 'Minecraft' har taget spilverdenen med storm på trods af simpel grafik, ingen faste roller og ingen, der skal skydes.\nRobin Engelhardt Fredag, 26. august 2011 - 16:24 10\nMed din firkantede pixelhånd skraber du lidt i en træstamme, og efter få sekunder har du noget træ, som du kan lave om til planker og pinde. Det er vigtigt, for nu kan du bygge dig en træøkse og en skovl og begynde at hakke i sten. Inden længe får du lyst til at bygge dig et hus af brosten, for når natten falder på, kommer monstre, 'creepers' og edderkopper, der har en utrolig stor trang til at spise dig.\n'Minecraft' er et fænomen inden for spilverdenen. Spillet er stadig ikke færdigudviklet, men har i en beta-version allerede solgt over tre millioner kopier. Det er aldrig sket før. Spillet er lavet af svenskeren Markus 'Notch' Persson. Han ville egentlig blot lave sig et lille sandkassespil, efter han stoppede som spiludvikler på king.com. Men efter at have frigivet en alfa-version af 'Minecraft' på nettet, begyndte tingene at rulle. Folk begyndte at foreslå forbedringer, lave alternative varianter af spillet og lægge film af deres spiloplevelser ud på Youtube. Spillet blev mere og mere populært, og i løbet af halvandet år havde Persson tjent flere hundrede millioner med et reklamebudget på nul.\nSpiludviklere verden over er også begyndt at få øjnene op for spillet. Nogle af dem taler om revolution og paradigmeskift, og de spørger sig selv, hvad de har overset. Umiddelbart virker 'Minecraft' jo bare som et almindeligt kedeligt indiegame med særdeles dårlig grafik. Det har intet pointsystem, det er ikke en 'first person shooter', ikke et rollespil - ja, hvad kan man egentlig gøre her?\nSpilleren bliver programmøren\nPersson selv siger, at en stor del af succesen skyldes heldig timing og en ydmyg tilgang til selve spiludviklingsprocessen, hvor man ligesom i open source-bevægelsen inkluderer brugerne fra start og lytter til deres ønsker. Men vigtigst af alt er nok det faktum, at 'Minecraft' åbner for en hidtil uset fleksibilitet, der giver spilleren en næsten absolut kreativ frihed til at kreere sin egen verden.\nPå Youtube kan man se den ene mere fantastiske konstruktion i 'Minecraft' efter den anden. Der findes folk, som i fællesskab har genskabt Titanic og rumskibet Enterprise i størrelsesordenen 1:1. Der er nørder, som har bygget 16 bit-computere ud af jordblokke og elektriske kontakter - som virker! Nogle bygger kæmpe rutsjebaner og enorme luftslotte, mens andre går under jorden for at finde guld, sølv og diamanter i spandevis. Og hvis man er til det hyggelige liv på landet, kan man også det og bygge sin egen bondegård, høste korn og ride på grise.\nVisse spilanmeldere tillægger 'Minecraft' lige så stor betydning for evolutionen af computerspil, som de legendariske spil 'Wolfenstein' og 'Doom' havde det, efter de i begyndelsen af 90'erne transformerede genren i retning af first person shooters i en lækker 3D-grafik. Oplevelsen af at kunne bevæge sig rundt i en tredimensionel verden var trendsættende - en trend, der er fortsat til i dag, hvor man forsøger at skabe stadig større verdener i stadig mere lækker grafik og med stadig større frihed i den måde, man som spiller kan gå igennem historien på.\nKreativ og historiemæssig frihed i singleplayer-computerspil har længe været et efterstræbt mål blandt spiludviklere, men som regel er spiloplevelsen alligevel endt i en kreativ blindgyde, når det viser sig, at dialogerne begynder at gå i ring, og når spilleren har gjort alt det, der kan gøres på banen. I 'Minecraft' er der ikke nogen historie eller noget fast punkt at vende tilbage til ud over det, man selv går og finder på ud fra de materialer, man finder. Spillet er derfor vitterlig 'uendeligt' og kun begrænset af den tid, du selv lægger i det.\n'Minecraft' bryder derfor med det fremherskende computerspilsparadigme på flere måder. Fokus ligger ikke længere på grafikken og et prædesignet narrativ, men på manipulerbarheden af alle spillets komponenter. Grafikken kan nærmest betegnes som et 'tilbageskridt', men er ifølge fans et intenderet element i en ny retrostil, der elsker skarpe kanter og pixels så store som et komfur. Ironisk nok kunne 'Minecraft' sagtens være blevet udviklet for ti år siden. Men det blev det ikke, måske fordi 3D-paradigmet har været så stærkt og skygget for det simple faktum, at hvis et spil er godt lavet og sjovt, skal det nok blive spillet, lige meget hvor simpelt interfacet ser ud. Med 'Minecraft' er computerspil vendt tilbage fra form til indhold.\nOg musikken ... musikken! Hvor ofte har man ikke skruet ned for musikken i et computerspil, fordi den bare var vildt irriterende. Ikke her. Musikken i 'Minecraft' er komponeret af en svensk electronica-fyr, der kalder sig C418, og lydene er så minimalistisk smukke og velplacerede, at kommentatorer på Youtube ofte bryder ud i gråd, når de hører dem, og pludselig husker tilbage til deres første dag i 'Minecraft'.\nSom f.eks. denne bruger, kaldet artuno1207, skriver på Youtube, da han hører sangen 'Mice on Venus':\n'Nogle gange kan jeg godt lide at føle mig som en mand og stå på toppen af mit fireetagers hus, som jeg har bygget med mine bare næver på mindre end syv 'Minecraft'-dage. Og mens jeg sådan står på toppen af mit hus, ser jeg solen stå op, og sangen begynder pludselig at spille. Så har jeg en fornemmelse af, at ingen kan røre mig - lige meget hvor mange gange mit hus er blevet smadret af creepers. I 'Minecraft' er alt muligt, så længe du bare bliver ved ... Og så går jeg ned og rider på en gris'.\n#1 Jørgen Henningsen 27. august 2011 - 08:25\nJeg formoder Lego har patentet: "Spil hvor man bygger med klodser"\n#2 Ishak Fajkovic 27. august 2011 - 12:51\nLEGO har også MMOG spil - LEGO Universe så det ville vere interessant at sammenligne de 2 spil.\n#3 Tommy Bjerg 27. august 2011 - 15:46\nMinecraft kan ikke sammenligned med noget andet spil. Og slet ikke Legos MMOG. Du kan løbe i alle retninger, så langt øjet rækker og længere (mindst 4000 km i alle retninger). Du kan grave end til undergrunden overalt, du kan bygge op til over skyerne hvor du har lyst, der er kun meget få begrænsinger.\nSamtidig med adventure delen med at finde nye sjove og spændende øer, grave efter sjældne diamanter, og selvfølgelig hele redstone (elektronik) delen, men AND, OR, NOT gates er totalt for nørder.\nOg en note. Spillet kunne ikke ha været lavet for 10 år siden, der er computere idag der end ikke kan trække det særligt godt.\n#4 Tommy Bjerg 27. august 2011 - 15:49\nTil Jørgen : LEGO har ikke patent på at bygge med klodser.\nLego har et patent på "Kasseformede elementer med koblingsorganer", der er tale om selve måden at klodserne kobles sammen.\nLink : http://da.wikipedia.org/wiki/LEGO#LEGO_systemets_grundpatent\n#5 Lasse Hansen 27. august 2011 - 22:49\nMinecraft udkommer først den 18-19 november, for at undgå at spillet skyrim der udkommer den 11 tager alt opmærksomheden...\n#6 Glenn Dufke 27. august 2011 - 23:25\nRe: Totalt sig selv\nTommy, nu gør det heller ikke sagen bedre at spillet er skrevet i java og koden slet ikke er optimeret de steder hvor der bliver forsøgt at bruge OpenGL. Var spillet skrevet i et "ordenligt" sprog som object pascal er jeg i den overbevisning at spillet havde kørt langt mere flydende.\n#7 Kristian Klausen 27. august 2011 - 23:45\nJa, der må jeg give dig ret.. Minetest-c55 som er skrevet i C++, kører 100+ gange bedre end Minecraft :) http://celeron.55.lt/minetest/\n#8 Glenn Dufke 27. august 2011 - 23:48\nRent faktisk er der heller ikke gjort særligt meget for at beskytte koden bag minecraft.\n#9 Kim Henriksen 28. august 2011 - 07:52\nRe: Lego har ikke patent\nHar de så også patent på hjul og lego hoveder :P\n#10 Henrik Tietgen 28. august 2011 - 20:50\nRe: Totalt sig selv -- og dog!!\nMinecraft er ikke total sig selv. Minecraft har taget MANGE elementer fra Wurm Online. Man kan grave rundt i undergrunden efter jern, sølv, guld og ædelsten m.m, over jorden planter og fælde man træ, laver sine værktøjer, dyrker sine marker og går på jagt. Man bygger sit hus i sten eller træ. Arbejder i smedjen med de råstoffer man har indsamlet. Alt imens ens køer, heste og grise spise og formerer sig.


