BMW 335i Coupé - Anmeldelse - 2007 - biltorvet.dk\n25-06-2007 | Kristian Klarskov\nEn af de bilklasser der har ligget lidt død de seneste år er klassen for sportslige coupé modeller. Disse biler havde deres storhedstid i slutningen af firserne og frem til årtusindeskiftet. Hermed mener jeg ikke at der ikke har været interessante biler fremme i denne klasse efter dette – de biler der har været der har bare ikke fået den fokus de måske fortjente fra på producenten og forbrugeren.\nMen, nu skriver vi 2007 og der er heldigvis kommet frisk olie på maskineriet. Et godt eksempel er den nye BMW 3-serie coupé (E92). Når man ser bilen første gang, så kan man ikke holde smilet tilbage, for bilen er så veldesignet at selv folk uden nogen form for interesse i biler, må overgive sig og sige ”flot bil”.\nGår man designet efter, bliver man hurtigt overbevist om at designere og ingeniører hos BMW har arbejdet tæt sammen om denne bil, og de har gjort det med glæde; for sjældent har jeg set sport og elegance kombineret på så perfekt en måde. Suverænt gået BMW!\nDet gode design fortsætter også inde i kabinen. Det er igen tydeligt at man har tænkt over tingene, inden man har konstrueret. Tag f.eks. detaljen med sikkerhedsselen; hvor man normalt har problemer med at nå tilbage og hente selen frem pga. de store døre, som en coupé er udstyret med. Det problem har man ikke i BMW 3-serie coupé, da bilen i hver side er udstyret med en lille robot-arm, der stille og roligt skubber selen frem, så man uden større problemer i form af knækkede ryghvirvler og fortrukne nakkemuskler kan nyde at trykke på startknappe og vække bæstet ude foran til live.\nAt bruge ordet ”bæst” er venligt ment, men det skal også fremhæve det faktum at BMW i 335i coupe, har konstrueret, efter min mening, en af verdens absolut bedste motorer overhovedet. BMW har for første gang nogensinde konstrueret en benzinmotor, der har to turboladere med piezoindsprøjtning. Dette muliggør en optimal indsprøjtning af brændstof og en samtidig optimal udnyttelse af de to turboladere. Dette betyder i praksis at motoren allerede fra 1.300 om/min har fuld rådelighed over det maksimale drejningsmoment på 400 Nm.\nMotoren yder hele 306 hk ved 5.800 o/min, hvilket gør 335i i stand til at stryge forbi de første 100 km/t på blot 5,5 sekunder og først stoppe når den elektroniske fartbegrænser træder til ved 250 km/t. En overhaling i fjerde gear, altså acceleration fra 80-120 km/t, er overstået på 5,2 sekunder, hvilket er meget imponerende. Samtidig foregår det hele på en yderst civiliseret måde, og man skal virkelig holde et vågent øje med speedometeret for ikke at komme i klemme hos politiets frisørskole.\nPå trods af den høje ydelse, så har 335i et gennemsnitligt brændstofforbrug på 10,5 km/l. På landevej ligger forbruget tæt på 15 km/l, hvilket er ganske imponerende for en motor med så høj ydelse.\n335i fås med sekventiel sportsgearkasse, hvor du har mulighed for at skifte gear via små ”paddels” bag rattet. Men den manuelle 6-trins gearkasse er så god og præcis at jeg ikke kan forestille mig at bruge en sekventiel gearkasse.\nDen nye coupé har et væld af detaljer, og man mærker tydeligt at BMW har valgt den til at introducerer flere af deres spændende tiltag. En lækker detalje er f.eks. det smarte ”intelligente” fjernlys, der automatisk blænder ned når man kommer indenfor passende afstand af en modkørende bil – genialt. Aktiv styring er en anden lækker detalje, der dog kræver lidt tilvænning. Men når først man har affundet sig med at bilen hjælper til (efter cirka et par timer) så er det lækkert at man kun skal dreje rattet en hel omgang for maksimal drejning med forhjulene – eller knap to drejninger for yderstilling til yderstilling. Jo højere hastighed du kører med, des mere ”normalt” bliver systemet. Men det er samtidig så praktisk indrettet at det automatisk regulerer for sidevind.\nDen nye coupé er med helt fremme når det drejer sig om sikkerhed. Lad mig til at starte med slå fast at alt det ”normale” er standard. Det er nemlig de ekstra features, der er interessante. CBC eller Cornering Brake Control er en videreudvikling af ABS-systemet, der gør det bremsning i kurver lettet og samtidig sørger for at bremsetrykket til det inderste baghjul er begrænset, hvilket gør at man undgår overstyring.\nDBC er den dynamiske bremsekontrol, der analyserer chaufførens bremsemåde. Dvs. at en computer registrerer, hvis chaufføren pludselig kommer ud for en situation, hvor maksimalt bremsetryk er nødvendigt. Computeren sørger for at det maksimale bremsetryk opnår på en brøkdel af et sekund, hvilket nedsætter bremselængden betydeligt i forhold til, hvad et menneske med normal reaktionsevne ville kunne præsterer.\nAlle sikkerhedselementer er hos BMW samlet i et system kaldet F.I.R.S.T. – Fully Integrated Road Safety Technology. Her analyserer en række computere informationer fra alle sikkerhedsmodulerne, som f.eks. ABS, ASC+T, CBC, DBC, DTC og DSC. Hvis uheldet så er ude, vil systemet aktivere de sikkerhedsforanstaltninger der er brug for.\nJeg har meget svært ved at finde noget negativt at sige om den nye BMW 3-serie coupé. Designet er i top, motoren fås ikke bedre og detaljerne er mangfoldige. Kvaliteten i kabinen er virkelig god og at BMW så samtidig har valgt en farvekombination til vores testbil, der bare er perfekt (se billederne) – ja så bliver det efterhånden svært at sige noget negativt.\nPrisen er lige over 800.000,- for topmodellen, men 3-serie coupé fås fra godt 560.000,-. 335i coupé har netop fået ny konkurrent i Audi A5, og hvad man vil vælge skal jeg lade være usagt, før jeg har gennemtestet Audien. Men lige nu kan jeg ikke undgå at være dybt imponeret af den smukke, velkørende og yderst potente BMW 335i coupé.\nMere om BMW 335\nBMW 335 til salg på biltorvet.dk\nBMW 335d 3,0 Gran Turismo xDrive aut. 5d\nBMW 335d 3,0 Gran Turismo xDrive Sport aut. 5d\nBMW 335i 3,0 Touring Steptr.\nBMW 335d 3,0 aut.\nBMW 335 i 3,0 306HK 2d 6g Aut.


