angst og misbrug Læger skal gøre en forskel Psykiatri i verdensklasse Indkaldelse til generalforsamling Web-program til panikangste - PDF\nangst og misbrug Læger skal gøre en forskel Psykiatri i verdensklasse Indkaldelse til generalforsamling Web-program til panikangste\nDownload "angst og misbrug Læger skal gøre en forskel Psykiatri i verdensklasse Indkaldelse til generalforsamling Web-program til panikangste"\n1 Nr. 24 april Foto: Noël Zia Lee (flickr/cc) Tema: angst og misbrug Læger skal gøre en forskel Psykiatri i verdensklasse Indkaldelse til generalforsamling Web-program til panikangste\n2 Redaktion: Marie Särs Andersen (ansv. red.) Claus Sersar Thomsen Konsulent for redaktionen: Kamma Kaspersen, cand.mag. Produktion: Rounborgs grafiske hus Oplag: Layout: Artikler i AngstAvisen udtrykker ikke nødvendigvis redaktionens eller Angstforeningens holdning. Redaktionen er bekendt med navn og adresse på skribenter. Bidrag sendes til: Indhold 2... Kolofon 3... Leder 4... Angst og misbrug en vanskelig cocktail 7... Emetofobi den ukendte angst 8... Dagbog fra et fobiskoleforløb Praktiserende læger skal gøre en forskel En psykiatri i verdensklasse Årsregnskabet Få psykologen hjem i stuen Bogreolen Lises historie Peter Bangsvej 1, D, Frederiksberg Tlf.: ISSN Opslagstavlen Vi frakender os ansvar for tilsendt materiale, vi ikke har bestilt. Redaktionen forbeholder sig ret til at forkorte og redigere i materiale. AngstAvisen er Angstforeningens medlemsblad og udkommer 4 gange årligt. Kontingent 2009: kr. 200 Firmaabonnement, lille: kr Firmaabonnement, stort: kr Institutionsabonnement: kr. 300 Gavebeløb på mindst 25 kr. pr. medlem medvirker til at bevare vores godkendelse til driftstøtte fra tips- og lottomidlerne. Løssalg: 20 kr. Gaver op til og med kr. årligt er fradrags berettiget iht. Ligningslovens 8A. Der skal dog betales skat af de første 500 gavekroner. ANGST, FOBI, PANIK? Er du bange for at være i fokus, sige noget i en gruppe? Bange for at andre skal vurdere dig negativt? Er du bange for at stå i kø, køre i bus eller tog, elevatorer? Har du eksamensangst, præstationsangst eller lavt selvværd? Symptomer: Bl.a. vejrtrækningsbesvær, hjertebanken, rødmen, rysten, svimmelhed? Kognitiv adfærdsterapi og Mindfulnesskurser MBCT Kognitiv Center København Gammel Mønt 12, København K\n3 En psykiatri i verdensklasse Danskerne kan se frem til en psykiatri i verdensklasse i hvert fald, hvis det står til Danske Regioner, som netop har lanceret deres bud på fremtidens psykiatri ved en konference på Christiansborg. Delmålene er bl.a. at behandle alle med behov for psykiatrisk hjælp, helbrede flere og gøre psykiatrien mere tilgængelig. I Angstforeningen kan vi kun se frem til, at der også kommer handling bag ordene. ODA, paraplyorganisationen for OCD-foreningen, DepressionsForeningen og Angstforeningen, var til stede ved konferencen og udsendte efterfølgende en pressemeddelelse, som vi bringer her i bladet. I dette nummer finder du desuden en artikel om dobbeltdiagnosen misbrug og angst. Det store problem i denne forbindelse er, at de fleste behandlingstilbud retter sig enten mod misbruget eller mod angsten, og ingen af delene hver for sig er optimale. Man er nødt til at kigge samlet på begge diagnoser og på patienten som en hel person. Vi har fået Jørn Lykke, klinikchef, overlæge & Irene Oestrich, centerleder, psykolog, ph.d. fra Center for kognitiv terapi, afd. M, Psykiatrisk Center Sct. Hans i Roskilde til at skrive en artikel om problemstillingen samt om, hvordan man griber sagen an på afdeling M. Vi har også fået seniorforsker, dr.med. Kaj Sparle Christensen til at skrive om et aktuelt emne nemlig det store problem med opsporing og især diagnosticering af angstlidelser; kun hver fjerde med en angstlidelse bliver korrekt diagnosticeret! Det gælder for voksne, og hvad børn og unge angår, er det sandsynligvis endnu færre. Kaj Sparle Christensen er sat til at lede en gruppe, der skal lave en klinisk vejledning til bl.a. praktiserende læger, der skal forbedre opsporingen, diagnosticeringen og behandlingen af angstlidelser, et initiativ, vi hilser meget velkomment. Gruppens arbejde bygger videre på Sundhedsstyrelsens referenceprogram for angstlidelser, der blev færdiggjort i 2007, og som Angstforeningen var medvirkende til at få udarbejdet. Endelig er det forår, og forår er i Angstforeningen også lig med indkaldelse til generalforsamling. Den bliver afholdt tirsdag den 26. maj kl , se nærmere info inde i bladet. Vi glæder os til at hilse på medlemmerne. Og så skal vi lige slå et slag for indbetaling af kontingent. Jer der endnu ikke har indbetalt kontingent for 2009 må meget gerne gøre det snarest muligt, så slipper vi nemlig for at sende endnu en rykker ud. Det sparer os for både tid og penge, som vil kunne bruges meget bedre i det målrettede oplysnings- og støttearbejde. Se nærmere info om indbetaling på opslagstavlen, hvis du skulle have smidt dit girokort ud. Og husk vi har brug for din støtte! Alle læsere ønskes rigtig godt forår og god læselyst. Marie Särs Andersen daglig leder, Angstforeningen 3\n4 Angst og misbrug en vanskelig cocktail Af overlæge Jørn Lykke og psykolog Irene Oestrich, PhD Tema angst og misbrug Såvel angst som misbrug er tilstande, der ødelægger livskvaliteten hos den, der rammes. Hos mennesker, hvor der både er en psykisk lidelse og et misbrug til stede samtidigt, beskrives denne tilstand som en dobbeltdiagnose. Angsten forstærkes af misbruget, og misbruget forstærkes af angsten, hvilket gør det ekstra vanskeligt for patienten at komme ud af den onde cirkel. Det har vist sig, at den traditionelle opdeling i misbrugsbehandling og behandling af den psykiske lidelse er mindre effektiv end en integreret behandling, hvor behandlingen er rettet såvel imod den psykiske lidelse som misbruget. Vi ved, at omkring en femtedel af personer med angst samtidig har et misbrug. Over en fjerdedel, der lider af en angstlidelse, vil i løbet af deres tilværelse udvikle et misbrug, og jo tidligere sygdomsudbruddet sker, jo større risiko er der for udvikling af en mere kronisk tilstand. Den mest hyppige form for misbrug hos dobbeltdiagnosepatienter med angst er alkohol- og benzodiazepinmisbrug. Angst hos denne gruppe forekommer hyppigst som fobiske angsttilstande eller posttraumatiske stresstilstande. Da der ifølge en rapport fra Dansk Sundhedsinstitut (2007) er omkring danskere med en form for angst, drejer det sig om en relativt stor gruppe mennesker, som har risiko for at udvikle kompliceret misbrug, og det er afgørende med et rigtigt behandlingstilbud. I traditionel psykiatrisk behandling af dobbeltdiagnosepatienter med misbrug og angst, betragtes misbruget som sekundært til angsttilstanden. Det er traditionelt holdningen, at angstpatienten forsøger at selvmedicinere med fx alkohol. Der er således tale om en uhensigtsmæssig copingstrategi (mestringsforsøg) over for angsten. Mennesker med angst har svært ved at regulere følelser med mere hensigtsmæssige metoder. Men hvis behandlingen ensidigt rettes imod angsttilstanden, bliver misbrugsproblemet nedtonet. Vi ved, at alkohol og andre psykoaktive stoffers toksiske effekt og den abstinenstilstand, der følger med at misbruge, i sig selv kan udvikle angsttilstande. Når følgerne af misbruget bringer dobbeltdiagnosepatienten i behandling, vil denne ofte blive henvist til traditionel misbrugsbehandling. Her ser misbrugsbehandlingssystemet ofte angstforstyrrelsen som noget sekundært og et resultat af et vedvarende misbrug. Da der er tale om to problemer med hver deres negative konsekvenser, kan det ensidige fokus i det psykiatriske behandlingssystem og misbrugsbehandlingssystemet let resultere i, at patienten kommer i klemme mellem de to behandlingssystemer og bliver svingdørspatient. Resultatet er ustabil og ineffektiv behandling, hvor energien går med at diskutere, hvilken lidelse, der må betragtes som primær og mest relevant. Dobbeltdiagnose er dobbelt lidelse og dobbelte samfundsmæssige konsekvenser. Igennem de sidste år er det påvist, at en integreret behandlingsindsats giver langt de bedste resultater. Det vil sige, der skal sættes ind psykologisk og psykiatrisk overfor såvel angsten som misbruget. I den integrerede behandling er der fokus på udredning og behandling af dobbeltdiagnose tilstanden. Som udgangspunkt tages der stilling til, hvad der udløser, og hvad der vedligeholder problemadfærden, og behandlingen er personbaseret snarere end symptomfikseret. En meget vigtig del af behandlingen er at tilpasse den til patientens behov. Der er forskellig parathed til forandring og forskellig motivation afhængig af den følelsesmæssige tilstand og misbrugets omfang. Personer med dobbeltdiagnose har ekstra svært ved at holde motivationen og engagere sig i et vellykket behandlingsforløb. Der er især risiko for, at behandlingen mislykkes og bliver endnu et nederlag, hvis der er tale om et lavt psykosocialt funktionsniveau, altså lavt selvværd, mangelfulde færdigheder og mangel på psykologisk modstandskraft. Den terapeutiske behandling i den integrerede behandling fokuserer på de underliggende psykiske problemer og tager udgangspunkt i personens ressourcer og færdigheder. Den terapeutiske behandling kræver som udgangspunkt etablering af en god relation til dem, der skal hjælpe, og i dobbeltdiagnosebehandling er en stabil kontaktperson/case manager med til at sikre, at