Stadig flere flygtninge og især vestafrikanske migranter sætter kursen mod Italien. Regeringen i Rom frygter »græske« tilstande efter lukningen af Balkan-ruterne i kølvandet på EUs aftale med Tyrkiet.\nFredag D. 8. APRIL 2016 KL. 19:45 - opdateret Fredag D. 8. APRIL 2016 KL. 22:30\nMigranter er netop ankommet til havnen i Pozzallo, Italien, 29. marts.\nBARCELONA: Immigrationseksperter har længe advaret om fænomenet. Også de af eksperterne, der som Félix Arteaga fra Spaniens sikkerhedspolitiske tænketank, Real Instituto Elcano, er tilhængere af en restriktiv europæisk flygtningepolitik.\n»Fysiske barrierer kan give hårdt pressede stater et pusterum. Men de er kun en løsning i den forstand, at de får migranterne til at vælge andre ruter med færre forhindringer og mindre kontrol,« forklarede Arteaga for et par måneder siden i et interview med Berlingske.\nOg meget tyder på, at løsningen i forhold til den såkaldte Balkan-rute i form af lukkede grænser og EUs returneringsaftale med Tyrkiet blot flytter flygtningekrisens problemer vestpå til Italien.\nI hvert fald slog regeringen i Rom i sidste uge alarm, efter at 3.700 migranter i løbet af få dage var blevet bjærget i Den Sicilianske Kanal – farvandet mellem Sicilien, Tunesien og Libyen. Et vink med en vognstang om, at strømmen af migranter er ved at vende, der underbygges af de seneste tal for i år: I alt 18.234 migranter er ankommet til Italien i årets første kvartal mod 10.165 i samme periode af 2015.\nMigranter netop ankommet til Pozzallo, Italien 29. marts.\nFrygt for 270.000\nMens Europas bekymrede øjne gennem de seneste måneder har været rettet mod det græske øhav og Balkan-landene, er trafikken ad den centrale Middelhavsrute fortsat ufortrødent. Således ankom ikke færre end 153.000 migranter i 2015 til Italien.\nDet var imidlertid 17.000 færre end i 2014. Samtidig var der stort set ingen mellemøstlige krigsflygtninge i blandt dem. I Rom frygter man, at syrere, irakere og afghanere nu vil slutte sig til den på ny voksende strøm af fortrinsvis vestafrikanske migranter.\nOgså de senest ankomne grupper består ganske vist først og fremmest – og i nævnte rækkefølge – af nigerianere, gambianere, senegalesere samt statsborgere fra landene på Afrikas Horn. Men ifølge hjælpeorganisationer bliver mellemøstlige flygtninge i Italien i stigende grad kontaktet af landsmænd, der spørger til forholdene i landet, fordi de har opgivet at komme ind i Europa via Balkan.\nPå den baggrund anslår regeringen, at ikke færre end 270.000 i løbet af i år vil tage chancen og forcere Den Sicilianske Kanal. En tur, der er langt farligere end sejladsen mellem Tyrkiet og de græske øer, og som før har ført til forlis med flere hundrede omkomne.\nMens Europas bekymret har set i retning af det græske øhav og Balkan-landene, er trafikken ad den centrale Middelhavsrute fra Nordafrika fortsat ufortrødent. Her ankommer migranter fra Afrika til den sicilianske havneby Pozzallo, efter at de er blevet undsat af det norske fartøj Siem Pilot i Den Sicilianske Kanal. Foto: Antonio Parrinello\nSamtidig, og ikke mindst, vil en stærkt forøget flygtningestrøm skabe kaos på de i forvejen overfyldte italienske modtagecentre, advarer Indenrigsministeriet, der opfordrer til, at centralregeringen og de regionale myndigheder straks går i gang med at blive enige om en »national kriseplan«.\nOgså blandt Italiens nabolande vækker situationen bekymring. Selv om EUs fjerdestørste økonomi ikke i samme grad som Grækenland fungerer som transitland, fortsætter også de »italienske« migranter i stort tal nordpå.\nDen franske forsvarsminister, Yves Le Drian, advarede for nylig om, at Libyen huser 800.000 migranter klar til at stikke til søs. Det er en blandt flere grunde – Islamisk Stats tilstedeværelse er en anden – til, at Europa bør sætte alt ind på hurtigst muligt at stabilisere det nordafrikanske land, fastslog Le Drian i et interview med radiostationen Europe 1.\nI Østrig nøjes man – i forlængelse af Alpelandets politik gennem de seneste måneder – ikke med at appellere om europæisk sammenhold. I stedet meddelte regeringen i Wien lørdag, at den vil udkommandere soldater til at hjælpe med bevogtningen af grænsen til Italien. Dagen efter førte en protestaktion ved Brenner-passet til sammenstød mellem østrigsk politi og menneskeretsaktivister, hvilket fik Italiens tidligere præsident Giorgio Napolitano til at advare om konsekvenserne af en grænselukning.\n»Jeg var som indenrigsminister selv med til i 1998 at fjerne bommene ved en grænse, der to gange i 1900-tallet blev krydset af hære i forbindelse med krig mellem vores to lande,« skriver 90-årige Napolitano i La Repubblica og tilføjer:\n»Det burde være utænkeligt at omgøre en historisk beslutning, der tjener freden og vores fælles interesser.«\n2016 har været et tragisk år på Middelhavet For abonnenter


Billige højhælede sko - 10 lækre modeller - Simplestyle.dk\nDu er ved:Hovedmenu»Modetøj til kvinder»Billige højhælede sko – 10 lækre modeller\nBillige højhælede sko – 10 lækre modeller\nAf; Morten Den 05/04/2017 Modetøj til kvinder, Sko\nAlle kvinder elsker sko, og især billige højhælede sko, til rigtige gode priser. Et par billige højhælede sko er, hvad der skal til for at redde en rigtig dårlig tøj dag. Men uanset hvad så kan der altid være plads til et par nye lækre sko i garderoben.\nDer findes sko til enhver anledning, og til hvilken som helst stilart, da udvalget er utroligt bredt. Det er faktisk næsten svært at finde to identiske højhælede sko der næsten er identiske. De højhælede sko er rigtige populære, der har mange lækre fordele.\nEt par billige højhælede sko udstråler selvtillid og giver samtidig et feminint look. Desuden får din figur en helt anden position, end du er vant til. Du kan ændre din stil markant, og selv ændre din personlige stil på forskellige måder. Husk du også kan finde sorte ballerina sko, vagabond sko til kvinder og Sofie Schnnor sko.