Le Tong Beach Hotel Phuket Thailand - Lavpristilbud på hoteller AGODA\n1 Prabaramee 4 Patong Kathu, Patong, Phuket, Thailand 83150 (Se kort)\nDesværre, der er ikke ledige værelser hos Le Tong Beach Hotel på dine valgte datoer.\nMed en beliggenhed i hjertet af Patong, er Le Tong Beach Hotel en idéelt base til at opleve Phuket. Med en beliggenhed kun 7.0 km fra byens centrum, er man som gæst godt placeret til at nyde byens attraktioner og aktiviteter. Hvis du ønsker mulighed for sightseeing og opleve lokale seværdigheder, behøver du ikke at gå langt, da hotellet ligger tæt på Sphinx Teater, All 4 Diving, Patong Strand. Nyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Phuket. Restaurant, lufthavnstransport, værdiboks, rundture, kaffebar er blot nogle få af de faciliteter, som adskiller Le Tong Beach Hotel fra andre hoteller i byen. Hotellet tilbyder 30 smukt indrettede værelser, som hver omfatter aircondition, wireless internet (gratis), minibar, internetadgang, brusekabine. Hotellet tilbyder vidunderlige fritidsaktiviteter, såsom udendørs pool, som er med til at gøre dit ophold uforglemmeligt. Uanset hvilket formål din rejse har, er Le Tong Beach Hotel et fremragende valg, når du er i Phuket.\nSeven Seas Hotel Fremragende 8,2\nSeven Seas Hotel er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i Patong; en...\nMed indkvarteringer i høj kvalitet i strande, natteliv, restauranter-bydelen i Phuket, er Patong...


Intim massage aarhus erotiske damer\n: Intim massage aarhus erotiske damer\nIntim massage aarhus erotiske damer Porn katja kean bruges escorts\nPORNO HISTORIER BUDDINGEPIGERNE Baseret på mine gæsters udtalelser, så bliver du på ingen måde skuffet. Kr fratrækkes alle cocktai Udover at kunne finde escortpiger, så har vi også lavet en stor liste med escort løkken damer til sex. Jeg er en fræk nærværende voksen quinde, Du møder mig i dag mandag fra kl. Antonia is an exciting, curious and delicate woman who is motivated to ever quit your ambition.\nIntim massage aarhus erotiske damer Ring til mig på 52 75 10 09 og book en tid, og du vil modtage adressen. Giv dig selv hvad du fortjener, send mig en mail jeg træffes efter aftale send mail med ønske - tid - og telefon nummer. Jeg tilbyder en luksus cocktail med kropsmassage. Brug gerne de ganske få minutter, det tager at læse min profil ordentligt igennem, så ikke vi spilder hinandens tid, langt de fleste fræk thai massage moden dansk porno du har brug for er at finde. En af danmarks største sex hjemmesider for Massage og Escort piger. Du finder både danske escortpiger og udenlandske callgirls på denne side som alle viser deres frække kroppe til dig. Alt blidt er inklusisv i min pris - ingen tillæg!\nDu finder både danske escortpiger og udenlandske callgirls på denne side som alle viser deres frække kroppe til dig. Udover at kunne finde escortpiger, så har vi også lavet en stor liste med thaipiger. Du finder massagelisten øverst i menubaren, så hvad venter du på? Gå ind og se alle de lækre thai piger der er. Listen er delt ind i regioner, således du eks. Louisa-luksus og hold øje med hvor jeg er henne de forskellige dage Tilbyder: Massage - Telesex Område: Do you want hot sex with a warm-blooded woman?\nJeg er til det blide og behagelige rollespil avanceret samt græsk Ring Hyggelige,rolige forhold for modne gæster. Ideelt for naturister, swingers og flirters. Mulighed for at opstille telt og campingvogn. Hex af Guds Nåde!!! Din uartige drøm, frække fantasi og forbudte lyst\nsex ældre kvinder sex annoncer\nmassageklinik vejle tegnefilm sex\njeg søger en kæreste gratis sexvidioer\nThai tantra massage jylland eskort danmark\nEscort i hillerød sm gangbang


Køkken - Bornholmernes Spisekammer\nKøkkener - det bornholmske køkken med bryggers, spisekammer, kælder ...\nEt lille bykøkken\nMen køkkenet: Kalket i en gul okkerfarve med skuret trægulv, et køkkenbord med hylder bag låger til fade, gryder og andet grej, en køkkenvask under en trælem, med afløb til en spand udenfor. En spand vand på en lille skammel, for der er selvfølgelig ikke indlagt vand - eller el.\nLæg mærke til, hvor fint tallerknerne er anbragt på tallerkenrækken, og på væggen kan man få øje på skærebrædt, låg, viskestykke og et lille skab. Køkkenets ejerinde har sikkert været glad for den grønne stol. Bemærk også, at der til højre for den grønne stol er lidt sort - man kunne forestille sig, at brændekomfuret var anbragt her. Proveniens: en genbrugsforretning i Nexø.\nKøkkenet må være madkulturens hjerterum. Jeg har samlet på "gamle" billeder af "gamle" køkkener i jeg ved ikke hvor mange år, nogle er det blevet til, men de er ikke i overtal, desværre.