behandlingen fortsætter, også selvom der er tilbagefald undervejs. Kognitiv adfærdsterapi har vist opløftende resultater, når det drejer sig om terapeutisk indsats over for dobbeltdiagnosen med angst og misbrug. Kognitiv adfærdsterapi har den holdning, at selvom angst og psykose har biologisk oprindelse, udspringer symptomerne af miljømæssige, kognitive, fysiologiske og adfærdsmæssige faktorer, som kan ændres. Behandlingsmæssigt tages udgangspunkt i normalisering af uhensigtsmæssige reaktionsmønstre. Det er uhensigtsmæssigt at reagere på angst og ubehag med undvigelse og forsøge at undertrykke følelser og kropsligt ubehag med kunstige stimulanser. Når man laver en kognitiv analyse, hvor man forbinder tanker, følelser, krop og adfærd samt klarlægger hensigten med det uhensigtsmæssige reaktionsmønster, kan 4\n5 man lægge klare og individualiserede behandlingsmål. Normalisering betyder også, at patienten selv forstår, hvad det er, der går galt i det psykiske reaktionsmønster, og at tanker som Jeg kan ikke klare det, Jeg må have noget sprut lige nu, Jeg er ligeglad med aftaler, jeg skal bare af med ubehaget i høj grad vedligeholder problemet. Motivationen øges gennem psykoedukativ indsats, hvor patienten inddrages i opdagelse af sammenhænge og løsningsmuligheder under kyndig vejledning: De fleste dobbeltdiagnosepatienter ved godt, at de er ekstra sårbare overfor stress, men de skal opdage, hvad det betyder for deres tolerance og tendens til undvigelse (gennem alkohol og stoffer) De skal opdage, hvad der trigger misbruget, og hvad følelser er for noget i det menneskelige navigationssystem. Såvel tanker som følelser er vigtige indre processer, der kan arbejde for en, når de indre processer er velintegrerede og velfungerende og imod en, når der er kortslutninger og mangler. Patienten har også brug for at vide, hvad der er almindeligt. Det er fx almindeligt, at forsøge at komme væk fra noget, der skaber modvilje og angst, hvis man ikke mener, at man har styrke og copingstrategier til at klare det eller problemløse. Indbildte trusler, negative og destruktive tanker, følelsesmæssigt kontrolsvigt er alt sammen noget, der forøger patientens vanskeligheder. Følelsen af at være et offer, vrede og bitterhed på hele verden og isolation og følelsesmæssig undvigelse er en del af hele dobbeltdiagnoseproblemstillingen, og reaktionsmønstret har hos de fleste patienter været problematisk, langt før sygdommen har udviklet sig. Terapien omfatter Grundig adfærdsanalyse og grun- dig kognitiv analyse med fokus på, hvad det er patienten forsøger at løse med sit misbrug og sin undvigelse Kognitiv problemformulering og målsætning med klare, realistiske mål Motivation med fokus på fordele ved at hamle op med angsten og holde aftalerne Identifikation af tanker og følelser og fokus på risikosituationer Stressreduktion: at sætte realistiske mål og have realistiske forventninger Angstreduktion: beroligende vejrtrækning, beroligende tænkning (omstrukturering af destruktive tanker til konstruktive tanker), øgning af modstandskraft og copingstrategier, herunder sund problemløsning Regulering af følelser og følelsesmæssig intensitet, som dobbeltdiagnosepatienten ofte har en lav tolerance overfor Foto: Cyclone Bill (flickr/cc) 5\n6 Tema angst og misbrug Symptommestring: det kropslige ubehag går over, hvis man anvender passende beroligende strategier. Formindskelse af uhensigtsmæssig sikkerhedssøgende adfærd Øgning af selvværd og gode karakteregenskaber (som fx at holde en aftale, man har lavet med sin kontaktperson og sig selv) Træning af sociale færdigheder, som mange års misbrug som regel har forsømt. Det gælder såvel kommunikationsfærdigheder som problemløsningsfærdigheder og selvbeskyttende færdigheder Coping med den sansemæssige hypersensitivitet, der ofte er karakteristisk for denne gruppe patienter Hele den kognitive værktøjskasse med eksponering, adfærds- og tankeeksperimenter, response prevention (hindring af uhensigtsmæssige reaktioner) og ændring af destruktive tankemønstre samt regulering af følelser og opbygning af modstandskraft tages i brug i integreret behandling. Patienten og teraputen arbejder aktivt og eksperimentelt med hensyntagen til patientens vulnerabilitet (sårbarhed) med formindskelse af risikofaktorer, hindring af tilbagefald og opbygning af psykologisk immunitet i form af bedre netværk, bedre problemløsning, bedre selvværd og bedre færdigheder. Jørn Lykke er klinikchef, overlæge; Irene Oestrich er centerleder, psykolog, ph.d, begge fra Center for kognitiv terapi, afd. M, Psykiatrisk Center Sct. Hans. Panikangst med agorafobi hænger sammen med misbrug Personer, der har panikangst med agorafobi udvikler ofte et alkoholmisbrug og omvendt. Begge tilstande kan føre til, at den anden udvikles ifølge Journal of Clinical Psychiatry. Alkoholmisbrug og panikangst med eller uden agorafobi har nemlig en tendens til at optræde hos det samme individ. Folk med agorafobi kan blive ængstelige blot ved tanken om en situation, det kan være svært at slippe væk fra, og de vil undgå de situationer, der udløser ængstelse eller panik, selvom det kan betyde, at man bliver fange i sit eget hjem. Forskere er kommet med flere forklaringer på sammenhængen: En teori fremhæver, at panikangst med agorafobi fører til overdrevent alkoholforbrug som en slags selvmedicinering, en anden fremhæver at alkoholmisbrug og abstinenser, der er forbundet hermed, fører til kemiske ændringer i hjernen, der giver øget panikrespons. Den tredje mulighed er, at nogle mennesker er genetisk disponerede for at udvikle begge tilstande. Baseret på en analyse af 20 studier fandt forskere ud af, at hos patienter med panikangst med agorafobi, formindsker alkohol angstniveauet, og derved undgås panik. Hos alkoholmisbrugere derimod fandt de, at misbruget førte til øget panikrespons. Ifølge forskerne virker teorien om, at patienter med agorafobi bruger alkohol til selvmedicinering sandsynlig, men på den anden side virker det på baggrund af de mange undersøgelser også ret sandsynligt, at alkoholmisbrug kan fremprovokere panikangst i sig selv. Alkoholstop har hurtig effekt Journal of Clinical Psychiatry, June 2007 Personer med depression eller forhøjet blodtryk vil få et betydeligt bedre helbred efter kun få måneder, hvis de skærer ned på alkoholforbruget. Det er konklusionen på en europæisk undersøgelse udgivet i dansk version af Sundhedsstyrelsens Center for Forebyggelse. Efter bare en måned opleves færre komplikationer i forbindelse med operation, bedre blodproduktion, bedre immunforsvar og efter to måneder bliver kroppen bedre til at hele sår og bekæmpe infektioner. 6\n7 Emetofobi den ukendte angst Af Susanne Mitchell Lindhard Emetofobi er angsten for kvalme og opkastning. Ordet emetofobi stammer fra det græske ord emein, som betyder opkast. Såvel navnet som lidelsen er ikke særligt kendt eller omtalt, men undersøgelser viser, at en del af fx panikangst- eller socialangstdiagnosticerede i virkeligheden lider af enkeltfobien: Emetofobi! Der er fællesnævnere med især panikangst, men også markant forskel. Mest iøjnefaldende er, at selvom emetofobikere også får og frygter panikanfald, er kernen i disse ikke angsten for at dø som ved panikangst, men derimod angsten for at skulle kaste op! Emetofobi er altså en intens, irrationel angst for opkastning. Selve fobien kan også indeholde variationer af angsten, som fx angst for at kaste op offentligt, angst for at se eller høre opkast eller angst for kvalme. Mennesker, der lider af emetofobi, er ofte angste for at blive smittet med opkast-relaterede sygdomme (fx influenza) og vil derfor isolere sig selv for ikke at risikere smitte. Mange emetofobikere er tilbageholdende med at nævne deres fobi for andre, for det er en fobi, som er svær at forholde sig til, hvis man ikke har prøvet det. Den kommentar som emetofobikere oftest får, når de fortæller om deres fobi er : Jamen, jeg bryder mig da heller ikke særligt meget om at kaste op! Ofte vil emetofobikeren føle sig forkert, misforstået eller latterlig, for han eller hun er godt klar over, at der ikke findes ret mange mennesker i verden, der bryder sig specielt meget om at kaste op. Men der er en stor forskel på ikke at bryde sig om at kaste op og så at indrette hele sit liv efter en fobi, som emetofobikere gør. Nu er den første danske hjemmeside for emetofobikere kommet online. Her er information og støtte at hente, links til udenlandske hjemmesider for emetofobikere, personlige historier, beskrivelse af kognitiv adfærdsterapi som behandling, gæstebog mv. Hjemmesiden er stiftet af 35-årige Hanne Lund, der har lidt af emetofobi i 18 år, men indtil for blot 3 måneder siden kun havde diagnosen panikangst, hvilket var frustrerende, for panikangst passede bare ikke rigtigt! Da Hanne Lund faldt over en amerikansk hjemmeside om emetofobi ringede alle klokker, for her var symptomerne jo! Den lettelse og afklaring det medførte for Hanne Lund at få sat det rigtige navn og de rigtige begreber på sin lidelse, ønsker hun, at andre emetofobikere også skal opleve, og blandt andet derfor, har hun oprettet hjemmesiden emetofobi.dk. Regioner vil erstatte psykiatere med psykologer I årevis har psykiatriske afdelinger haft problemer med personalemangel. Men nu har Danske Regioner fundet frem til en løsning. Danske Regioner er klar med en hjælpende hånd til de psykiatriske afdelinger, der lider af personalemangel og lange ventelister. En ny uddannelse for psykologer skal gøre dem i stand til bedre at kunne overtage psykiateres opgaver. Den gode nyhed er, at vi ved udgangen af 2009 med dette tiltag forventer i 95 procent af tilfældene at kunne overholde de behandlingsgarantier, der nu er, siger Bent Hansen, der er formand for Danske Regioner ifølge Nordjyske og Fyens Stiftstidende. Formanden for Dansk Psykolog Forening Roald Ulrichsen tager positivt imod det nye forslag. Vi er utrolig glade for denne løsning, som vi har arbejdet for i mange år. Det vil løse rigtigt mange problemer i psykiatrien - blandt andet med de lange ventelister, forklarer han\n8 Dagbog fra et fobiskoleforløb BEHANDLING I sidste nummer af AngstAvisen bragte vi første del af en kvindelig kursists Dagbog fra et fobiskoleforløb. I dette nummer bringer vi anden halvdel af dagbogen over det i alt tre og en halv måned lange forløb. 