\nJeg har dog kun fremhævet en lille bitte udpluk, af hvad der findes på markedet. Helt præcist har jeg fundet 10 rigtig lækre modeller til helt fantastiske priser.\nNew look scramble black\nFind højhælede sko\nDette er forholdsvis nye billige højhælede sko fra New look. På mange måder er de utrolige klassiske, og er heller ikke nyt design, der lige er sprunget ud på markedet.\nDesignet ligner mange andre pumps, men alligevel er denne model en forholdsvis ret populær, som sælges i rigtig stor stil. New Look går fra en størrelse 36 – 42, og prisen er så lavt at alle kvinder kan være med lige her.\nEven & Odd billige højhælede sko i flere farver\nEven & Odd laver super fede højhælede sko til kvinder, som virkeligt er modebevidste, og super attraktive. Du kan virkelig få en sjov aften med Even & Odd sko, da de har en let afrundet tåspids, der skåner tæerne, mod de værste tå smerter.\nTror alle kvinder haft haft episoder eller minder, fra de dagen efter næsten ikke kunne gå efter en hel hektisk aften på dansegulvet. Der er intet værre en store grimme vabler, og værste tilfælde blå negle. Her kommer disse billige højhælede sko, ind billedet og forsøger på bedste vis at forhindre de værste skader.\nMarco Tozzi pumps i 4 dejlige farver\nMarco Tozzi er et velkendt mærke, der har et dejligt bredt udvalg af billige højhælede sko, og diverse accessories til kvinder til alle aldre. Alle kan være med her, og Marco Tozzi er, har virkelig sans for lækre detaljer, når det kommer til sko. Designet ser meget uskyldigt ud, og bruges til jobbet, eller når man skal til møder, konferencer osv.\nJeg vil ikke decideret kategorisere den som en festsko, og det ikke, fordi den ikke kan bruges til formålet, men der er bare andre pænere modeller, der egner mere til det. Marco Tozzi har denne skønne model i hele fire forskellige farver, så der er noget for enhver smag.\nDorothy Perkins i navy blue\nDorothy Perkins har i snart 100 år designet modetøj til damer på et højt internationalt plan. Bare i England er der over 600 fysiske butikker, hvilket indikere på at de har haft stor succes med brandet. Denne super lækker højhælede sko, er syet med imiteret læder hele vejen rundt og har en beskeden hælhøjde på 10 cm.\nDesignet er moderne hvor et par lyse beige bukser vil se rigtig godt sammen med skoen. Der er selvfølgeligt frit valg på alle hylder, og der kan kombineres på kryds og tværs. Men en ting er helt sikkert, Dorothy Perkins producere moderne tøj til kvinder, hvor alle kan være med.\nAsos wide fit pointed high heels\nDette er webshoppens helt egen kollektion, som repræsenteres i en smuk lys pink farve. Nu bevæger vi os lidt i en anden boldgade med helt andre med stik modsatte farve af sort.\nMed den rette beklædning, og stil vil disse flotte lyse pink sko stå utrolig smukke, som enhver kvinde vil elske. Hælen er 11 cm lang og er en slimfit udgave med en masse fine mindre detaljer. Prisen er bestemt også i orden, og det gælder om at slå til, når de kommer på tilbud\nAsos højhælede sko i sølv farve\nDette er en virkelig lækker højhælet sko, i en frisk farve der skaber opmærksomhed omkring sig. Overfladen er dækket af en metal finish, og med et tvetydig mønster. Skoen minder på mange måder om en klassisk nytårs sko, hvor det gælder om at se rigtig godt ud. Den kan også bruges til hverdag, men personlig mener jeg at den lige er en tand for meget, af det gode og burde under alle omstændigheder høre til under kategorien festsko.\nZign billige højhælede sko i mint\nZign laver også bare rigtig gode sko til kvinder og er hele tiden, er under konstant udvikling. Zign er gode til at skabe sko, som både er af fin kvalitet, men som også følger tendenserne indenfor fashion. Udover mint kan du købe skoene i 4 andre farver.\nSkoen er meget tæt og er spids ved tåen, som betyder, at du i løbet en aften skal skifte skoene, især hvis du har været meget aktiv på dansegulvet. Hold derfor rigtig godt øje med webshoppen, da der allerede nu kan være et godt tilbud på dem.\nKiomi højhælede sko i gold\nHer er en af de super frække billige højhælede sko, der er perfekt festlige sammenkomster. Hælen har en højde på 8,5 cm og vil derfor også være behageligere at gå i en hel aften. Kiomi laver helt fantastiske sko i et frækt, og lækkert kvalitet. Næsten alt materialet består af læder, og derfor vil dine fødder ånde rigtig godt i skoene. Med andre ord får man et par smukke højhælede sko, der har fortjent en plads i en enhver kvindes garderobe.\nAsos Primerose højhælede sko\nVi nærmere os foråret og det går kun i den lyse retning, og dagene bliver kun længere jo tættere mod sommeren, vi kommer ind på Det er super skønt, og derfor er det også tid til at se på disse røde billige højhælede sko. Denne model fra Asos er simpelthen et “I need it” , hvis du vil følge modens tendenser.\nDe er super fede, og farven springer virkeligt frem. Den har en høj hæl på 11,5 cm, og skoen er også forholdsvis ret spids ved tåen. Desuden har Asos Primerose også stropper, som skal bindes rundt om anklen. Kort fortalt er det en super fed party sko, der fortjener at få min opmærksomhed..\nMarco Tozzi hæjhælede sko i rose\nMarco Tozzi er en pæn sko med en medium lang hæl på 9,5 cm. Modellen kan købes i en sort, eller en smuk rose farve. Begge farver er pæne på hver sin måde og har hver deres fordel.\nSpidsen er rund, der lindre smerten ved tåen, og lukningen består af en fin spænde, der gør det hele meget nemmere.\nGenerelt kan man sige, at Marco Tozzi sko kan bruges hele året rundt. De fleste modeller er lavet i enten tekstil, eller imiteret læder, og er selvfølgeligt ikke ligeså stærke som et par sko i ægte læder.\nUanset hvad du er til, så er Marco Tozzi, er godt mærke, der har produceret sko til kvinder i rigtig mange år efterhånden.\nTjek desuden webshoppen ud, og du vil ligeledes finde andre billige højhælede sko til skarpe priser.