\nHer er det køkkenet på Gamlevældegård i Østerlars 1924. Tjenestepigerne Nanna og Laura er ved at lave mad. Gårdens yngste datter, Alfhild, sidder på køkkenbordet med de gode skuffer. Bag hende er et glasskab fyldt med skåle og tallerkner til dagens måltider. Læg mærke til brændekomfuret med de mange jerngryder med hvid emalje indvendig og emaljerede kedler. Der var endnu ikke indlagt elektricitet på gården, så belysningen bestod af petroleum, og der hænger en sådan køkkenlampe ved komfuret. Glasbeholderen til petroleum var grøn og den pudsede messingskive bag lampeglasset reflekterede lyset. Petroleumslamperne udsendte en ganske særlig lugt i datidens hjem. Foto Kaare Rasmussen, Gudhjem. \nDen fornemme suppeterring af gul, bornholmsk fajance med hvide pibelersdekorationer var fremstillet på fajancefabrikken Spietz i Rønne i 1858.. Den var egentlig et svendestykke, fremstillet af en af fabrikkens fajancere eller pottemagere, ....\nEn gammel kone, hun hed Dorthea Rasmussen og boede i Ellesgaden i Østermarie, skræller kartofler i sit køkken eller bryggers. Et beskedent rum med stenguld, køkkenbord med trævask og ”vældevask”, dvs. et stativ til tørring af tallerken, skåle mv. Foto Valdemar Myhre o., 1900. Tilhører Svaneke Byforening.\nHvis man i dag vil vide, hvordan folk levede i 1800-tallet må vi ty til skriftlige kilder, gode erindringer og lignende. ;Men en læge, J. Carlsen, som interesserede sig for levevilkår, sygelighed og dødelighed, besøgte Bornholm i 1886. Han skrev bl.a.:\n"Gourmander er Bornholmerne ikke; det forbyder deres store Sparsommelighed dem. Og dette gælder ligesaavel om velhavende som om fattige. Fisk er Bornholmernes Hovednæringsmiddel og saltede Sild med Løg og Kartofler deres Yndlingsspise; 8 Sild om Dagen anses for en voksen Mands mindste Ration. Selv Svinekød og Fjerkræ nedsaltes som regel altid. En bornholmsk Spiseseddel for de fattige som for de velhavende, i Købstæderne som paa Landet, ser med faa Variationer saaledes ud:\nFrokost: saltede, utilberedte Sild med Brød, Eddike, Løg og Peber eller Kartofler og Sennepssovs til, samt en Syp.\nMiddag: Søbemad samt Kød eller Flæsk eller saltet Fisk. Kun i Slagtetiden eller ved Højtiderne opvartes der med fersk Kød. Midaften: Fedtebrød med eller uden Paalæg.\nAftensmad: Øl og Brød, Mælk og Brød, Grød eller en Fiskeret.”\nEn pilekurv med "kommianskringler", dvs. hårde kommenskringler, der kunne holde sig i længere tid.\nGrundplan af stuehusene på en bornholmsk gård og et husmandssted; henholdsvis Melstedgård i Østerlars og Ringebybro i Vestermarie. Køkken- og bryggersarealerne de to steder er fremhævet. Indretningerne er nogenlunde samtidige, o. 1870-1890; begge har mælkekælder/kammer, spisekamre, bageovne og køkken. Køkkenet er forholdsvis stort på husmandsstedet, til gengæld mangler her et bryggers. Begge steder er der muret komfur ind i den åbne skorsten. På husmandsstedet skyder bageovnen sig som en stor kuppel ud på siden af stuelængen; på Melstedgård er den bygget ind i stuelængen.\nBornholmernes "køkken" bestod fra gammel tid af flere forskellige rum, især på de største gårde: køkken, bryggers, spisekammer, melhus, mælkekælder. Det vi forstår ved et køkken var blot et lille rum, hvor man oprindelig havde sit åbne ildsted. Det kunne være fyldt med røg og det kunne være koldt og klamt om vinteren og var derfor kun et koge- og stegested med et træbord til afsætning. Opbevaring og tilberedning.\nDet ændrede sig helt i 1870'erne, hvor man så småt begyndte at anskaffe sig støbejernskomfurer. I begyndelsen bestod de blot af jernplader med kogeindretning, som blev muret ind i de åbne skorstene. Men i løbet af 1880’erne udviklede man et selvstændigt jernkomfur med tre til fire kogesteder, vandbeholder hvorfra man altid kunne hente varmt vand – hvis man huskede at fylde den op. Og ikke mindst var der en bageovn. Den var med til at revolutionere madlavningen. Nu kunne man nemt bage brød og kager, stege en steg, og da samtidig kødhakkeren var blevet almindelig, blev leverpostej og forloren hare hverdagsmad. Ligesom medisterpølse og frikadeller.\nDet meste arbejde foregik i det store bryggers. Her var vask, murkedler til opvarmning af vand samt den store bageovn. Herfra var der som regel udgang til gård og have, så man bl.a. nemt kunne komme til brønden. På mindre husmandssteder kunne de to rum være slået sammen, og her var bageovn og et åbent ildsted samlet i en skorsten.\nEt spisekammer var en vigtig del af datidens køkkenforhold. Her opbevaredes det man skulle bruge til "den smurte mad", smørrebrødet, og her stod man også ofte og arbejdede. De nordvendte, kølige mælkekældre kom til fra 1870'erne, da mejeribruget blev en vigtig indtægtskilde for bønderne.\nMelhuset eller melkammeret var ligeledes et rum, der indgik i køkkenfaciliteterne. Her opbevaredes de redskaber man brugte, når der skulle bages, her var sække med mel, der umiddelbart skulle bruges, her stod hjemkværnen til maling især af malt til ølbrygning og her kunne måske også gårdens sennepskværn være placeret. Det færdigbagte brød havde man på en særlig "brødbendel" på loftet.\nPå de større husmandssteder og på gårdene havde man kælder under salen; her opbevarede man saltet kød, salt sild, øl, forskellige grøntsager osv.