14. marts Nu er vi ca. halvvejs i kurset, og jeg er så bange for, at jeg ikke skal nå at komme langt nok. Jeg har efterhånden holdt en del oplæg, men når jeg registrerer angsten, kan jeg ikke se nogen jævn fremgang. Den svinger meget op og ned lige fra 3 til 8. Men jeg har lært at bekæmpe forventningsangsten. Når katastrofetankerne dukker op, har jeg et stort visuelt stopskilt, som dukker op for min indre, og så ved jeg, at det er på tide at tænke på noget helt andet. Nogle af de andre bruger en elastik om håndledet i stedet for. Det er meningen, at man skal hive i den og få et smæld over håndledet, som giver en noget andet at tænke på. Men før jeg får fat i elastikken og hiver i den, er jeg allerede helt oppe at køre. Stopskiltet er meget mere effektivt for mig. Jeg har i øvrigt bemærket, at min øvrige tilstand påvirker mit angstniveau. Før troede jeg ikke på, at der var nogen sammenhæng. Jeg troede, at mit liv og mine glæder og mine kriser var en ting, og at angsten var en anden ting. Men nu, hvor vi dels arbejder så intenst med angsten, dels starter hver mandag morgen med at samle op på, hvordan vi har haft det i løbet af weekenden, kan jeg se, at der er stor sammenhæng. De dage hvor jeg har haft andre problemer at tumle med, har jeg også sværere ved at fremlægge. Den anden dag, efter at Thomas og jeg havde haft et skænderi i weekenden, var der ikke syv vilde heste, der kunne have drevet mig op til katederet for at fremlægge noget. Så angst var jeg pludselig. (Jeg har ellers været oppe ved katederet en del gange for at fremlægge nu). Selv om det er forfærdeligt, at der er en sammenhæng, er det på en måde også en lettelse, for så forstår jeg bedre, hvorfor jeg pludselig nogle dage er mere angst end andre dage. Det er lettere at acceptere og måske også at gøre noget ved end hvis det bare var en totalt uforudsigelig angst uden sammenhæng til noget andet. (Her mange år efter har jeg fundet ud af endnu en ting. Som nævnt ovenfor påvirkede skænderier og kriser mit angstniveau men det var primært, fordi jeg ikke kunne skille tingene ad. I dag har jeg ved at observere og arbejde med mig selv, fundet ud af, at de ubehagelige fysiske symptomer, der opstår i kroppen i forskellige situationer, ikke nødvendigvis har noget med angst at gøre men derimod kan være udtryk for alle mulige andre følelser. Jeg har også fundet frem til, at helt konkrete fysiske oplevelser som et meget varmt bad, der får hjertet til at pumpe eller sult, der får blodsukkeret til at falde, så man ryster, heller ikke er angst, selv om de fysiske symptomer ligner! Føler jeg en sjælden gang imellem angst i dag, tager jeg derfor en hurtig screening af situationen og finder stort set altid ud af, at forklaringen IKKE er angst og så er det ikke mere så skræmmende!) 27. marts I dag har vi lavet en individuel skriftlig opgave, som virkelig rykkede ved min opfattelse af at være nervøs/angst. Vi skulle skrive, hvilke symptomer og situationer vi var allermest bange for, og hvad vi frygtede allermest, at der kunne ske. Så skulle vi svare på, hvor tit det vi frygtede allermest var sket, og hvor stor sandsynligheden var, for at det ville ske igen. Vi skulle også finde ting, der talte imod, at det ville ske og tænke over, hvad vi ville sige til en anden i samme situation, og hvad vi selv kunne tænke i stedet for katastrofetankerne. Endelig skulle vi skrive, hvordan vi ville have det, hvis vi kunne tænke de alternative tanker, som vi selv lige havde foreslået. Jeg forestillede mig, at jeg var til jobsamtale, og det værste der kunne ske var, at jeg rystede på hænderne, så de andre kunne se, at jeg var nervøs. Så ville jeg ikke få jobbet, og min mand ville blive vred og vende mig ryggen, og til sidst ville jeg stå helt alene i verden. Pludselig kunne jeg se, hvor absurd det var. At tro at jeg ville ende helt alene i hele verden, bare fordi jeg rystede lidt på hænderne. Det var simpelthen for langt ude. 3. april I dag har hele holdet været ude at spise sammen for at træne spisesituationen. Vi havde aftalt at tage fint tøj på for at gøre det lidt mere formelt og dermed lidt mere angstprovokerende. Jeg satte mig også inde i midten ved bordet i stedet for at sidde ude i et hjørne og gemme mig. Og det gik faktisk helt godt. Jeg har ikke mere de store problemer med at spise. Det værste er nok, hvis jeg skal spise sammen med én person alene så er der ikke andre til at aflede opmærksomheden fra mig. 12. april Vi har arbejdet en del med selvværd og grænser i den sidste tid. Og jeg har fundet ud af, at jeg faktisk har mange gode kvaliteter og meget at give andre mennesker. Jeg har hjulpet de andre på holdet meget, både med at finde ud af, hvad de kan bytræne 8\n9 (dvs. træning i angstprovokerende situationer fx i bus, tog, elevator, cafe eller lignende) og tage med dem ud i byen. Det er dejligt at kunne hjælpe og dejligt at føle, at de sætter pris på mig. Pernille har desuden skrevet dagbog om os alle sammen og vores udvikling, og hun har simpelthen skrevet sådan nogle gode ting om mig, at jeg er vokset en halv meter! Jeg tror jeg er ved at indse, at hvis folk ikke kan lide mig, fordi de kan se min angst, så er det deres sag. Jeg ved, at jeg indeholder noget godt, og hvis de ikke vil have noget med mig at gøre, så er det deres problem. Men det er alligevel svært at give helt slip, for man vil jo så gerne have, at alle skal kunne lide én. 18. april I dag har været en af de bedste dage på kurset. Jeg ville ønske, der kunne være mange flere af den slags dage. Vi skulle deles op i små grupper, og hver gruppe skulle lave en tv-avis. Vi valgte nogle avistekster, som vi forkortede og skulle læse op bagefter. Vi havde tre tekster hver og skiftedes til at læse en tekst op ad gangen. Det betød, at jeg var på af tre forskellige omgange, da vi blev filmet, og det var virkelig effektivt! Normalt, når jeg har lavet et oplæg, har jeg en enormt god følelse bagefter, men når der så går nogle dage, før jeg kommer på igen, så er det lidt lige som at skulle begynde forfra hver gang. Men den selvtillid, som blev opbygget under første optagelse, nåede ikke at forsvinde, før jeg skulle på anden og tredje gang. Det var en utrolig oplevelse. Oven i det hele kom jeg til at læse noget forkert op og fik et grineflip, så det måtte tages om flere gange. Da vi så det hele på tv bagefter, så det heller ikke så tosset ud. Det så faktisk helt normalt ud lige bortset fra, at jeg altså brød sammen af grin under det ene indlæg på trods af, at det blev filmet om flere gange. På filmen var det tydeligt, at den nervøsitet, man føler indeni, slet ikke er så synlig udadtil, som man går og tror. Pernille har for resten spurgt, om Jesper og jeg på et tidspunkt vil med ud at holde et foredrag på en skole, hvor hun kender en lærer. Læreren vil gerne have, at vi kommer og fortæller om at have angst og om vores kursus. Det ville godt nok være en udfordring. Puh ha. Tænk, hvis jeg virkelig kunne gøre det. 2. maj Nu er vi ved at være ved vejs ende. Det er meget skræmmende. Jeg føler slet ikke, at jeg er nået så langt, som jeg ville. Fx har jeg endnu ikke været inde og holde oplæg for det andet hold. Det var ellers et af mine mål. Men alle siger, det er normalt, at man har tre kriser under et forløb på en fobiskole. Den første ligger i starten, hvor man er bange for det hele. Den anden ligger midtvejs, fordi man allerede her frygter, at man ikke når det, og den tredje ligger så i slutningen, hvor man føler, at nu er løbet kørt, og Foto: ShutterSparks (flickr/cc) 9\n10 Foto: wordenaar (flickr/cc) man nåede ikke det, man skulle. Men vi har fået illustreret på en kurve, at det vi har lært vil blive ved med at arbejde inden i os, efter at vi er holdt op på kurset, og at angstniveauet vil blive ved med at falde over de kommende måneder. Jeg ville ønske, jeg virkelig turde tro på det. BEHANDLING 6. maj YES! jeg gjorde det! Jeg var inde og holde oplæg for det andet hold. Jeg sad ved katederet og på et tidspunkt bad deres lærer mig om at skrive noget op på tavlen. Det har jeg ikke prøvet før. Jeg har hele tiden siddet og gemt mig lidt bag bordet. Nu skulle jeg rejse mig op og skrive uden at ryste på hånden Men det gik. Og det er en stor sejr. Jeg har tænkt meget over det foredrag, Pernille ville have mig med ud at holde og har besluttet at tage tyren ved hornene. Hvis jeg vil igennem det her, så må jeg blive ved med at tage udfordringer op og ikke bare stoppe, fordi kurset stopper. 