Europæisk fagbevægelse i (næsten) fælles aktion - EU-fagligt\nEuropæisk fagbevægelse i (næsten) fælles aktion\n27. februar 2012 No comments Nyheder, StrammerUnionen\nFor første gang er der onsdag lagt op til faglige aktioner i alle europæiske lande mod Finanstraktat og nedskæringer. Dansk fagbevægelse holder dog lav profil, og går ikke på gaden mod finanspagten.\nPå onsdag d.29. februar lægger den Europæiske Faglige Sammenslutning op til at der bliver aktioneret og protesteret i samtlige EU-lande.\n”Nok er nok”, er det fælles budskab, som helst skal kunne høres helt inden på det EU-topmøde, som finder sted 1. og 2. marts i Bruxelles.\nPå topmødet skal den finanstraktat, som lovfæster superstramme krav til landenes budgetter, og som dikterer nedskæringer over hele Europa i mange år fremover, endelig vedtages.\nFør topmøder vil EFS endnu engang forsøge at råbe politikerne op:\n– Ved for første gang at mobilisere på samme dag overalt i Europa viser de europæiske fagforeninger deres vrede og frustration overfor uretfærdigheden. Vi vil sige det højt og og klart, der er alternativer til dette Europa uden solidaritet, uden plan, uden håb og uden fremskridt, siger Bernadette Ségol, generalsekretær for EFS\nFinanstraktat fører til recession\nEFS mener, at krisen har nået et ubærligt niveau i flere lande og i den situation, har Europas ledere gjort nedskæringer til deres vigtigste svar på krisen.\nKrisen bruges som undskyldning for at angribe den europæiske sociale model, retfærdiggøre nedskæringer af lønninger og velfærd og angribe faglige rettigheder, mener EFS.\n– På et tidspunkt, hvor EU-topmødet skal vedtage en finanstraktat, der kaster Europa ud i recession og skaber usikkerhed om arbejdspladserne på lang sigt, siger den europæiske fagbevægelse ”Nok er nok,” lyder det i opfordringen til aktionsdagen.\nI stedet vil den europæiske fagbevægelse sætte solidaritet, beskæftigelse og social retfærdighed i centrum.\nStille i Danmark\nMen det bliver nok ikke i alle EU-lande, at der mobiliseres. LO har ingen planer om at deltage i aktionsdagen.\nBernt Fallenkamp, lederen af LO’s EU og Internationale afdeling, oplyser til Arbejderen, at LO ikke har egentlige aktiviteter på dagen, men har et andet initiativ på vej til understøtning af sagen.\n– Det er ikke offentliggjort – vi er i en intern planlægningsfase, skriver han i en mail til avisen.\nLO er da også lodret uenig med EFS i bedømmelsen af Finanstraktaten. LO mener, at traktaten er helt nødvendig, men ”ikke tilstrækkelig”, men EFS mener, at den vil kaste Europa ud i en ny recession.\nFTF formand Bente Sorgenfrey er samtidig nyvalgt vicepræsident i EFS. Over for Arbejderen lægger hun ikke skjul på, at hun er skuffet over, at den danske fagbevægelse ikke har grebet opfordringen fra EFS.\n– Det er jo slående, at så snart vi kommer syd for grænsen, så er stemningen meget ophidset, siger Bente Sorgenfrey. (brink)\nPrevious Post:Urealistiske krav til eurolande\nNext Post:Finansministre får modspil i København


Arlanda lufthavn på vej til Oslo | Morten Larsen\nArlanda lufthavn på vej til Oslo\nSidder her i Arlanda Airport med en cafe latte og venter på mit fly til Oslo. Idag står den på monthly meeting med direktøren i Norge, spændende.\nI går var jeg til møde med den svenske direktør Daniel Linder vedr. Udviklingen i Sverige, det ser godt ud.\nAt drive et Miinto koncept er ikke blot at gå online og præsentere en masse produkter, nej vi er i marken for, at Signe kontrakter med de bedste tøjbutikker og brands.\nI Sverige og Norge er der på under 12 måneder skabt en flot udvalg med omkring 9.000 produkter i hvert land – inkl Danmark er vi modeportalen med Europas største udvalg.\nVores norske Miinto lider positivt ment af vokseværk pt, der er snart behov for yderligere et FOTO studie, flere ansatte indenfor marketing, support og salg. Idag bliver mødets agenda primært gennemgang af måneden der gik i form af opfølgning på kpi’er, salgsresultater og marketing aktiviteter.\nI aften går turen retur til Danmark igen og torsdag samt fredag står dagene på administrativt arbejde, nominering af årets unge erhvervsleder i Århus og sidst men ikke mindst samtaler med kommende udviklere og projekt leder til Miinto.com.\nCEO for Miinto.com\tMiinto topchef blev Årets unge erhvervsleder i Århus Leave a Reply Cancel reply\tComment Your email address will not be published. Required fields are marked *Name * Email * Website Notify me of followup comments via e-mail


Tilsidesættelse af datakrav kan koste millioner - LOU Advokatfirma\nDer er få måneder til den 25. maj, hvor persondataforordningen træder i kraft. Derefter kommer forordningens krav til at medføre en række af problemstillinger for erhvervsdrivende, hvilket kan blive en dyr fornøjelse, hvis virksomheden ikke er ordenligt forberedt.\nMed persondataforordningens skærpede krav bliver der sat rammer for bøders størrelse. Forordningen hjemler bøder på op til enten EUR 20 mio. eller 4 pct. af en virksomheds årlige, globale omsætning.\nFormålet med at udstede bøder er at sikre, at forordningens regler overholdes. Derfor kommer udmålingen af bøder ikke alene til at ske på baggrund af omfanget af bruddet på reglerne, men også på baggrund af en vurdering af, om virksomheden har forsøgt at leve op til forordningens krav. Der ses altså bl.a. på, hvilke foranstaltninger, der er truffet forud for og efter databruddet, samt om der tidligere har været lignende brud.\nUber blev i 2016 angrebet af hackere, og millioner af brugeres informationer blev stjålet. Uber betalte hackerne bag angrebet $ 100.000,00 for at holde databruddet hemmeligt og tilsidesatte deres pligt til selv at anmelde bruddet. Efter den nye forordning vil hemmeligholdelse af et sådant databrud være en begrundelse for en forhøjelse af bødens størrelse. Omvendt vil en overholdelse af anmeldelsespligten tale for en sanktion i en lavere størrelsesorden.\nKursen er lagt med de nye bøderammer og udregningsmomenter. Vi kan roligt vinke farvel til de relativt lave bødesatser, som vi tidligere har kendt i dansk retspraksis, for vi går en væsentlig stigning i møde. Hver enkelt krænkelse skal vurderes selvstændigt, men der er et EU-retligt ønske om, at sanktionerne skal harmoniseres og udmåles ens ud i de europæiske lande. Så to identiske forseelser i to forskellige EU-lande vil blive mødt med en bøde af samme størrelse. Praksis fra andre EU lande kan hermed få betydning for sanktionernes størrelse.\nSanktionerne suppleres med erstatning\nBøderne står dog ikke alene. Lider en person et tab som følge af en tilsidesættelse af forordningens forpligtelser, kan der søges erstatning hos den dataansvarlige. Forordningen giver mulighed for at kræve erstatning for økonomiske tab hos enhver, som har behandlet oplysningerne på vegne af den dataansvarlige. Kun hvis den, der behandler persondata på egne eller andres vegne, kan bevise, at denne ikke har været skyld i begivenheden, kan behandleren gå fri for ansvar.