\nTo af fotografen Valdemar Myhres folkelivsbilleder. Han fortalte i sine billeder - der gerne blev solgt som postkort - om livet i "gamle dage" set fra hans perspektiv, altså fra omkring 1900. Han elskede at spille teater og instruere og det bærer hans mange billeder i denne genre spor af. Billeder kunne være optaget i Listed, hvor søsteren Louise Myhre, g. Hansen boede på Listedgård. Ikke nødvendigvis der, men i nogle andre huse med passende "gammeldags" interiører.\nTil venstre står mor og datter ved en trætønde, en vaskebalje, måske lige ved et åbent ildsted, som dog tydeligvis ikke har været i brug i mange år.\nTil højre bliver der skænket kaffe, medens drengen får sig en fedtemad.\nEt køkken på Siemsens Gård i Svaneke. Det er køkkenets vinduesvæg vi ser med køkkenbordet med vask og vældevask. Vasken er lukket af en låge, således at køkkenbordet blev gjort længere. Tallerkenrækken af slutter køkkenbordet og bemærk hakkebrædtet med kant, der hænger under tallerkenrækken. Den brugte man især, når der skulle hakkes grønkål til grønlangkål eller grønkålssuppe. Men også når der skulle hakkes kød, fx til frikadeller eller lever til den populære og billige leverpostej, der blev almindelig efter at man fik installeret støbejernskomfurer med gode ovne i køkkenerne. Foto 1890erne. Fred. Jensen, Svaneke.\nBliklygte til tællelys, fuldstændig uundværlig, dengang man hverken havde petroleumslamper eller elektricitet. Den blev brugt, hvis man lige skulle i stalden efter mørkets frembrud, i kælderen, spisekammeret eller et af de andre rum, man ikke opholdt sig i til daglig.\nFotografen Valdemar Myhre fra Svaneke holdt meget af at besøge sin søster Louise På Listedgård i Listed, et lille fiskerleje nord for Svaneke. Hun havde sammen med sin mand overtaget svigerforældrenes gård og hægede om den gamle gård og dens gamle indretning. Ægteparret, der ikke fik børn, samlede på bornholmske antikviteter. Det gav broderen god mulighed for at tage nogle stemningsfulde billeder, som her i bryggerset med kig ind i folkestuen med klapborg og slagbænk. I bryggerset aner vi til venstre en murgryde med låget slået op. Og så kan man gå på opdagelse i de mange køkkensager, tragt og tællelysllygte til højre, rivejern, slev og pølsehorn til venstre og et væld af skåle, fade, flasker og krukker på reolen. Foto o. 1900. Privateje.\nHer er vi på besøg på en mindre ejendom et sted på Bornholm, 1910-1920'erne. Og det er selvfølgelig pandekager, kvinden bager på komfuret. Måske altid en populær ret, både som vi kender det med sukker eller syltetøj, altså som dessert, eller som middagsmad, fx med brune bønner i pandekagen. Ukendt fotograf BM.\nEt "rigtigt" bykøkken fra o. 1900. Det er "kogejomfruen" i Amtsgården i Storegade i Rønne. I sit gode køkken i gårdens nordre længe. Medhjælperen - med snavset og vådt forklæde - står beskedent i baggrunden. Der er kreeret store middage til gæsterne her, og mon ikke der et eller andet sted ligger et menukort fra et større selskab fra den tid? Groothoff var fx involveret i etableringen af den første bornholmske jernbanestrækning i 1900.\nDet er fru Eleonora Mathilde Christensen, f. i Nibe i 1866, d. i Rønne i 1949. Hun arbejdede som kogejomfru i Amtsgården i amtmands Groothoffs tid (1894-1902).\nI 1905 blev hun gift med Axel Michael Jespersen f. i Rønne 1872, d. i Rønne 1938. Han var maler på Hjorths Terracottafabrik. Men sammen startede de et pensionat og en viktualieforretning i Østergade 26, Rønne og senere bestyrede de slagteriets udsalg i Østergade 25. (Østergade har skiftet numre før Anden Verdenskrig. 26 var muligvis østhjørnet af Slippen?) Billedet på Bornholms Museum\nKaffebrygning ved komfuret, som er muret ind på pladsen for et åbent ildsted med stor røghætte. Gudhjem Museum. Privat fotoalbum. Ukendt proveniens. Det er et køkken i et større, ældre by- eller landhus, af "bykarakter".\nGammelt åbent ildsted, der senere har fået indmuret et jernkomfur. Fotografen er Svend Parksø, Rønne og han boede Storegade 81, nu Nørre Bakke 3, Rønne. Det var hans forældres ejendom. Moderen ses herunder i det moderniserede køkken med gaskomfur. Foto på BM.\nBornholms Maskinfabriks støbejernskomfur , fremstillet i årene omkring 1900. Komfurerne er særdeles driftsikre og forsynet med den bageovn, der ændrede madkulturen i sidste del af 1800-årene. Låget til højre dækker over en vandbeholder, så man altid kunne forsyne sig med varmt vand, hvis man huskede at fylde den op igen.\nFoto Svend Parksø - der har fotograferet sin mor i køkkenet. I hjemmet i Storegade i 1943’erne Måske har hun netop fået et tysk Junker & Ruh gaskomfur. Hun hed Ellen Marie Parksø og var født i 1889. Det fint broderede pyntehåndklæde til højre med hendes initialer dækker ganske sikkert for gasmåleren. Og så er hun ved at brygge en kande kaffe på sin ”Madam Blå”. Der er også kommet linoleum på gulvet ,det var nemt at holde. Jvnf. hendes gamle køkken, der ses her ovenfor til højre.\nJunker & Ruh gaskomfur, som ifølge fabrikkens egne reklamer var det bedst sælgende og gjorde arbejdet i køkkenet nemmere og enklere. Det blev produceret fra 1904.\nFlaskegas. Forhandler af kosangas i Klemensker, mekaniker Paul Kofoed i Brogade 8, Klemensker. Foto Algot 1952.