17. maj Det har været en helt utrolig dag. Det var sidste dag på kurset i forgårs, og i dag tog jeg så ind til Pernille for at møde hende og Jesper og tage ud på den skole, hvor vi skulle holde foredrag. Jeg havde rimeligt styr på mig selv, indtil jeg skulle ud at tisse, lige før vi skulle på. Ude på toilettet havde jeg en hurtig dialog med mig selv. Mine ben var som gelé, og kroppen føltes kraftesløs. En del af mig den følelsesmæssige havde virkelig lyst til bare at styrte af sted ned ad trappen og ud på gaden. Væk fra skole og foredrag og angst. Men en anden del af mig den intellektuelle vidste, at hvis jeg gjorde det, så ville alt det, jeg havde arbejdet på de sidste måneder, være tabt. Heldigvis var den intellektuelle del stærkest. I hvert fald fik den mine rystende ben til at gå hen mod foredragssalen og ind til de ca. 40 mennesker, der sad og ventede. Jesper og Pernille begyndte med at fortælle deres personlige historier, og bagefter fortalte jeg noget om, hvordan vi havde arbejdet på fobiskolen. Og da jeg først var kommet i gang, gik det faktisk helt fint. Bagefter føltes det som om, jeg kunne flyve. Vi tog alle tre ud på fobiskolen for at fortælle lærerne om vores oplevelse. Ja, vi var simpelthen NØDT TIL at fortælle om den for det boblede ud af os. Og da vi nu var så godt i gang spurgte lærerne, om vi ikke havde lyst til at komme ind på det nye hold, der lige var startet og fortælle lidt om vores forløb. Det gjorde vi så fuldstændig euforiske og nok en smule overgearede i kontrast til de stakler, der lige var startet og sad forsagte og kiggede ned i bordene. Underligt at tænke på, at vi må have set lige sådan ud for ca. tre og en halv måned siden. Sommer 2005 Ja så er det tre år siden jeg afsluttede forløbet på fobiskolen, og jeg må sige, at der er sket noget siden den dag jeg startede med at komme for sent pga. S-togsforsinkelsen. Og det var rigtigt, som vi fik at vide, at vi ville fortsætte i en positiv udvikling også efter endt kursus. Men jeg har også sørget for konstant at give mig selv nye udfordringer. Jeg arbejder fortsat med tankemønstre og overbevisninger undersøger altid, om tingene kan opfattes på en anden måde end jeg umiddelbart gør, og hvilke beviser jeg har, der netop kan danne grundlag for at opfatte tingene mere positivt. Eller hvilke muligheder jeg har for at handle, hvis det alligevel skulle gå galt. Og det er ikke kun i forbindelse med socialfobiske situationer, at jeg tænker sådan. Metoden er simpelthen genial på alle områder af tilværelsen. Jeg vil ikke sige, at jeg er 100% fri af min socialfobi i dag, men i forhold til hvor jeg var, da jeg startede på fobiskolen, er jeg rykket milevidt, og jeg tør slet ikke tænke på, hvordan mit liv havde set ud i dag, hvis jeg ikke havde været så usandsynligt heldig at få bevilget kurset af det daværende AF. Forår 2009 I dag har jeg et arbejde, der indebærer, at jeg ofte fungerer som mødeleder, tager ud og holder foredrag osv. Angsten fylder stort set ikke noget i min tilværelse. En sjælden gang oplever jeg en situation, der trigger den lidt, men det er ikke så skræmmende. Og hvis jeg ikke følte en lille smule gelé i benene lige før, jeg skal holde et foredrag, tror jeg såmænd, at det ville blive helt kedeligt. 10\n11 Praktiserende læger skal gøre en forskel Af seniorforsker, dr.med. Kaj Sparle Christensen Patienter med angstlidelser henvender sig ofte til deres praktiserende læge, men kun hver fjerde voksne patient med angstlidelser får stillet den rigtige diagnose, viser en dansk undersøgelse fra 2005 (1). At der ikke har været større opmærksomhed på dette resultat tyder på, at angstlidelser ikke har haft den samme opmærksomhed som fx depressive lidelser. Hertil kommer, at der ikke hidtil har eksisteret noget generelt tilbud om samtaleterapi til personer, som er ramt af funktionsbegrænsende angst. Børn og unge med angstlidelser Praktiserende lægers diagnostik af angstlidelser hos børn og unge er kun ufuldstændigt belyst. Derimod viser undersøgelser, at praktiserende læger generelt har sværere ved at opdage depressioner hos unge end hos voksne (2). En sandsynlig forklaring herpå er, at unge har mindre kontakt til deres praktiserende læge, at symptomerne oftere mistolkes, og at unges psykiske problemer oftere håndteres af pædagoger, lærere og skolepsykologer. De samme forklaringer gælder for angstlidelser hos unge. Man må derfor forvente, at angstdiagnostikken er mindst lige så mangelfuld som diagnostikken af depression hos unge. En af de vigtigste forudsætninger for en øget indsats i forhold til børn og unge med angstlidelser vil være en større forskningsmæssig opmærksomhed på området. I den forbindelse kunne det fx være relevant at undersøge nytten af at indføre enkle screeningsværktøjer for angstlidelser i de regelmæssige kontroller hos skolesundhedsplejersken. Dette ville medføre forbedrede muligheder for henvisning og opfølgning hos den unges praktiserende læge. Forbedret opsporing af angstlidelser Kardinalsymptomerne i enhver angstlidelse er de såkaldte autonome symptomer som hjertebanken, rysten, mundtørhed og svedudbrud. Herudover oplever de fleste patienter med angstlidelser også en række andre fysiske symptomer. Patienter, som henvender sig til deres praktiserende læge med fysiske symptomer, undersøges primært for fysisk sygdom. Når fysisk sygdom er udelukket, må lægen overveje psykiske lidelser som fx misbrug og depression, men herefter burde angstdiagnosen være relativt nem at stille. Skal diagnostikken af angstlidelser forbedres i almen praksis, drejer det sig derfor primært om at øge lægernes opmærksomhed på diagnosen og at udstyre dem med konkrete behandlingsanvisninger og bedre muligheder for henvisning til behandling hos psykolog eller psykiater. Ny vejledning til praktiserende læger om angstlidelser Forfatteren er udpeget af Dansk Selskab for Almen Medicin til at lede en arbejdsgruppe, der skal lave en klinisk vejledning, som skal være med til at forbedre opsporingen, diagnostikken og behandlingen af angstlidelser i almen praksis. Arbejdsgruppen består af to praktiserende læger, en psykolog og en psykiater. Vejledningen vil instruere den praktiserende læge i, hvordan man bedst muligt diagnosticerer og behandler angstlidelser. Det er planen, at vejledningen publiceres i 2010, og at den primært baseres på en opdatering af Sundhedsstyrelsens referenceprogram for angstlidelser hos voksne fra 2007 (3). Referenceprogrammet fastslår, at der er størst videnskabelig evidens for behandling med kognitiv terapi og SSRIpræparater. De praktiserende læger vil derfor blive instrueret i, hvordan lettere angstlidelser behandles med psykoedukation (information om angstlidelsen), selvhjælpsmateriale, kognitive teknikker og rationel brug af medicin. Det vil fortsat være op til de enkelte praksis at afgøre, om de har tid og interesse for at tilbyde egentlige samtaleforløb. Det er samtidigt et krav til de praktiserende læger, at de skal gå i supervision, hvis de vil tilbyde egentlig samtaleterapi. Tilskud til psykologbehandling fra 2010 Den kliniske vejledning til de praktiserende læger vil blive hjulpet godt på vej af, at den offentlige sygesikring fra 2010 tilbyder psykologbehandling af angstlidelser. Tilbuddet forventes udmøntet på samme måde som tilbuddet, der siden 2007 har været gældende for personer med let og moderat depression. Det betyder, at patienter med angstlidelser fremover fra det offentlige vil få refunderet 60 % af udgifterne til psykologbehandling. Der er afsat 20 mio. kr. årligt fra satspuljemidlerne til finansiering af tilbuddet. Kaj Sparle Christensen er seniorforsker ved Forskningsenheden for Almen Praksis i Århus og praktiserende læge ved Universitetsklinikken i Århus Referenceliste (1) Christensen KS, Fink P, Toft T, et al. A brief case-finding questionnaire for common mental disorders: the CMDQ. Fam Pract 2005; 22(4): (2) Haavet OR, Christensen KS, Sirpal MK, Haugen W. Diagnosis of depression among adolescents - a clinical validation study of key questions and questionnaire. BMC Fam Pract 2007; 8(1):41. (3) Referenceprogram for angstlidelser hos voksne. København: Sundhedsstyrelsen,\n12 En psykiatri i verdensklasse Den 23. marts 2009 lancerede Danske Regioner deres bud på fremtidens psykiatri ved en konference i Landstingssalen på Christiansborg. Regionernes otte visioner som tilsammen skal udgøre en psykiatri i verdensklasse lyder som følger: Vi vil øge danskernes viden om og forståelse for psykisk sygdom. Vi vil være bedre til at forebygge psykisk sygdom. Vi vil behandle alle med behov for psykiatrisk hjælp. Vi vil helbrede flere. Vi vil gøre psykiatrien mere tilgængelig. Vi vil mindske overdødeligheden blandt mennesker med psykisk sygdom. Vi vil have den nødvendige tek- nologi og velfungerende fysiske rammer. Vi vil have hænder nok til at bruge dem bedst muligt. ODA (OCD-foreningens, DepressionsForeningens og Angstforeningens paraplyorganisation), som var til stede ved konferencen, udsendte efterfølgende en pressemeddelelse, som vi bringer her: Regionernes forslag til psykiatriplan kalder på penge og snarlig handling Patienterne glæder sig over regionernes nye offensiv i kampen for bedre forhold for psykisk syge. Og samtidig noterer vi os Sundhedsministerens opbakning til planen og lovning på, at området vil få tildelt de nødvendige midler. Danske Regioners initiativ om en samlet plan for psykiatri er et stort skridt i den rigtige