\nPersondata bliver et nyt element i mange situationer\nDatabeskyttelseslovgivningen rammer tværfagligt over et utal af retsområder. Den nye fokus på og den kommende stigning i sanktioneringen af området kommer potentielt til at give anledning til nogle ubehagelige situationer, man ikke er ordenligt forberedt på.\nEksemplificeret må portrætbilleder generelt ikke ligges op på en arbejdstagers hjemmeside, før der er indhentet et udtrykkeligt samtykke fra den ansatte, som senere skal kunne bevises. Generelt må billeder af besøgende på natklubber og barer heller ikke deles uden samtykke.\nI forbindelse med ansættelse er det normalt, at virksomheder indhenter, og i nogle tilfælde får tilsendt, personoplysninger i forbindelse med en jobsamtale. Dette kan ske ved at indhente en reference fra en tidligere arbejdsgiver. Her skal både den nye og tidligere arbejdsgiver være påpasselig med, hvilke informationer, der videregives, for ikke at overtræde loven. Der må ikke altid videregives personoplysninger uden et forudgående frivillig, specifik, informeret og utvetydig samtykke fra den jobsøgende. Personoplysningerne må heller ikke indsamles uden, at lovens oplysningspligt, senest samtidig med indsamlingen, iagttages. Resulterer informationerne i, at den jobsøgende ikke opnår ansættelse, vil et erstatningskrav kunne være aktuelt.\nTilsvarende må en arbejdsgiver ikke indhente fx straffeattester uden at tage hensyn til forordningens krav om saglighed og proportionalitet. Kun når indhentelsen er relevant, er den lovlig.\nEn grim retsstilling for de uforberedte\nVirksomhederne står ikke kun overfor mulige erstatningskrav, men tillige potentielle enorme bøder, når en borgers personoplysninger er blevet behandlet forkert. Der kan opstå en frygt for, at borgere kan anvende disse krav som pressionsmidler, hvilket i et vist omfang kan være deres ret. Det kan forventes, at disse situationer bliver aktuelle især i forbindelse med ophøret af f.eks. et leje- eller ansættelsesforhold.\nEn lejer kunne fx mene, at dennes udlejer har forbrudt sig på lejerens rettigheder. Lejeren tilbyder imidlertid ikke at anmelde udlejeren, såfremt denne udbetaler hele lejerens depositum tilbage ved fraflytning. Der kan opstå tvivl om, hvorvidt lejeren her anvender ulovlig afpresning. Men hvis der forelægger et databrud, og udlejeren forsøger at feje det under tæppet, så vil en bøde efter forordningen, ligesom den ville i Uber-sagen kun blive større.\nDen sikreste måde at gardere sig imod lignende situationer er ved at sikre overholdelse af reglerne.\nDATA, Kasper Hendrup Andersen, advokatfuldmægtig og Marcus Jensen, stud.jur.


Nr. 40 - 17. december 2010\nDette nyhedsbrev er det sidste i 2010. Så vi nærmer os afslutningen på endnu et kalenderår. Skolen startede jo i august 1997 og flyttede til Vallensbæk i 2001. Vi har med andre ord boet i vores fine hus på Strandesplanaden i 9½ år. Med alt det, vi oplever i dag og alle de mange begivenheder, som ligger bag os, føles de få år som rigtig lang tid. Det fylder os med glæde og taknemmelighed og vi har mange grunde til at sige tak.\nMens vi endnu var på Gerdasvej i Glostrup og søgte efter et blivende sted til skolen, fik vi en interessant besked fra en gæst på skolen. Han sagde til os, at Gud ikke havde glemt os, men Han havde gemt stedet til os, hvor vi skulle være. Først med ansøgning nummer 107 fandt vi dette sted. Det er her, vi er nu. Vi oplever Guds nærvær hver eneste dag og er taknemmelige for den glæde og velsignelse, vi oplever i fællesskabet med vores elever, forældre og medarbejdere.\nNår vi ser frem til det nye år, arbejder vi bl.a. på at købe ejendommen. Det kan tidligst finde sted engang midt på året. Vi har allerede taget kontakt med kreditforeningen for at afklare lånemuligheder med henblik på finansiering af ejendommen. Vi håber på, at det lægger sig til rette.\nI torsdags, den 16. december 2010 besøgte en del af skolens elever Vallensbæk Rådhus. Vi bragte "et levende julekort" med en varm hilsen fra Gideonskolen. Eleverne spillede, dansede og sang for personalet og vi rettede en varm tak til borgmesteren og alle andre på rådhuset med tak for endnu et år med godt og dejligt samarbejde.\nSidste to skoledage i år\nMandag, den 20. december 2010 er en helt almindelig skoledag.\nIngen SFO i juleferien\nFor god ordens skyld skal vi minde forældre om, at skolens SFO ikke er åben i juleferien.\nSkolemælk efter jul\nDen nuværende mælkebestilling gælder til den 30. januar 2011. Forårsperioden begynder derfor den 31. januar 2011. For at modtage mælk i forårsperioden, skal man tilmelde sig via netbutikken hos skolemælk (tryk her). Betaling skal ske senest den 10. januar 2011.\nFørste skoledag i 2011\nFørste skoledag i det nye år er mandag, den 3. januar 2011. Det er en helt almindelig mandag med skolestart kl. 08:30. SFO’en er åben som sædvanlig.\nNå vi mødes efter juleferien er det godt at give sige selv en god start. De mange praktiske ting i hverdagen er detaljer, men hvis de ikke er i orden, bliver det pludselig vigtigt. Derfor: Check blyanter, linealer, viskelæder og kuglepen. De større skal også huske passer, vinkelmåler og lommeregner.\nVi ønsker alle skolens familier et rigtig godt nytår 2011


Godt ikke at skulle battle mod sneen - Kort og godt\nBy Jørgen on februar 9, 2013 in Sproget\nJeg skal lige sprogbrokke mig lidt igen.\nDen seneste tid har jeg bemærket at brugen af battle er i tiltagen.\nBerlingske havde gd. en overskift: Kulturbattle.\nAftenshowet – som jeg ved et uheld så lidt af forleden – kunne meddele at to politikere eller journalister eller hvem det nu var, battlede om hvem der kunne indsamle flest penge til Afrika.\nTennisspillere battler også – og samtidig ligger (uf) de bolden lige over nettet.\nHvad skal dette dog gøre godt for? Hvad er der galt med fremmedordet kulturkamp m.v.?\nDansk makværk i Makedonien\n5 Svar til Godt ikke at skulle battle mod sneen\nEllen februar 9, 2013 at 13:55 #\nHmm. Det lyder da helt tosset – man kæmper her i landet, man ‘battler’ ikke.\nGad vide, om det har noget at gøre med det ekstremt populære Quiz Battle, som hærger på iPads og smartphones for tiden? De påstår, at 1 million danskere er med.\nMen. Alle andre kæmper. Eller ta’r en kamp. Punktum.\nJørgen februar 9, 2013 at 14:15 #\nDet kan da være at det er sådan – i så fald er det ganske naragtigt at det medfører den tåbelige sprogforandring.\nEllen februar 9, 2013 at 13:56 #\nTrykfejl: det er ‘kun’ ½ million …\nStegemüller februar 9, 2013 at 18:33 #\nDet er som om de gode danske ord absolut ikke må bruges længere. Der gælder det samme om ‘sale’ – alle butikkerne holder i januar ‘sale’; jamen hvad er der nu galt med ‘udsalg’?\nJørgen februar 12, 2013 at 13:05 #\nJeg forstår det heller ikke. Ser frem til at få en forklaring på underlige engelske overskrifter engang.