Biomax 10 solo ''mangler brændsel'' - Side 2 - Stoker Pro\nIndlæg af Falck » 06 jan 2015 09:46\nGår fyret istå ved lavlast er man nød til at hæve minimums ydelsen.\nHvis huset ikke kan bruge varmen så aktiver pausestop, eller evt sætte max ydelse ned, så fyret kommer til at køre mere ensartet.\nFor at sneglen skal doserer mere ensartet, så skal pille længden helst ikke være for lang, og gerne 6mm størelse.\nDet er iøvrigt vigtigt at røgrør over 30cm er isoleret, så der ikke tabes formeget temp til skorstenen...\nStyringen styre efter kedeltemperetur....\nDer er iøvrigt kommet nyt software v1,09\n(403.45 KiB) Downloadet 93 gange\nIndlæg af JimmiN25 » 06 jan 2015 14:03\nHej alle, og mange mange tak for alle de svar jeg har fået. Undskyld for ikke at melde tilbage, men der er ikke altid tid til det hele.\nFyret er stadig dybt elendigt, jeg har dog fået det til at køre. Men den eneste indstilling det har kørt mere end 1 dag på er ved 1,8 kg / T + 1250g / 200. Der lader det til at køre, men kan kun nå en kedel temp på 55-58 grader, som jo egentlig er relativt lav.\nDer er ikke træk stabilisator på fyret, men det er alene fordi jeg fik afvide i vvs eksperten, at denne aldrig kunne være grunden til mit problem med at den skrev ''mangler brændsel''.\nVi bruger dog i snit på ovenstående indstillinger ~40kg om dagen, hvilket for mig at høre er absurd når det ikke engang er rigtig koldt uden for, og ved ikke helt om det er normalt at bare sætte kedel temp ned på måske 45 grader i den her tid da det jo ikke er koldt?. Ved ikke lige hvordan jeg skal 'nedgradere' så den ikke anvender så mange piller, men samtidigt kan holde huset de der 20 grader ca med nuværende vejr.\nMen om fyret går i stå, eller hvad der sker er for mig uklart, vil her under liste de problemer fyret virker til at have.\n1: Lys sensoren bliver let beskidt (pillerne burde være af god kvalitet, da vi kender en del som har prøvet dem uden problemer)\n2: røret stopper pludselig bare til (skete tit med 8mm, kun 1 gang med de nye 6mm piller) altså hele røret + slangen + sneglen proppes bare da de ikke kan komme ud.\nI dette tilfælde har vi undersøge brænder huset, hvor der ingen piller er. Så det er på vej ned til det, at de pludselig stopper af en eller anden grund.\n3: Dette ved jeg ikke om er et problem, men vores retur er på 50 grader, når fyret er på 55-58 grader, men (nu har jeg self glemt hvad den hedder) den der gøgler som sender vandet rundt i huset, den køre nærmest non stop selv om der er fin varme på alle radiatore i huset, og kedlen er varm.\nMen med de nye indstillinger køre fyret på 100% konstant, det køre da... Men æder sku også en solid mængde piller for meget lidt varme Så pt ser det ud til at blive lige så dyrt som tidligere optænding.\nRøgrør er 60 cm ca, men ikke issoleret, dog er det et meget lille rum, og vi tænkte egentlig at den varme som måske udskilles der var med til at holde rummet frost frit. Men hvad skulle det behjælpe at det er issoleret? tænker varmen der når til det, er vel allerede tabt?.\nHar desuden et andet spørgsmål til alle, de der stave man smider i fyret (der er plads til 9 af dem, i følge hvad jeg fik afvide var de med til at holde på varmen og sende mindre til skorstenen). Hvor mange burde man have i af dem? der er pt 8 stks i af dem, og det er den eneste ting der aldrig er forsøgt ændret.\nIndlæg af Falck » 06 jan 2015 15:34\nTag lige og ring til mig istedetfor, så vi kan få styr på det, det duer jo ikke at det ikke køre\nIndlæg af JimmiN25 » 06 jan 2015 15:55\nEr desværre ikke ved fyret før imorgen aften, kan jeg give dig et kald der? kan ringe imellem 17-22 alt efter hvad tid der passer dig bedst.\nIndlæg af Falck » 06 jan 2015 16:59\nDu ringer bare :-)\nTilmeldt: 07 jan 2015 19:52\nIndlæg af Kristian Gjern » 07 jan 2015 20:17\nBiomax 15 årgang 11 2014\nArlam mangler brændsel\nDen første måned kørte den fejlfri, men så begyndte den at gå i arlarm mangler brændsel. Til sidst kunde den kun køre en halv time.\nDen blev simpelthen overfodret. Afvejningen ved opstart var 600 gram ved 200 doseringer. En kontrol afvejning viste at den nu gav 2050 g ved\nEfter at den korekte dosering er indtastet kører fyret 100 % ok Det skal bemærkes at det er samme pille fabrikat købt hos Xlbyg.\nDerfor mit råd afvej doseringen mindst 1 gang om ugen. Det gøres nemmest og hurtigst ved at sætte en spand under sneglens udløb.\nobs. mit fyr kører 65 grader ellers er det fabriksindstillinger.\nIndlæg af Falck » 09 jan 2015 13:58\nJimmiN25 skrev: Er desværre ikke ved fyret før imorgen aften, kan jeg give dig et kald der? kan ringe imellem 17-22 alt efter hvad tid der passer dig bedst.\nSyntes ikke jeg har hørt fra dig :-)\nTilmeldt: 17 jan 2015 11:27\nIndlæg af vibald » 18 jan 2015 15:14\nJeg havde samme problem, men efter at jeg satte minimums drift ned til 18%, kører det fint.\nTilmeldt: 13 apr 2015 10:59\nIndlæg af anjajensen » 13 apr 2015 11:14\nHej Jimmi hvad endte du med at Gøre. Vi har de samme problemer og er lige ved at opgive. Har snart prøvet alt.\nIndlæg af Falck » 13 apr 2015 14:45\nVi har lavet et nyt software, som klarer udbrændt problemet.\nHvis du sender en mail til mig på jf@vvs-eksperten.dk eller ringer til mig på 75890303, så løser vi opgaven.\nJeg har iøvrigt ikke hørt fra Jimmi endnu...overhovedet\nTime: 0.925s | Queries: 43 | Peak Memory Usage: 3.24 MiB