retning på psykiatriområdet. Særligt positivt er det, at der nu også fokuseres på den kæmpe store patientgruppe af OCD-, angst- og depressionsramte. Men det er afgørende, at regeringen omsætter løfter til handling og bakker op med massive investeringer. - Det er en flot samling af forslag og anbefalinger, der hvis de blev gennemført - ville betyde en væsentlig forbedring af forholdene for ikke-psykotiske psykisk syge. Længe har patienter, pårørende, forskere og behandlere fremført mange af de samme tanker, men i ODA glæder vi os over, at Danske Regioner nu kan tælles med i alliancen, siger Marianne Ipsen, formand for ODA. - Vi glæder os også over, at Sund- 12\n13 hedsminister Jakob Axel Nielsen nu også ønsker at prioritere området. Selv om vi før har set gode ord og intentioner fordufte, når pengene skulle fordeles, vælger vi denne gang at tro på de nye politiske vinde. ODA mener, at Danske Regioners forslag og anbefalinger vil betyde, at patienterne vil få bedre adgang til den fagligt anbefalede behandling. At patienterne ikke kun må nøjes med medicin, i tilfælde hvor f.eks. psykologbehandling er mere relevant. Det ville betyde, at flere patienter ville blive opdaget og behandlet ret og rettidigt. At de vil få den hurtigere, og på et tidspunkt, hvor det er muligt at fastholde dem i deres normale liv og hverdag. Og det vil betyde, at psykiske syg- domme vil nærme sig en ligestilling med de fysiske sygdomme. Det er et kraftigt signal om at psykiske sygdomme skal tages alvorligt. Samt at man som psykisk syg ikke længere skal betragte sig som andenrangspatient. I 2007 udarbejdede vi i ODA f.eks. visionsprogrammet 10 til 5, der anbefaler shared care, kompetenceog specialklinikker, adgang til psykologbehandling, efteruddannelse og mere forskning. Men det gør bestemt ikke noget at forslagene bliver gentaget og forhåbentlig også mere udbredt. Det er på høje tid, at der bliver handlet. Marianne Ipsen Formand for ODA og Angstforeningen Christian Nyholm Næstformand i ODA og Formand for OCD-foreningen Karen Margrete Nielsen Bestyrelsesmedlem i ODA og Formand for DepressionsForeningen Rygning under graviditeten hænger sammen med psykiske problemer Psykiske helbredsproblemer som angst og depression forekommer hyppigt hos kvinder, som ryger under graviditeten og kan være en af grundene til at de ryger. Når man tænker på de årelange kampagner for at få kvinder til at holde op med at ryge under graviditeten, er det rigtigt ærgerligt, at kvinder fortsætter med at gøre det, har ledende forsker Dr. Renee D. Goodwin udtalt til Reuters Goodwin og hendes kolleger ved Columbia University, New York, har analyseret data, der er baseret på interviews med 1516 kvinder, som deltog i en kortlægning, som også omfattede brug af alkohol. I alt 22 procent meldte tilbage, at de havde røget cigaretter, og 12% kunne rubriceres som nikotinafhængige, beretter forskerteamet til lægetidsskriftet Obstetrics and Gynecology. Næsten halvdelen af rygerne (45 %) havde en psykisk lidelse såsom depression eller panikangst, og det samme havde 57 % af de nikotinafhængige. Sundhedspersonale med gravide patienter, der ryger, men som ikke formår at stoppe, bør vide at depression og angst kan være det, der står i vejen for, at deres patienter ikke kan holde op med at ryge, udtaler Goodwin. For den gruppe kan det være langt mere effektivt at behandle den psykiske lidelse med adfærds- eller anden terapi sammen med en rygestopplan i stedet for blot at udlevere rygestopplastre ifølge Goodwin. Kilde: Obstetrics and Gynecology, April\n14 Det er ikke en begivenhed i sig selv, der bestemmer hvad du føler, men derimod de tanker, du gør dig om begivenheden. Lidt stress kan forlænge livet Voldsom stress giver grå hår, men lidt stress kan udsætte kroppens aldring. Det viser ny amerikansk forskning. Forskerne har fundet frem til, at et protein, der beskytter kroppens celler mod stress også hjælper med at sætte aldringen ned i tempo Cyberkondri Vær forsigtig med at bruge nettet til at stille din egen diagnose, for du vil formentligt ende med at blive unødvendigt stresset. Det viser et studium, som Microsoft for nyligt har fuldendt om helbredsrelaterede søgninger på nettet og den stigende tendens til, hvad man har valgt at kalde cyberkondri: den uro der kommer af at søge på harmløse symptomer på nettet, og hvor man finder svar, der kan føre til ekstreme konklusioner. Ved at studere søgeadfærden hos rundt regnet en million brugere har Microsofts forskere fundet, at en søgning på smerter i brystet efter al sandsynlighed vil lede til et link med et worstcase scenario såsom hjerteanfald og ikke til det mere trivielle maveproblemer. På grund af populariteten af hjerteanfald -linkene er det ofte disse links, der popper op øverst på listen over søgeresultater. Forskerne råder nu Microsoft til at udvikle nye søgeredskaber, der kan gøre søgningerne mere præcise, så Dr. Google holder op med at skræmme livet af sine patienter. Antidepressiv medicin hjælper børn med angst En kombination af kognitiv adfærdsterapi og behandling med antidepressiv medicin giver børn med angst den bedste mulighed for at få det bedre, viser en undersøgelse offentliggjort i tidsskriftet New England Journal of Medecine. I et studium undersøgte forskerne forskellige behandlinger på børn med generaliseret angst, separationsangst og socialfobi. 488 børn blev randomiseret til enten 14 behandlinger med kognitiv adfærdsterapi, behandling med det antidepressive middel sertralin eller kognitiv adfærdsterapi kombineret med sertralin eller placebo. Resultaterne viser, at en kombination af kognitiv adfærdsterapi og behandling med antidepressiv medicin giver børn med angst den bedste mulighed for at få det bedre. I denne gruppe opnåede over 80 pct. af børnene en forbedring efter 12 uger. Også i grupperne, der modtog enten terapi eller medicinsk behandling, var der signifikante forbedringer henholdsvis 60 og 55 pct., mens tallet for placebogruppen kun var ca. 24 pct. Blandt de børn, der kun fik sertralin, var der ikke flere bivirkninger end ved placebo, og få af børnene forlod studiet på grund af bivirkninger. 14 Dagens Medicin,\n15 Meditation kan dulme depression og angst Et nyt engelsk studium peger på, at en særlig meditationsteknik er lige så effektiv mod tilbagevendende depressioner som antidepressiv medicin. I et forsøg med patienter med tilbagevendende depressioner blev en gruppe bedt om at fortsætte med deres medicin, mens den anden gruppe blev undervist i meditationsteknikken mindfulness. 60 procent af de medicinerede fik et tilbagefald mht. depression mod kun 47 procent fra meditationsgruppen, der også oplevede større livsglæde. Den engelske forsker bag undersøgelsen Willem Kuyken fra University of Exeter mener, at der er økonomiske fordele ved at satse mere på meditation, for teknikkerne kan læres på hold. Irene Henriette Oestrich udtaler, at man nok ikke kan spare penge på det, for meditation skal suppleres af samtaler. Det kan ikke erstatte medicin, men det gør, at patienten skal bruge mindre. Mindfulnessmeditation bruges på flere psykiatriske afdelinger i Danmark og minder om buddhistisk meditation og handler bl.a. om at være i nuet. Kilde: Depnet. dk og Science Daily MetroXpress København, Kultveilte udløser panikangst En følelse af åndenød er et af de mest almindelige symptomer på akutte angstanfald. Nu har det vist sig at sådanne anfald af angst kan være fysiologisk betingede. Når man får åndenød, er det som regel, fordi kroppen registrerer et overskud av kuldioxid (CO2), som den vil af med. Et nyt studie ved Folkehelseinstituttet i Norge viser en klar sammenhæng mellem angst og indånding af CO2, som findes naturligt i luften. Og en lav tolerance for kultveilte har vist sig at være arvelig. Resultaterne fra dette studium tyder på, at et sæt af gener koder både for CO2 følsomhed og angstproblemer. Det ser ud til, at disse gener er den vigtigste årsag til forbindelsen mellem CO2 overfølsomhed og panikangst. Dette har ikke været vist tidligere, siger forskningschef Kristian Tambs, Folkehelseinstituttet. Forsøgspersonerne indåndede en blanding af ilt og CO2 og besvarede umiddelbart efter spørgsmål om, hvordan de havde det. De fleste deltagere reagerede ikke negativt på dette, mens andre gav udtryk for en følelse af ængstelse. En mulig forklaring på dette er, at åndenød i sig selv kan udløse angstanfaldet. Det vil sige, at angsten for angsten både kan udløse panik og samtidig være en af de vigtigste kropslige reaktioner, som udgør et angstanfald. Bekymringer hindrer ikke ulykker i at ske\n16 Årsregnskabet 2008 Indkaldelse til Angstforeningens generalforsamling tirsdag den 26. maj 2009 kl Pinsestuen Peter Bangsvej 1, D, 3. sal 2000 Frederiksberg 1. Valg af dirigent 2. Valg af referent 3. Godkendelse af dagsordenen 4. Valg af stemmetællere 5. Formandens beretning 6. Regnskabsaflæggelse 7. Behandling af indkomne forslag 8. Fastsættelse af kontingent 9. Godkendelse af budget for kommende regnskabsår 10. Valg af bestyrelsesmedlemmer og 3 suppleanter 11. Valg af ekstern revisor 12. Eventuelt På valg er: Mia Attle (genopstiller) Peder Terpager Rasmussen (genopstiller) Preben Jørgensen (genopstiller) Et nyt bestyrelsesmedlemmer skal vælges: (Marie-Louise Vandborg - genopstiller ikke) Den uafhængige revisors påtegning Til medlemmerne af Angstforeningen Vi har revideret årsregnskabet for Angstforeningen