Kost og Ernæring | marina aagaard blog\nKategoriarkiv: Kost og Ernæring\nPosted on 3. oktober 2012 by Marina Aagaard\t2\tAf Marina Aagaard, MFT\nHvor meget vand skal man drikke under træning?\nDet er især vigtigt at drikke vand i løbet af dagen og før og efter træning.\nHvor meget afhænger af kropsvægt og aktivitetsniveau. Generel guide: Tag 1/3 af din kropsvægt, og del med 10; det giver cirkamængden i liter.\nFordel væskeindtagelsen ud over dagen, fx 8 glas vand.\nUndgå at blive dehydreret, kroppen indeholder mindre vand end den bør, pga.: 1) kroppen taber for meget væske, 2 man indtager for lidt væske eller 3) begge dele. Væskeunderskud fører generelt til forringet præstationsevne.\nEr 3-4 faste vandpauser dikteret af instruktøren i holdtræning nødvendige? Nej, vandpauser bør være individuelle efter behov.\nSå flyder træningen også bedre.\nShare this:TwitterFacebookGoogle +1PinterestEmailPrintLinkedInLike this:Like Loader...\tUdgivet i Holdtræning, Kost og Ernæring, Sundhed, Træning\t| Tagget drikkedunk, holdtræning, liter, udholdenhedstræning, vand, vand og træning, vandindtag, vandindtagelse, vandpause, vandpauser, væske, væskeindtag, væskeindtagelse, zumbafitness\t| 2 svar\nPosted on 13. maj 2012 by Marina Aagaard\t1\tAf Marina Aagaard, MFT\nMorgenmad (breakfast) + Frokost (lunch) = Brunch! For Meget (tyggen)?\nI forbindelse med min fortsatte forskning i præstationsfremmende midler – midler der forbedrer livsglæde, livskvalitet, og præstationevne på job, studie, fitness, motion og sport – afprøver jeg utrætteligt og umætteligt kost i alle afskygninger.\nSelv søndagsbrunch. Det er ikke sundt at spise for meget; det slider på celler, modvirker anti-aging samt form og figur; ideen med to måltider i ét er ikke sund fornuft eller sund ernæring. På sanse- og oplevelseskontoen er der derimod fuld valuta.\nEksempel: Brunch en søndag i maj på Restaurant Unico, slogan ‘enkelt og enestående’, ved Aarhus Golf Club. Her ord og optagelser om oplevelsen til kost-inspiration.\nAlt appetitvækkende anrettet i en lille støbejernspande. Fedtligt …\nShare this:TwitterFacebookGoogle +1PinterestEmailPrintLinkedInLike this:Like Loader...\tUdgivet i Kost og Ernæring, Livsstil, Wellness\t| Tagget brunch, ernæring, Kost, mad, morgenmad\t| 1 svar\nPosted on 5. april 2012 by Marina Aagaard\tSvar\tAf Marina Aagaard, MFT\nÆg er nærende. Æg er sunde. Æg er velsmagende. Æg er mættende.\nÆg er superanvendelige. Æg er alle tiders. Æg er lige mig.\nÆg er ikke bare påskemad, æg er hverdags- og festmad.\n… men nogle æg er sundere og mere velsmagende end andre …\nØkologiske æg er sundere og mere velsmagende end andre æg; hønsenes foder er sundere og bedre (til gengæld kan selv økologiske æg indeholde salmonella).\nÆg fra frilandshøns har bedre næringsindhold\nTest af æg har påvist ernæringsmæssige forskelle på æg fra frilandshøns og konventionelt opdrættede burhøns; et naturligt resultat af den kost, som hønen spiser. Sammenlignet med offentlige data om kommercielle [burhøns] æg fra U.S. Department of Agriculture (USDA) indeholder æg fra fritgående høns (Mother Earth News’ 2007 (Dr. Mercola)):\nÆg næringsindhold (100 g)\nProteinet i et æg findes primært i hviden, hvis hovedbestanddel er vand (ca. 90 %). Vitamin- og mineralindholdet i hviden består primært af vitamin B2 og folinsyre samt mineralerne kalium, calcium og jod.(Møller A., 1996).\nRå æg kan indeholde salmonella, men forekomsten er lille. Der kan bruges pasteuriserede æg i de retter, der spises uden at retten varmebehandles, fx is, koldskål og råcreme.\nIfølge Dr. Mercola, amerikansk ernæringsekspert, er rå æg bedst; de er velsmagende og sundere end opvarmede æg; opvarmning er ifølge hans mening årsagen til, at æg kan give allergi, fordi opvarmningen ændrer proteinernes kemiske struktur. Desuden forsvinder flygtige næringsstoffer som lutein og zeaxanthin, der er godt for øjnene.\nRisikoen (lille) for salmonella fjernes, hvis ægget varmebehandles. Rå æg eller en ret indeholdende æg kan opvarmes til min. 75 grader (svarende til et hårdkogt æg), derved dør eventuelle salmonellabakterier og risikoen for infektion fjernes.\nIfølge Dr. Mercola er røræg næsten den værste tilberedelsesmetode, fordi den oxiderer kolesterolen i æggeblommen og det kan være usundt, især hvis man har forhøjet kolesteroltal. Et bedre valg, det næstbedste efter rå æg, er et blødkogt æg.\nErnærings- og motionsekspert Nikolaj Lehmann beroliger: “Med hensyn til oxidation af kolesterol skal man ikke være så bange for røræg. Ved oxidationsforsøg under varme med ren kolesterol går der over 1 time ved 200 grader før alt kolesterol er oxideret.\nPasteuriserede æg har fået en mild varmebehandling fulgt af en hurtig afkøling. Pasteuriserede råæg i retter som fx is, koldskål og fromage giver ikke risiko for salmonellainfektion.\nFriske æg Tjek om ægget er friskt ved at:\n1) Sænke det forsigtigt i en skål med vand: Et friskt æg synker straks til bunds og ligger på siden, fordi luftblæren i ægget er meget lille. Ægget føles også relativt tungt.\nKnapt så friskt et æg har mere luft i sig, så det rejser sig og begynder at flyde. Ægget kan stadig spises. Flyder ægget helt uden at røre bunden bør det smides ud, fordi det kan være dårligt (helpwithcooking.com).\nEt gammelt eller dårligt opbevaret æg har et fladt og udflydende indhold.\nEt æg pakkes mellem 2-7 dage fra ægget lægges. Æg kan holde sig 28 dage fra pakkedatoen, forudsat at ægget opbevares på køl (Karolines Køkken).\nI mange år har æg generelt været ilde set på grund af det høje kolesterol (fedt) indhold.\nSådan er det ikke længere: Alle kroppens celler har behov brug for kolesterol og mange af de senere års forsøg har vist, at der ikke er nogen fare ved at spise æg – forskellige forsøg viser forskellige resultater afhængigt af antal æg per uge og målgruppe – og at æg stort set ingenting har at gøre med et forhøjet kolesteroltal i kroppen.\nSå nyd dit økologiske frilandsæg med glæde (alt med måde).\n2. Tjek holdbarhedsdatoen (brug friske æg)\n3. Vask hænder efter berøring af rå æg eller skallen på rå æg\nShare this:TwitterFacebookGoogle +1PinterestEmailPrintLinkedInLike this:Like Loader...\tUdgivet i Kost og Ernæring, Sundhed\t| Tagget Æg, økologiske æg, ernæring, føde, fedt, frilandshøns, Kost, kulhydrat, næring, næringsstoffer, pasteuriserede æg, protein, rå æg\t| Skriv et svar