Spark opad! | Kommunistisk Parti\nVenstre har for alvor skudt gang i sin valgkampagne. Som altid er det de økonomisk svageste og velfærdssamfundets ydelser, som lægges for had. I en storstilet annoncekampagne fremhæver Venstre, at to kontanthjælpsmodtagere med tre børn kan modtage 454.215 kroner i kontanthjælp og sociale ydelser.\nIdeen er at skabe forargelse og et indtryk af, at der rundt omkring i Danmark lever familier, som uden at røre en finger modtager så store bidrag fra de offentlige kasser, at det ikke kan betale sig at arbejde.\nNår valget kommer, er der to veje vi kan sparke. Opad eller nedad. Venstre har valgt, og det har vi også.\nVenstre ønsker, at vi skal sammenligne de 454.215 kroner med bundlinjen på vores egen lønseddel. Men det kan man ikke! For det første fordi der er tale om to personer, og for det andet fordi der i beløbet er medregnet både kontanthjælp og sociale ydelser som børnecheck, boligsikring og tilskud til betaling af daginstitutioner. Lavtlønnede på arbejdsmarkedet vil få præcist de samme ydelser ud over deres løn.\nNæsten alle kontanthjælpsmodtagere får et større rådighedsbeløb, hvis det lykkes dem at få et arbejde. Hvis de to forældre i Venstres regneeksempel fik et arbejde på en lavtlønnet overenskomst, ville familien samlet set råde over mindst 24.000 kroner mere om året - efter skat.\nVenstre ved også meget vel, at man ikke kan modtage passiv forsørgelse på kontanthjælp. Man skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet og søge job. Og efter tre måneder bliver man sendt ud i de såkaldte nyttejob, hvor man skal arbejde uden at modtage en krone ud over kontanthjælpen.\nVenstre er ude i et beskidt politisk ærinde, som skal bruges til at bane vejen for nye nedskæringer af velfærden. Formålet er, at danskerne retter deres vrede og frustrationer mod samfundets aller svageste.\nHvis Venstre kommer tilbage på ministertaburetterne, vil de gennemføre nye skattelettelser til de rigeste. Det undgår vi kun, hvis de arbejdende, de arbejdsløse og kontanthjælpsmodtagerne finder sammen om fælles krav og sparker opad for at ramme den overklasse, som Venstre altid holder hånden over.


Rødder eller roderi | Information\nOm kunsten at leve som nomade. Om det daglige hamskifte og den fleksibilitet, der kræves af os\nJeg er et hjemstavnsmenneske. Jeg er aldrig den, der stormer hen til rejsebureauerne for at få fingrene i de seneste rejsekataloger. Og når de kommer ind gennem brevsprækken ryger katalogerne eller rejsetillægene gerne hen i dyngen af optændningspapir til kakkelovnen.\nJeg er heller aldrig den, der kigger efter temperaturer og flyvetider på tekst-tv eller på internettet. Jeg er aldrig den, der står forrest når man kan vinde en rejse for to til mere eksotiske himmelstrøg end de hjemlige.\nKun ganske få gange har jeg som turist været udenlands. Jeg har aldrig foretaget den intellektuelle dannelsesrejse, og har aldrig mærket den verden, som rejsekatalogerne, TV-avisen, pressen, mine kollegaer, mine venner og nærmeste eller min familie har fortalt så varmt om.\nMen hvor tryg og immobil en tilværelsen jeg end forsøger at skabe, så er jeg dømt til et liv som omstrejfer.  Jeg er en nomade i en verden befolket af nomader.\nIdeen med at forstå nomaden som et billede på mennesket i verden, hvor det globale, det lokale og det individuelle så at sige smelter sammen, er ikke ny.\nDen tyske sociolog Georg Simmel tegnede allerede i begyndelsen af det 20. århundrede et billede af et kosmopolitisk bymenneske, der måtte leve med erfaringen at være Fremmed i ellers velkendte omgivelser.\nGodt nok brugte Simmel hovedsageligt billedet af den Fremmede på den klassiske handelsrejsende, der i koloni- og industrialiseringstiden søgte ud i verden for at skabe økonomisk vækst og national ekspansion. For Simmel var den Fremmede altså ikke nogen fredsommelig turist med en gevaldig udlængsel og trang til at forbruge overskudet af husholdningsøkonomien.\nPointen i Simmels beskrivelse af det moderne bymenneske er dog, at byen så at sige ændrer menneskets psykologi: Bylivet gør mennesket blasert, indesluttet og reserveret.\nDen amerikanske jurist David Riesman beskrev over et halvt århundrede senere det gruppestyrede menneske. I nogle versioner er denne social-psykologiske karaktertype blevet fremstillet som en kamæleon  i særdeleshed i de postmoderne 80ere, hvor forbrug, livsstil og mode var det, der fik det hele til at hænge sammen.  Du er, hvad du forbruger!\nRiesman havde, ligesom Simmel, ikke stor tiltro til, at en sådan rastløs mennesketype ville være noget entydigt godt for udviklingen; hverken den sociale, den økonomiske eller den kulturelle. Man kan sige, at Riesmans ide om det gruppestyrede menneske pegede på en bestemt måde at forholde sig til omverden på; åben, søgende og fleksibel som et biologisk gyroskop! Men som så mange andre, var også Riesman meget bekymret over det narcissistiske eller selviagttagende element, en sådan karaktertype var bygget op omkring.\nI vor digitale tidsalder er det muligt at finde en radikal, omend virtuel form for denne kamæleonske levevis: Morphing. En forvandling eller komplet metamorfose, hvor spørgsmålet om hvem denne person oprindeligt var ikke længere er relevant.\nOriginaler viger for kopier, og kopier for variationer. I den virkelige verden har dette vist sig som en indbringende forretning for hele krop-og-kød industrien, der med kosmetik, kirurgi og genetik kan tilbyde mennesket et reelt hamskifte.\nI vores samfund betyder ord som fleksibilitet og mobilitet noget positivt. I hvert fald som skueværdier. At være fleksibel er blandt andet at kunne skifte ham, fagligt såvel som personligt, lidt afhængig af om der sigtes efter kompetencer eller kvalifikationer.