for regnskabsåret 1. januar 31. december 2008 omfattende ledelsespåtegning, resultatopgørelse og balance. Årsregnskabet aflægges efter årsregnskabsloven. De i regnskabet anførte budgettal er ikke revideret. Regnskab 2008 Budget 2008 Regnskab 2007 Indtægter Kontingenter Gaver/støttebeløb Tips og Lottomidler tilskud Andre tilskud Øvrige indtægter Udgifter - aktiviteter Selvhjælpsgrupper Foredrag og konference Rådgivning Angstavisen og informationsmateriale Aktiviteter i alt Udgifter - administration Husleje Forsikringer Lønninger Lønrefusion Bestyrelses- og personaleomkostninger Kørselsgodtgørelse Telefon og internet Kontorartikler Porto Revision og advokat mv. samt bogføring EDB-udgifter Tidsskrifter mv Kontinger til andre Gebyrer og renteudgifter Småanskaffelser Rejseomkostninger Feriepenge Gaver Administration i alt\n17 Regnskab 2008 Budget 2008 Regnskab 2007 Udgifter i alt Resultat før renter Renteindtægter og udbytter Renteudgifter mm Årets resultat Aktiver Tilgodehavender Værdipapirer BG-Bank BG-Bank Kasse Aktiver i alt Passiver Egenkapital primo Årets resultat Egenkapital ultimo Forudbetalte kontingenter Leverandørgæld Anden gæld Passiver i alt Ledelsens ansvar for årsrapporten Ledelsen har ansvaret for at udarbejde og aflægge en årsrapport, der giver et retvisende billede i overensstemmelse med årsregnskabsloven. Dette ansvar omfatter udformning, implementering og opretholdelse af interne kontroller, der er relevante for at udarbejde og aflægge en årsrapport, der giver et retvisende billede uden væsentlig fejlinformation, uanset om fejlinformationen skyldes besvigelser eller fejl samt valg og anvendelse af en hensigtsmæssig regnskabspraksis og udøvelse af regnskabsmæssige skøn, som er rimelige efter omstændighederne. Revisors ansvar og den udførte revision Vort ansvar er at udtrykke en konklusion om årsrapporten på grundlag af vor revision. Vi har udført vor revision i overensstemmelse med danske revisionsstandarder. Disse standarder kræver, at vi lever op til etiske krav samt planlægger og udfører revisionen med henblik på at opnå høj grad af sikkerhed for, at årsrapporten ikke indeholder væsentlig fejlinformation. En revision omfatter handlinger for at opnå revisionsbevis for de beløb og oplysninger, der er anført i årsrapporten. De valgte handlinger afhænger af revisors vurdering, herunder vurderingen af risikoen for væsentlig fejlinformation i årsrapporten, uanset om fejlinformationen skyldes besvigelser eller fejl. Ved risikovurderingen overvejer revisor interne kontroller, der er relevante for selskabets udarbejdelse og aflæggelse af en årsrapport, der giver et retvisende billede, med henblik på at udforme revisionshandlinger, der er passende efter omstændighederne, men ikke med det formål at udtrykke en konklusion om effektiviteten af selskabets interne kontrol. En revision omfatter endvidere stillingtagen til, om den af ledelsen anvendte regnskabspraksis er passende, om de af ledelsen udøvede regnskabsmæssige skøn er rimelige samt en vurdering af den samlede præsentation af årsrapporten. Det er vor opfattelse, at det opnåede revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for vor konklusion. Revisionen har ikke givet anledning til forbehold. Konklusion Det er vor opfattelse, at årsrapporten giver et retvisende billede af foreningens aktiver, passiver og finansielle stilling pr. 31. december 2008 samt af resultatet af foreningens aktiviteter for regnskabsåret 1. januar-31. december 2008 i overensstemmelse med god regnskabsskik og vedtægterne. København, den 19. marts 2009 Christensen Kjærulff Statsautoriseret revisionsaktieselskab Sten Lauritzen Paw Jønsson statsautoriserede revisorer 17\n18 Få psykologen hjem i stuen Af Susanne Mitchell Lindhard Angstbehandling via nettet er blandt andet kendt fra Sverige og Norge, men nu har Cand. Psych. Kim Mathiasen taget et spændende, dansk initiativ. Han har i samarbejde med multimediedesigner Karsten Lysholm Flindt netop lanceret hjemmesiden Godstart.nu. Her tilbydes foreløbigt et online selvhjælpskursus mod panikangst, men der arbejdes allerede nu på at kunne tilbyde en række andre kurser på hjemmesiden. Kognitiv adfærdsterapi Psykolog Kim Mathiasen har taget en toårig efteruddannelse i kognitiv adfærdsterapi, der jo har veldokumenteret effekt i angstbehandling, og det er da også den kognitive tilgang til angstbehandling, der er hele fundamentet i kurset. Kognitiv adfærdsterapi, herefter kaldet KAT, er den bedst anerkendte og mest veldokumenterede terapiform til en række psykiske lidelser, som blandt andet depression og alle angstlidelser inkl. OCD. Derfor er KAT også Angstforeningens anbefalede behandlingsform. KAT er, som navnet antyder, en kombination af kognitiv terapi og adfærdsterapi. Kort sagt handler kognitiv terapi om det, vi tænker, og adfærdsterapi, om det vi gør, og begge områder er ekstremt vigtige for, hvordan vi mennesker håndterer angst. Eller for den sags skyld, hvordan vi håndterer alle livets forhold. Lidt om mig Som suppleant i Angstforeningens bestyrelse fik jeg mulighed for at tage panikangstkurset på Godstart.nu som testpilot. Jeg afsluttede således de første ni sessioner lige før jul. Det var med stor interesse og spænding, at jeg startede på første session. Jeg har lidt af panikangst siden 1994 og har prøvet en del forskellig behandling i årernes løb. Antidepressiv medicin tålte jeg ikke, så det blev i sin tid opgivet efter utallige belastende forsøg. Jeg har haft glæde af psykoterapi, men manglede her noget til at kunne håndtere tilbagefald med panikangst. Efter en længere sygemelding i 2003 fik jeg mulighed for at modtage kognitiv adfærdsterapi. Her fik jeg nogle af de redskaber, som jeg havde efterlyst siden 1994, og jeg fik gradvist et helt andet forhold til min angstlidelse; knapt så meget offer og meget mere medspiller.. Jeg blev raskmeldt og fik et spændende arbejde. Angsten mærkede jeg ikke meget til. Men, da jeg så efterfølgende troede at jeg kunne gå på vandet, og derfor brændte mit lys i begge ender, kom overbelastning og stress tilbage, og så poppede angsten godt og grundigt op igen i Så, da jeg startede på kurset på Godstart. nu, havde jeg bestemt brug for hjælp og nye, gode input. Forventningerne var derfor ret store. Ikke mindst da jeg også kunne se nogle forrygende perspektiver i en langt nemmere og lynhurtig adgang til angstbehandling. Især for mennesker der for første gang stifter bekendtskab med angst. Min angst nåede i hvert fald at brede sig vildt og ukontrolleret, da min panikangst startede i 1994, og jeg måtte vente halvandet år på en kommunal bevilling til 10 timers psykologassistance! På det tidspunkt forslog de 10 timer som en dråbe i havet.. Men, kunne dette nye net-initiativ mon holde vand, og var der kød på? Kursets opbygning Kurset består af ni sessioner og to senere opfølgningssessioner, efter henholdsvis 3 og 6 måneder.. Hver session består typisk af 4-6 videoklip, til tider forskellige skemaer, og der afsluttes hver gang med hjemmeopgaver. Gennem disse hjemmeopgaver og øvelser, der demonstreres, samt skemaer, grafik og fakta, opnås en stor viden om panikangst og om en række redskaber og metoder til at forstå, beherske og forhåbentligt komme helt af med sin angst. Som kursist er der også tilbud om at benytte kursets forum, hvor man kan stille spørgsmål og kommunikere med andre kursusdeltagere. Efter hver session tilbydes daglige påmindelser om hjemmeopgaver, via sms eller mail. Beløbet på 750 kr. er et engangsbeløb for hele kurset, og man kan altid gå tilbage og repetere tidligere sessioner, printe skemaer ud osv. Livet som kursist I første session skal man lige blive fortrolig med layout, læse instruktioner osv., men det hele er enkelt og indbydende bygget op, og man er hurtigt med. Man indleder første session med at udfylde et skema over 18\n19 egne symptomer på angst og styrken af dem, samt hvilke situationer man eventuelt undgår og i hvor høj grad. Dette skema udfylder man igen efter niende session, så man direkte kan måle sine resultater. Så toner psykolog Kim Mathiasen frem på skærmen og begynder at fortælle om angst generelt, panikangst og kognitiv adfærdsterapi, og så er man i gang. Senere i efterfølgende sessioner gennemgås en lang række temaer, lige fra detaljerede forklaringer og eksempler på øvelser i at gå ud og møde angsten og overvinde den, viden om vores tankemønstre og deres magt, til introduktioner i afspændings- og vejrtrækningsteknikker. Alt virker solidt, velfunderet og tillidsvækkende. Man kan altid spole frem og tilbage i videoerne fra de gennemgåede sessioner, og der står også forklarende tekst under billedet. Man bliver altså taget i hånden lige fra starten og behøver derfor ingen forudsætninger for, at få et stort udbytte af kurset. Alt bliver forklaret og uddybet, med øvelser, skemaer, tekster og eksempler. Når man afslutter en session, der Godstart.nu er et selvhjælpskursus til dig, som døjer med panikangst og kunne tænke dig at gøre noget ved det. Det er bygget op over kognitiv terapi som er den bedst dokumenterede behandlingsmetode i forhold til panikangst For at opnå det bedste resultat benytter vi os både af klassiske metoder samt de fordele som internettet kan levere. Kim Mathiasen Godstart.nu typisk består af 4-6 trin, så bestemmer man selv, hvilken dato og klokkeslæt man ønsker at fortsætte med næste session. Der skal som minimum gå fem