Esbjerg - Tandblegning i Esbjerg\nEsbjerg – Tandlæger med tandblegning\n4. december 2014 Af Steffen Skriv kommentar\nHer finder du en oversigt over tandlæger i Esbjerg, hvor du kan få foretaget en tandblegning. Tandlægerne bliver nævnt i tilfældig rækkefølge, så de øverste er ikke nødvendigvis dem vi anbefaler mest. Du kan klikke videre til deres egen hjemmeside for at se mere om deres priser og anden information.\nHjemmeside Tandlægerne Bøgehave\n75 45 78 22\nHjemmeside Tandlægerne Nørregade Esbjerg\nHjemmeside Tandklinikken Kongensgade\nStrandbygade 33, 1.sal\n75 13 09 00\n75 12 27 23\nHjemmeside Godt Smil Tandlægerne Esbjerg\nHvis du ønsker at få foretaget en tandblegning i Esbjerg, kan du kontakte en af ovenstående tandklinikker, som alle tilbyder tandblegning som en del af deres produkter.\nEsbjerg ligger i Jylland i Region Syddanmark, så hvis der skulle være optaget eller lang ventetid hos nogle af tandlægerne i Esbjerg, kan du jo prøve at kontakte en tandlæge i en af nabobyerne. Du finder vores oversigt her.


Tag det roligt, og nyd løbeturen i den kolde friske luft. Moderat løb er nemlig sundere end intens løbetræning mange gange om ugen. Det viser ny dansk forskning. (Foto: Colourbox)\nNy dansk forskning viser nemlig, at løb i moderat tempo er sundere end hård løbetræning, skriver DR Viden.\n»Om du sidder hjemme og spiller ludo, eller du spurter rundt i parken har samme dødelighed. Det er overraskende, og det er et vigtigt budskab at få frem,« siger forsker og hjertelæge Peter Schnohr til DR Viden.\nSundt at løbe langsomt i op til 2½ time\nUsundt at løbe hurtigt i fire timer om ugen\n»Hvis dit mål er at mindske risikoen for risikoen for dødsfald og forbedre din forventede levetid, er moderat løb fem gange om ugen en god strategi. Mere end det er ikke blot unødvendigt, det er muligvis skadeligt,« siger Peter Schnohr til LiveScience.\nStudie slutter sig til flere andre studier med samme konklusion\n»Mennesket er ikke skabt til at køre mountain bike eller løbe maratonløb hver eneste dag, og vi behøver ikke træne sådan for at leve længere,« siger Karol Watson til LiveScience.\nPeter Schnohrs profil\n"Dose of Jogging and Long-Term Mortality The Copenhagen City Heart Study", Journal of the American College of Cardiology (2015), DOI: 10.1016/j.jacc.2014.11.023


Noble House - TheTVDB.com\nIan Struan Dunross (Pierce Brosnan) er bestyrelsesformand i Struan & Co – det ældste og største britisk-østasiatiske handelshus. Kineserne betragter ham desuden som "Tai-Pan" ("den øverste leder") af "Noble House". Det er dog en magtposition, som også indebærer ældgamle forpligtelser, mørke hemmeligheder og alvorlige økonomiske problemer på en lille ø, som vrimler med mennesker, der vil have Struan ned med nakken, så de selv kan overtage rollen som Noble House. Dunross' værste fjende er den ondskabsfulde Quillan Gornt – en lavere rangerende Tai-Pan, som vil gøre alt for at ruinere Noble House. En amerikansk milliardæropkomling bliver inddraget i kampen mellem Gornt og Dunross. Han forsøger at få fodfæste på markedet i Hongkong og har en plan i støbeskeen om at stjæle noget, som vil give ham magt – tilmed over Noble House. Desværre er dette "noget" faldet i hænderne på en magtfuld kinesisk overherre. Rollelisten omfatter desuden John Rhys-Davies (Ringenes Herre, Indiana Jones) og Tia Carrere (Relic Hunter). Denne miniserie er baseret på en roman af James Clavell og betragtes som et af hans bedste værker – hans karrieres højdepunkt. Noble House er en af seks bøger i hans Asien-saga (de øvrige er Rottekongen, Tai-Pan, Shogun, Gai-Jin og Hvirvelvind).\ndansk Deutsch English français Magyar\nTheTVDB.com Series ID 82200\nNetworks NBC from February 1988 to February 1988\nRuntimes 130 minutes (4 episodes)\nFebruary 1988 - February 1988


Tømrerfirma i Hedehuse Vesthimmerlands - Få 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\nBilligt tømrerfirma i Hedehuse Vesthimmerlands\nDe fleste mennesker vil finde det svært at finde et tømrerfirma i Hedehuse Vesthimmerlands i disse dage, og hvis du vil tænke på det, kan en tømrer være at have problemer med at finde nogle arbejdspladser i dag, da kun få mennesker foretrækker trækonstruktioner, møbler osv ud af desperation at finde en god tømrerfirma i Hedehuse Vesthimmerlands, ikke haste ind ansætte den første, du vil finde. Spørg efter citater og hans snedkeri oplevelse. Nedenfor er nogle spørgsmål, du bør spørge, når de søger en tømrer til at ansætte.\nDe vigtigste spørgsmål at stille, før leje en tømrer er om sin oplevelse. Hvor længe har han kunnet tilbyde tømrerfirma i Hedehuse Vesthimmerlands tjenester? Generelt tømrere, der har flere års erfaring er mere dygtige og kender flere teknikker end andre. Der er dog nogle undtagelser, og dem, der kun har et par års erfaring bør have en chance også.\nDerudover bør du spørge tømrer om projekter, der ligner din. Det er bedre, hvis tømrerfirma i Hedehuse Vesthimmerlands har gjort lignende projekter i løbet af året. Der er en større chance for, at han kender de nyeste materialer, nyeste teknikker, etc.