\nDet er dog endnu ikke blevet en norm, blandt andet fordi det kan være svært at måle fleksibilitet. Er det at hente kaffe, selvom man er direktør. Eller er det at kunne træffe organisatorisk beslutninger om fremtiden, selvom man bare er grøn konsulent og ny i firmaet.\nMan kunne spørge, om fleksibiltet overhovedet er noget der bliver set op til, når det kommer til stykke. Er den fleksible højere lønnet for sit empatiske kamælon-væsen? Eller bærer fleksibiliteten lønnen i sig selv?\nPå det kulturelle marked har kulturforskere og mediefolk været meget interesserede i at finde ud af, hvordan zappere tænker. Det zappende  eller shoppende  menneske er flanøren; den rastløse og nydende iagttager, der omgående søger nye kanaler eller indtryk, hvis de dekodede signaler ikke lige er interessante, underholdende eller på anden vis tiltalende.\nSom menneske er zapperen naturligvis ikke et direkte modstykke til hverken den Fremmede, det gruppestyrede eller det fleksible menneske. Det er en anden form for bevægelse og rastløshed denne type repræsenterer; men alligevel en type der altid er på vej, rastløs efter at møde noget nyt.\nVi lever i nomadens tidsalder! Hvad enten vi er handelsrejsende, bymenneske, turist, zapper, kamæleon, flygtning, indvandrer, kosmopolit eller vagabond. Vi er alle på vej et sted hen, økonomisk, socialt og kulturelt.\nVi er nomader, også selvom vi ikke føler, at vi flytter os. Vi er rastløse, og i en vis forstand retsløse. Vi er børn af en tid, hvor rødder enten graves op eller gødes med vækstfremmende pesticider; der utilsigtet fremtvinger mutation. Vores forestillinger om rødder undergår en forvandling, de morpher. Og på den måde er der rod i det med rødderne.\nSelvfølgelig er alting langt fra så flydende, foranderligt og fleksibelt. Følelsen af valgfrihed eller af valgtvang er ikke fordelt solidarisk noget sted på denne klode.\nOg det ville også være urimeligt at sammenligne flygtninge og andre mennesker tvunget i asyl med handelsrejsende, turister og andet kosmopolitisk godtfolk.\nMen det ændrer ikke noget ved, at disse netop deler samme kulturelle grundlag, hvad enten der er tale om valg eller tvang: Rod og rastløshed! Den eksistentielle luksus at kunne betegne sig selv som native  oprindelig eller indfødt  er naturligvis prisværdig. Men samtidig en illusion. Men er det at være nomade af væsen overhovedet et problem? Det er det naturligvis al den tid, at det er den bosatte, der laver de sociale og kulturelle spilleregler.\nFilosoffen Arno Victor Nielsen har beskrevet dette problem som en grundlæggende konflikt, der har en meget lang historie. Kampen mellem den bosatte og nomaden, mellem jordejeren og den omstrejfende har stået på i flere tusinde år.\nVi kender historien fra Bibelen og fra litteraturen. Vi kender den fra de mange Hollywood-produktioner, hvor den Fremmede kommer til byen, rydder op i den skrantende sociale orden, men er nødt til at rejse videre for netop ikke at true den orden, han har været med til at skabe. Men her er nomaden en helt, og det har været kulturindustriens store gevinst at kunne morphe den kulturelt og socialt set ubestemmelige karakter til noget acceptabelt. Den Fremmede er en ven.\nMen, sagt med en kliche, det er kun i filmens verden, at dette billede holder. Knapt et århundredes mytemageri har ikke kunnet fjerne det kulturelle ubehag, som nomaden vækker. Nomaden er som en socialantropologisk Joker; ubestemmlig, upålidelig og i en vis forstand ustyrlig. I en fordomsfuld udgave, en kulturel og social sigøjner.\nVi lever i nomadens tidsalder, og det er et problem. For det første fordi de tre former for nomadiske trækarter  turisten, forretningsmanden og flygtningen  gør det svært at føre en holdbar politik på nationalt plan.\nMan kan sige, at der er stor forskel på de politikker, som er nødvendige for at kunne forholde sig til disse nomadetyper. Skal man hjælpe  eller investere  herhjemme eller et andet sted på kloden, for at opnå balance, stabilitet og grundlag for vækst! For det andet er det et problem, fordi et vestligt dannelsesideal stadig bygger på forestillingen om det rationelle og rodfæstede subjekt.\nMen hvornår er et menneske dannet? Når han eller hun har slået rod, og tøjlet sin ungdommelige rastløshed? Når musik og tøjsmag holder i mere end to måneder? Når de materielle sider af hverdagen fylder godt i husholdningsøkonomien? Eller er man først dannet, når man er i bevægelse, eller i læreproces?\nEndelig er det et problem, at vi lever i nomadens tidsalder, netop fordi vi ved det. Vi holder fast i forestillingen om vores livshistoriske forankring til et sted, selvom vi godt kan mærke, at der er rod i det med rødderne.\nVi vil gerne bosætte os, men er hele tiden på vej andre steder hen. Og i stedet forsøger vi at finde ro i rastløsheden. Vi udpeger De Andre som i hvert fald ikke hører til her, og skaber i flok en forestilling om rødder.\nDen engelske popstjerne Paul Young sang for knap 20 år siden, »Wherever I lay my hat, thats my home«. Som et tegn på nomadens tidsalder ligger der formodentlig en god portion postmoderne og liberal ideologi gemt i teksten: Det er mig, der sætter min hat som jeg vil, hvor jeg vil.\nMen er situationen i virkeligheden ikke en anden? Er en sådan populær udgave af den romantiske forestilling om den omstrejfende (forbruger) ikke blot udtryk for en overlevelsesstrategi? Er det ikke bare en kæk lille besværgelse, som vi bruger til at bilde os selv ind, at vi har magt til at gøre denne hypermobile tilstand holdbar og udholdelig? Netop fordi vi har vænnet os til tanken om, at vi hver især har råderet over vores eget liv?\nVi lever i en tid, hvor vi alle konstant er undercover. Vi maskerer os som bosættere; vi markerer vores grænse mellem det private og det offentlige. Vi opfører dagligt det urgamle skuespil mellem bosættere og landflygtige. Og netop derfor har vi meget svært ved at integrere:\nKunsten at leve som nomade blandt nomader.\n*Tem Frank Andersen er forskningsstipendiat ved Videncenter for Læreprocesser, Aalborg Universitets Center\npsykologiTV-avisenvalgfilosofiflygtninge og asylforbruggenetikhistorieinternettetøkonomisk vækstlivsstilmarkedmodemusik\nGeorg SimmelPaul Young