dage mellem hver session, for at få tid til at gennemføre hjemmeopgaver. Man skriver i øvrigt selv sin påmindelse, der så bliver sendt dagligt pr. sms, eller mail. Rabat til Angstforeningens medlemmer Angstramte i Danmark har fået et nyt behandlingstilbud! Alt hvad der kræves er en computer, internetadgang, en personlig og målrettet arbejdsindsats - og 750 kr. (- eller 650 kr. for medlemmer af Angstforeningen). Du kan læse mere om, hvordan du opnår rabatten ved at gå ind på På forsiden (lidt nede på siden) finder du rubrikken: Medlemsrabat på panikangstkursus Her klikker du på: Læs mere her 19\n20 hjælp. BLIV MEDLEM og handling. Tlf Børn og unge kan også have angst Det er titlen på Angstforeningens nye pjece rettet til forældre, børn, unge, lærere, pædagoger og andre, som har med børn og unge at gøre. I pjecen beskrives ganske kort det karakteristiske ved de forskellige angstlidelser. Relevante behandlingsformer gennemgås, og der gives gode råd til, hvordan man kan hjælpe barnet, lige som et afsnit henvender sig direkte til den unge. Endelig er der en litteraturliste med relevante bøger, så man kan sætte sig grundigere ind i emnet. Pjecen kan rekvireres gratis ved henvendelse til Angstforeningen eller den kan downloades på angstforeningen.dk/files/ Brochurer/born_unge_low. pdf Børn og unge kan også have angst Information til unge, forældre, lærere og pædagoger bogreolen Marie Aidt Kirsten Thorup Cathrine Raben Davidsen ørby Ib Michael Jørgen Leth nlige forhold til angst og kunst om inspiration, skaberkraft og sjængst er, og beskriver årsager og behandling. Og professor i psykiatri ellem angst og kunst. annet læge og arbejder i psykiatrien på Sankt Hans Hospital. Har desskriver om kunst i Ugeskrift for Læger. list fra Danmarks Journalisthøjskole (DJH) i Har siden arbejdet iser og forlag, bl.a Politiken, New York Times Magazine Angsten i kunsten Af Susanne Mitchell Lindhard Angsten i kunsten af Rasmus Nejst Jensen. Psykiatrifondens Forlag 2008, 224 sider. ISBN: Pris kr. afhængig af købssted. RASMUS NEJST JENSEN A N G S T E N K U N S T E N P SY K I AT R IFO N D E N S FO R L A G 2008 RASMUS NEJST JENSEN ANGSTEN KUNSTEN TI DANSKE KUNSTNERE FORTÆLLER P SYKIATRIFONDENS FORLAG PSYKIATRIFONDEN PsykiatriFondens formål er at udbrede kendskabet til psykiske sygdomme og problemer, deres årsager, forebyggelse og behandling på baggrund af nye forskningsresultater. PsykiatriFonden oplyser befolkningen, herunder mennesker med psykiske sygdomme og problemer, pårørende, behandlere og andre, om disse forhold, bl.a. gennem udgivelse af kvartalsbladet Psykiatri- Information, pjecer, foldere og bøger. PsykiatriFonden arbejder for at forbedre vilkårene for mennesker med psykiske sygdomme og problemer samt yder i enkelte tilfælde direkte støtte til patienter, der ikke har andre muligheder for at få Psykiske sygdomme er omgærdet af myter, uvidenhed og tabu. Det kan vi ændre. Vi kan alle gøre en hel del for at forebygge de psykiske sygdomme. Og vi kan gøre livet lidt lettere for de mennesker, som er ramt. Vi skal gøre op med myter og tabu. Det kræver viden, åbenhed Derfor har vi brug for opbakning. Bliv medlem af PsykiatriFonden på eller på telefon PSYKIATRIFONDENS TELEFONRÅDGIVNING Information & hjælp Personligt & anonymt Mandag til fredag kl Lørdag, søndag & helligdage kl Ti danske kunstnere fortæller om deres personlige forhold til angst og kunst om inspiration, skaberkraft og sjælens mørke. De medvirkende kunstnere er: Michael Kvium, Naja Marie Aidt, Kirsten Thorup, Henrik Nordbrandt, Cathrine Raben Davidsen, Peter Høeg, Ghita Nørby, Ib Michael, Jørgen Leth og Katrine Gislinge. Når man får sådan en bog i hånden og måske ikke er h y s t e r i s k interesseret i kunst, hvilket jeg ikke er udover i bøger altså så tænker man lidt: åh nej, skal angst nu ophøjes til kunstnerens uundværlige muse?.. Min egen angst er ikke særlig forfinet i hvert fald.. Den er mere sådan en beton-panik, der til tider forhindrer mig i at leve et helt almindeligt liv med gåture og et smut i biffen.. En livsrøver. Så hermed indrømmet, at jeg rynkede lidt på næsen, da jeg let gabende slog op på side et.. Og der blev jeg så.. Ja, altså ikke på side et, men i bogen. Jeg slugte den, og der røg en nattesøvn. Ind i mellem måtte jeg lige have en pause, drikke en kop te og samle kræfter, og så videre igen.. Det her er en stærk og medrivende bog. En bog om at realisere sine evner på trods af angst i alle afskygninger. Det er en bog om at se meningen i det tilsyneladende meningsløse, om at kæmpe, sejre, ryge tilbage, kæmpe igen, sejre igen. De ti beretninger er fint bundet sammen med Rasmus Nejst Jensens gode spørgsmål og flydende pen, og de forskellige personligheder træder helt frem på den indre nethinde. Man bliver simpelthen revet med. Det er som at overhøre en samtale mellem to mennesker, der i fortrolighed taler frit om livets til tider barske vilkår. Det bliver aldrig sentimetalt eller indforstået, men alment menneskeligt og vedkommende, hvis man vil vide mere om angst. Hvorfor bliver Jørgen Leth mere angst i Danmark, end han gør i udlandet? Hvad fik Ghita Nørby ud af samtaleterapi? Hvorfor sammenligner Peter Høeg vores eksistens med livet i et fuglebur? Hvordan håndterer Kirsten Thorup massiv forventningsangst? Læs bogen og blive klogere på dette og en lang række andre spændende, tankevækkende og opløftende betragtninger. Bogens teoridel bagerst forklarer kort og præcist, hvad angst er og beskriver årsager og behandling. Og professor Tom Bolwig beretter om sammenhængene mellem angst og kunst, også med henvisning til blandt andet eksistentialisme. 20


Denne $ 16 Amazon-hat er blevet min favorit tilbehør til efteråret\nDer er måske noget ved denne urban cowgirl-trend.\nJeg har dybt i min retfærdige andel af efterårsmodetrends denne sæson, men der er en, jeg har været nødt til at holde mine heste på – urban cowgirl. Vest-inspirerede stykker som cowboystøvler og store bæltespænder har været store tendenser i efteråret 2019, men jeg tøvede med at komme om bord.\nHvis du er som mig og har brug for en anden grund til at narre op og komme videre med denne tendens, siger Etsys interne trendekspert Dayna Isom Johnson, at webstedet har set en 30% uptick i søgninger efter “cowboyhatte.”\nMed sådan statistik fik det mig til at tænke. Måske var jeg ikke klar til at gå i gang med cowgirl, men måske kunne jeg komme bag noget vestlig inspireret til efteråret. Det var da jeg fandt en $ 16 kvindeshat på Amazon perfekt til efteråret, der er blevet min favorit tilbehør til efterårsmode.\nDenne Lisianthus kvindebælte spænde fedora hat har en 4,2-stjerneklassificering og mere end 1.700 anmeldelser på Amazon. Hatten på $ 16 fås i 16 farver, der spænder fra faldvenlige farver til levende udsagnsfarver. Hvad jeg kan lide er at det leveres med et tyndt sort bælte med messinghardware – det perfekte touch for at få det til at føles lidt mere autentisk (og se ud som om jeg har brugt mere på det end 16 dollars).\n<img src="//theharrisbunch.com/wp-content/uploads/2020/03/this-16-amazon-hat-2.png" alt="Måske var jeg ikke klar til at gå i gang med cowgirl, men jeg kunne stadig komme bag noget vestligt inspireret til efterår. Det var, da jeg fandt en $ 16 kvindes hat på Amazon perfekt til efteråret .” width=”720″ height=”634″>Amazon\nMåske var jeg ikke klar til at gå i gang med cowgirl, men jeg kunne stadig komme bag noget vestligt inspireret til efteråret. Det var da jeg fandt det en $ 16 kvindeshat på Amazon perfekt til efteråret.\nDet er en overkommelig dupe til nogle af de $ 70-op-vestlige-inspirerede hatte hos Anthropologie. For en hat-skeptiker var denne $ 16 lookalike bedre egnet til min stil og min tegnebog.\nDen lidt over 2-tommer rand giver god dækning, når du er ude (jeg bar den på en særlig regnvejrsdag i New York, og den holdt pænt op). Indvendigt har den justerbare størrelse kvaster, så du kan justere hatens størrelse perfekt til dit hoved. Materialebevidste folk vil sætte pris på, at det er lavet med mere bomuld end polyester, så det er ikke for varmt eller kløende. Selv bar jeg det vandreture på en 70-graders dag uden at svække sveden.\nJeg gik den traditionelle rute og valgte kamelfarve, og det er blevet min tur til alle efterårets festligheder – æbleplukning, løvvandring og ølsmagning. Jeg var endda dristig nok til at bære den til at fungere og fik masser af komplimenter med det hele dagen igennem.\nMåske er der trods alt noget ved denne urban cowgirl-trend?\nDenne $ 16 Amazon-hat er blevet min favorit til alle faldfestivaler – æbleplukning, løvvandring og ølsmagning – men jeg har også båret den til at fungere.\nTjek denne $ 16 FEDORA PÅ AMAZON\nHvis du kan lide det, du ser, kan du tilmelde dig HuffPosts salg og tilbud nyhedsbrev, hvor vi vil give dig flere redaktørprodukter og anmeldelser. For de bedste tilbud, før du køber, kan du tjekke HuffPost-kuponer for flere promo-koder fra mærker, du kender og har tillid til, som Nordstrom og Sephora.\nDen del af analsex, som alle er bange for at tale om\nDe første indtryk af den nye Netflix-film 'Kongen'