\nDet er også vigtigt, at du beder om en portefølje. Uanset om du er på udkig efter tømrere og hvad det er, at du har brug for tømreren at gøre, bør du altid bede tømrerfirma i Hedehuse Vesthimmerlands om en portefølje. Den skal have masser af billeder af hans tidligere projekter. Kig nøje og undersøge hvert billede.\nGodt tømrerfirma i Hedehuse Vesthimmerlands\nHvis du er tilfreds med den tømrer erfaring, kommunikationsevner, portefølje og skitse, kan du spørge, hvor meget han eller hun ville opkræve dig. Faktisk kunne bede om et tømrerfirma i Hedehuse Vesthimmerlands tilbud ske, selv før vi beder om hans erfaring. Du kan endda bede ham om at give et detaljeret tilbud, så du ved, hvor meget er for materialerne, og hvor meget er for arbejdsmarkedet.\nDet meste af tiden, kan brugen af underleverandører påvirker omkostningerne. Når ansættelse tømrere i dit område, er det bedst at spørge, om tømreren vil basere sig på underleverandører. Hvis de vil, hvilke de vil arbejde med. Det er også bedst, hvis du kunne opfylde disse underleverandører tømrerfirma i Hedehuse Vesthimmerlands.\nDu bør være meget kræsen, når de ansætter en tømrer. Spørg ham om hans oplevelse, prøve værker, en skitse af dit projekt, og omkostningerne tømrerfirma i Hedehuse Vesthimmerlands.\nTømrerfirma Mogenstrup Holbæk\nTømrerfirma Husum København\nTømrerfirma Strandlodshuse Faxe\nTømrerfirma Gråhøje Ærø\nTømrerfirma Røjskov Vejen\nTømrerarbejde Hårslev Nordfyns


Har i nogle ideer om hvad der kommer af nye tiltag når yousee & TDC bliver slået sammen her først på efteråret...? og ved i hvornår det sker..?\nDa det er et kundeforum, kommenter jeg lige dit indlæg.\nJa det er rigtig spændende. Jeg ved ikke hvornår det sker og heller ikke i hvilket omfang. Jeg har desværre ingen krystalkugle at kikke i, men jeg har vel lov til at gætte.\nJeg tror ikke på, at det tekniske kommer til at lægges sammen. Mon ikke der er for stor afstand mellem de to teknologier, til at det kan lade sig gøre??? Om det så er den administrative del?? se det er jo ikke til at vide, men TDC er jo en virksomhed der i lighed med andre virksomheder vil bringe omkostningerne ned, så mon ikke det er der der vil ske en ændring. Jeg ledte lidt i pressemeddelelserne, Det ser ud til at jeg har gættet næsten rigtigt: Kilde - Fandt denne udtalelse af adm direktør Carsten Dilling.\nUddrag af citat:\n”Med organisationsændringerne samler vi alle call centre og online kundekontakt på tværs af koncernen med det klare mål at skabe en mere moderne og velfungerende tilgang til vores kunder. Vi vil realisere det potentiale, der ligger i at tilbyde vores kunder mere selvbetjening, flere valgmuligheder og køb på nettet."\nMajaH skrev:Jeg ledte lidt i pressemeddelelserne, Det ser ud til at jeg har gættet næsten rigtigt: Kilde - Fandt denne udtalelse af adm direktør Carsten Dilling.I den pressemeddelse er Yousee ikke nævnt, er i sikre på at de to lægges sammen? Har i andre kildehenvisninger?\nHer står det lidt mere at læse, artikel fra den 16. maj i Berlingske Business:\niMac skrev:Her står det lidt mere at læse, artikel fra den 16. maj i Berlingske Business:http://www.business.dk/digital/tdc-chef-vi-ruster-os-til-kamp-mod-apple-og-googleMvhTak


Romerriget er stadig at finde i vores kultur – Textcon.dk: Artikler og nyheder\nRomerriget er stadig at finde i vores kultur\n8. september 2021 31. august 2021 MartinJoergensen\nDe gamle romere står bag utroligt mange vigtige dele af den moderne verdens kultur. Læs videre og bliv klogere på, hvor stor indflydelse, de rent faktisk har haft på os, lige her på siden.\nRomertal – et talsystem, der består\nArmbåndsure, tårnure, bornholmerure – alle disse og flere bærer stadig den dag i dag tal, der stammer helt tilbage fra før Romerriget. Helt præcist var det etruskerne i det nordlige Italien, der opfandt talsystemet. Men som de blev assimileret med romerne, fulgte romertallene med, og de blev hurtigt populære – i alle de grene af verden, som Romerriget spredte sig til – og bruges stadig i dag, når tal skal se pæne ud. Læs mere på https://www.romertal.dk/.\nAmfiteatre til store begivenheder\nRomerne var kendt for deres kærlighed til stort opsatte, dramatiske begivenheder. Gladiatorkampe, dyrejagte, naturscener, henrettelser, skuespil, akrobatik og magiske tricks – alt dette og mere tiltrak kæmpe publikummer. Hvis de alle sammen skulle kunne se, var man nødt til at tænke kreativt. Det resulterede i amfiteatre som f.eks. Colosseum, som med deres runde form og hævede siddepladser gav alle frit udsyn til festlighederne i midten. Ideen hænger ved i dag, hvor stadions stadig har brug for at huse tusindvis af tilskuere til store sportsbegivenheder, koncerter m.m.\nLatin – en sproglig grundsten\nRomernes sprog har haft en kæmpe betydning for, hvordan mange vestlige civilisationer senere kom til at kommunikere med hinanden. Som romerne fik mere og mere magt på verdensplan, spredte latin sig også – og med årene tog det forskellige, nye former i hver region. Disse latinske rødder kan især høres på sprog som italiensk, fransk, spansk, rumænsk, portugisisk og catalansk. Men også dansk og andre vestlige sprog som engelsk bruger ord af latinsk oprindelse, og vores alfabet er også baseret på det.\nNår vi i dag dømmer og straffer kriminelle, sker det med rødder i et system, som romerne i sin tid grundlagde. Ligesom vi gør det i dag, så startede romerne med en høring for at konstatere, om der overhovedet var en sag. Vurderede de, at dette var tilfældet, kom sagen dernæst for en dommer med alt, hvad dertil hører af vidneforklaringer, bevisføring, osv. Romernes straffe var dog væsentligt hårdere, og ”dommeren” var på ingen måde særligt uddannet til opgaven – det var blot en fremtrædende romersk borger.\n← Tips til at skabe en hyggeligere have at opholde sig i\nDit Genvex anlæg skal regelmæssigt have skiftet filtre for optimal drift →