Efter rædselsmåned er tilliden væk: H&M har mistet en femtedel af sin værdi | Berlingske Business\nFredag d. 02. februar 2018, kl. 06.20\nSvenske Hennes & Mauritz har i mange år stået som et af Nordens absolut mest succesfulde selskaber med butikker i hele verden, men lige for tiden er smilene væk på ledelsegangen. Foto: RITCHIE B. TONGO\nVelkommen til en morgen, hvor de danske erhvervsmedier i høj grad er præget af gårdagens begivenheder med TDCs milliardfusion og Novo Nordisks ledelsesrokade og lunkne regnskab i centrum. Men natten har også budt på regnskaber fra flere af verdens største selskaber, hvilket vi vil dykke ned i, men vi begynder i Sverige, hvor et ikonisk selskab lider.\nTøjgiganten er blevet klædt af\nSvenske Hennes & Mauritz har i mange år stået som et af Nordens absolut mest succesfulde selskaber med butikker i hele verden, men lige for tiden er smilene væk på ledelsegangen. Topchef Karl-Johan Persson, der er søn af stifteren Stefan Persson, har de seneste måneder kunnet se selskabets værdi rasle ned. Bare i januar er en femtedel af værdien blevet hakket af selskabet. Investorerne har tilsyneladende mistet tålmodigheden, og sælger ud af aktierne i stor stil. Næsten halvdelen af de store analysehuse anbefaler nu et salg af aktierne og kun otte procent anbefaler et køb.\nRegnskabet i onsdags sprøjtede bestemt heller ikke mere optimisme ind i markedet. Det lå langt under forventning, men det er særligt en turnaround-plan med butikslukninger, der har skabt den sure stemning omkring H&M. I 2018 vil tøjkæmpen lukke 170 butikker, hvilket er det største antal i to årtier. Det sker som reaktion på den voksende nethandel, der har presset de fysiske tøjbutikker, men investorerne opfatter det som et defensivt træk. Heller ikke planerne om at lancere en ny lavpris tøjmærke har kunne genskabe tilliden.\nDet har ikke gjort livet nemmere for H&M, at selskabet endte i en sand shitstorm i forbindelse med en en omstridt reklame, viser en model, en sort dreng, iført en grøn trøje. På trøjen står teksten »coolest monkey in the jungle« - den sejeste abe i junglen. Den reklame førte til flere større protester og i Sydafrika blev butikker udsat for hærværk og lukket ned.\nDet anbefaler Business:\nEn blandet omgang fra tech-giganterne\nDet er ikke så nemt for Apple at komme af med sine nye telefoner. Der er simpelthen solgt færre iPhones end forventet i det sidste kvartal. Det viser Apples eget regnskab ifølge nyhedsbureauet AP. Efter regnskabet kom ud torsdag aften dansk tid, satte Apple forventningerne til næste kvartal lavere, end analytikere ifølge AP havde ventet.\nTrods rekordstore indtægter fra salg af reklamer på over 100 milliarder dollar, var det et skuffende regnskab, som Googles ejere, Alphabet, lagde frem torsdag aften dansk tid. Særligt reklamer på søgemaskinen Google bliver ved at med generere indtægter - omkring 162 milliarder kroner i fjerde kvartal af 2017 alene - men det var ikke nok til møde analytikernes forventning.\nDen virtuelle detailhandler Amazon fortsætter med at udvide sit salg. Det viser regnskabet for sidste kvartal af sidste år ifølge Reuters. Her steg salget med 38 procent til 60,5 milliard dollar. Amazon er i særlig grad lykkedes med julehandlen.\nTitusinder skal betale mere til A-kassen\nDen omdiskuterede dagpengereform koster a-kasserne op mod en halv milliard i administrative udgifter, vurderer brancheorganisation.\nI minimum to a-kasser – HKA og den tværfaglige Min A-kasse – får medlemmerne en del af regningen, idet de årligt skal betale henholdsvis 120 og 60 kroner mere for at være forsikret mod arbejdsløshed.\nDa HKA, der er fagforbundet HKs a-kasse, i efteråret konstaterede et faretruende stort underskud i fremtidsprognoserne, kunne en del af dette netop tilskrives dagpengereformen. IT-udgifterne vil samlet løbe op i cirka 17 millioner kroner, estimerer den konstituerede direktør for a-kassen, Malin Marker Persson. Læs hele historien lige her.\n3 ting investorerne skal være opmærksom på:\nInvesteringsøkonom Per Hansen fra Nordnet har udvalgt tre ting, som du bør holde øje med i dag på markederne.\nDet er første fredag i måneden og tid til den amerikanske jobrapport. Investorerne vil spejde efter ”over eller under” 190.000 nye job og se om arbejdsløsheden dykker ned under de forventede 4,1%\nNovo Nordisk fik en hård medfart i går efter det lidt skuffende 4. kvartalsregnskab. USD faldet giver i 2018 for alvor omsætnings- og indtjeningsmodvind. Spørgsmålet er om aktien efter en nedtur på næsten 7 % i går kan stabilisere sig?\nUSD fortsætter nedturen og det kan mærkes på de danske aktier. Efter gårsdagens markante nedtur lyder år-til-dato ”stigningen” på en dansk 2,39 % aktietilbagegang. Til sammenligning kan det tyske DAX indeks lige akkurat klare et mindre plus, mens de amerikanske aktier med en tæt på 5 % stigning stadig ligger i toppen før indregning af USD svækkelse. Året startede godt, men stigninger er blevet vendt til nedtur. Er selv gode regnskaber indregnet i priserne og kommer der flere regnskabsskuffelser?\nkl. 7.30: Årsregnskab fra Danske Bank\nDe asiatiske aktiemarkeder er på retræte fredag morgen. En blandet udvikling på Wall Street efterlader investorerne med en portion tvivl, og torsdag aftens regnskaber fra mastodonterne Amazon, Apple og Googles moderselskab, Alphabet, angiver ingen entydig retning.\nIndiens BSE Sensex -1,4


Sexnord hvordan giver man et godt blowjob Sexnord hvordan giver man et godt blowjob\n, s er der jo i den grad en person i den anden ende, og derfor kan det jo netop blive s hamrende sv rt, angstprovokerende og frygteligt at g i gang med. Men, h r lige her! Du skriver selv, at du har set en masse p nettet, og at du har l st en masse om, hvordan man giver et godt blowjob. S dan giver du manden et godt blowjob BT Sex Blowjob De bedste tips til at give et godt blowjob Et godt blowjob: 21 tricks til et blowjob, han aldrig glemmer Sep 05, 2011 S dan giver du manden et godt blowjob. Blodtilstr mningen til penis forg r allerinderst, mens blodet l ber fra yderst. N r du klemmer til helt forneden holder du blodet inde i kalorius, der kan svulme sig stor og l kker. Ogs hvis man er omsk ret. Her kan du med succes bruge din lille pirrende. Men måske vi skal starte et helt andet sted! Ingen tvivl om det. Så handler det jo ikke om ham. Vask ham før et blowjob. Mens du giver ham et blowjob, kan du forsigtigt fingerkneppe ham med en finger eller to hvis han er til det, vil det højne hans orgasmer ekstremt. Læs også: Sådan giver I jeres sexliv et boost.\nMckenzie Miles Gives A Christmas Blowjob.\nBolle piger hvordan: Sexnord hvordan giver man et godt blowjob\nTestiklerne og anus er begge meget følsomme områder, og det kan give ham ekstra nydelse hvis du stimulerer disse. Prøv også at lege med mad og drikke: Is, flydende chokolade eller en flødebolle uden bund ned over pikhovedet. Start derfor ud med masser af lette, langsomme berøringer og øg farten samt intensiteten gradvist. Vælg en, der ikke smager af noget, hvis dine smagsløg er lidt sarte eller prøv en af dem med forfriskende smag. . Når det sker, så er det som regel svært at få manden til at komme uanset hvor meget du prøver. Det dybe blowjob Det kommer selvfølgelig an på hans størrelse og din kontrol af dit svælg, om du kan tage ham langt ned i halsen (deep throate). Og hvis du elsker smagen af din elskedes safter i din mund, så er det også bare fedt, men husk, at det også kan være frækt, hvis han kommer udover dine bryster eller andre dele af kroppen . Det er et følsomt sted, og skal man op i fart/tempo/friktion, så skal man være yderst opmærksom på tænderne, som kan udløse vanvittige smerter.\nBlowjob tips: Sexnord hvordan giver man et godt blowjob\nPrøv at fokusere på nydelsen og leve dig ind i det, fremfor at tænke på hvad du skal gøre næst. På samme måde som du kan variere hændernes bevægelse, kan du også variere trykket og hvor fast et greb du har. Når du har lært ham at kende og nogenlunde ved, hvordan han kan lide et blowjob, kan du begynde at eksperimentere lidt med.eks. . Start dit handjob langsomt, tænk på et handjob som en god historie. Jeg tænker, at det er at skyde lidt over målet i den her forbindelse. Det kan.eks. Prøv at bruge glidecreme med smag som lip gloss, så de bliver rigtig våde og glatte, og brug så læberne til at stimulere hans skaft og hoved han vil elske dig for det efterfulgt af din bløde og varme tunge. Rotér dit håndled fra side til side, mens du kører den op og ned af skaftet og mens du stadig bruger munden som forlængelse.\nsexnord hvordan giver man et godt blowjob.\n0 Kommentar til "Sexnord hvordan giver man et godt blowjob"\nProstitueret randers kneppe nu


Automatisk malkning rykker udendørs - Teknologisk Institut\nAutomatisk malkning rykker udendørs\nGennem de seneste tre måneder har verdens første mobile malkerobot malket køer ‘i marken’. Robotten kan fra sin placering på græsmarken malke en besætning på omkring 100 køer, og placeringen ude i det fri gør, at køerne kan være på græs længst muligt med øget dyrevelfærd til følge.\nMalkerobotten, der hedder RDS Futureline, er bygget ind i en mobil container, hvor mælketanken og alt nødvendigt udstyr er placeret. Køerne går så direkte fra græsmarken og ind i malkeområdet, hvor robotarmen selv finder yveret og gennemfører malkningen.\nRobotten er udviklet i samarbejde mellem Aktieselskabet S.A. Christensen & Co., de økologiske landmænd Niels Skou og Anni & Brian Madsen og Det jordbrugsvidenskabelige fakultet på Århus Universitet. Endvidere er projektet støttet af Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri.\nYderligere information, billeder og filmklip:\nDet jordbrugsvidenskabelige fakultet website