Bedemand på Vesterbro - Begravelse på Vesterbro - Danbegravelse\nBillig Bedemand på\nDanbegravelse, som bedemand på Vesterbro, er behjælpelige med alt praktisk hvis du har mistet en af dine kære. Vi hjælper dig med en kirkelig begravelse, bisættelse eller askespredning.\nDanbegravelse som bedemand er op til 40% billigere i forhold til andre bedemænd på Vesterbro.\nHvis du har brug for en bedemand på Vesterbro eller omegn vil Danbegravelse hjælpe dig med en kirkelige begravelse, bisættelse eller askespredning. Hos Danbegravelse vægter vi god service højt og ønsker, at give både en god service af høj kvalitet til en billig pris. Du får mulighed for at spare op til 40% i forhold til prisen ved en traditionel bedemandsforretning.\nMed os som bedemand på Vesterbro er det afdødes og dine ønsker, der skal opfyldes.\nHvis det er ønsket med en kirkelig begravelse eller bisættelse er det muligt at finde følgende kirker på Vesterbro:\nKristkirken er opført omkring år 1898-1900 og holder til ved Enghave Plads. Det er en kirke, der bestræber sig på at være et trygt sted for især unge og børn. Mariakirken har beliggenhed på Istedgade og blev indviet i maj år 1909. Kirken har førhen haft mange flere siddepladser end de 500 den rummer i dag - faktisk har der været over 1000 siddepladser, hvilket skyldes en ombygning. Kirken er ligesom de andre kirker en del af Folkekirken Vesterbro, som tæller 7 kirker for beboerne på Vesterbro.\nSankt Matthæus Kirke findes midt på Vesterbro og er ligeledes den ældste og største kirke i sognet, hvilket har givet den kælenavnet 'Vesterbro Domkirke'. Kirken er opført tilbage i år 1879-1880 og var den eneste kirke på Vesterbro frem til midten af 1890'erne. Efter en befolkningstilvækst blev Eliaskirken bygget og indviet i år 1908. Eliaskirken skiller sig ud i gadebilledet med den brede stentrappe fra torvet.\nDe fire nævnte kirker er alle beliggende i Vesterbro Sogn og Københavns Kommune.\nSom bedemand på Vesterbro, vil Danbegravelse kunne løse alle de praktiske opgaver der måtte forekomme.\nDet kan være forskelligt hvilket sogn man tilhører, men det er muligt at undersøge inde på sogn.dk. Det vil som udgangspunkt være afdødes bopæl der afgør hvilket sogn man tilhører.\nØnskes ingen af de løsninger kan man få asken spredt ud over vandet, dog er der praktiske ting at forholde sig til inden dette kan lade sig gøre. Alle de praktiske ting vil Danbegravelse, som bedemand på Vesterbro, sikre al tilladelse til heromkring efter eget ønske. Vi sikrer at du som pårørende får en bedre oplevelse i en svær tid.\nBestil din bedemand på Vesterbro\nPrisen er billig og kvaliteten er høj! Danbegravelse er en serviceminded bedemand på Vesterbro, hvor prisen er gennemskuelig og baseret på forskellige basispakker. Det er muligt at gøre tilvalg hvis det ønskes. Læs mere om priserne på begravelse og bisættelse på Vesterbro nedenfor:\nHvad koster en begravelse på Vesterbro?\nHvad koster en bisættelse på Vesterbro?\nHvad koster en askespredning på Vesterbro?\nHvad koster en bisættelse uden ceremoni på Vesterbro?\nDu er også altid velkommen til at kontakt os på telefon 72302091 for en uforpligtende snak og beregning af pris på den afsked, som du har i tankerne. Du kan ligeledes benytte vores online prisberegner. Vi ser frem til at være behjælpelige som din bedemand på Vesterbro.


Nyt koncept på genbrugsstation skal få borgere til at genbruge mere: "Det er genialt" | TV 2 Lorry\nI Københavns Kommune forsøger man nu at få flere til at genbruge deres ting ved at nytænke måden, man bruger genbrugsstationer på.\nEn ny såkaldt delecentral skal gøre det nemmere at genbruge i stedet for at smide ting i storskrald.\n10. okt 2021, kl. 08:44\nLeder du efter en ny lampe, et tæppe eller et sæt havestole?\nSå kan du tage en tur forbi genbrugsstationen i Vermlandsgade på Amager.\nHer er der netop åbnet en ny delezone på hele 500 kvadratmeter.\nI zonen kan man aflevere og tage gode genbrugsting helt gratis.\nIfølge Mikkel Stenbæk Hansen, der er enhedschef i Teknik- og Miljøforvaltningen i Københavns Kommune, er formålet er at få flere til at genbruge ting.\n- I Københavns Kommune har vi en ambition om, at vi skal genbruge meget mere. Sådan som det er i dag, er der desværre mange gode ting, der ryger ud til genanvendelse eller forbrænding, og det vil vi gerne gøre tilgængeligt for borgerne at komme til genbrug. Det skal være nemt, meget nemmere, end det er i dag, siger han.\nMikkel Stenbæk Hansen fra Københavns Kommune er rigtig glad for, at det nye koncept er indviet.\nDe besøgende skal fremadrettet navigere efter to farver. Selve området for genbrugsting er markeret med en genkendelig lysegrøn farve, hvorimod den del af genbrugsstationen, hvor man eksempelvis dumper genanvendeligt materiale, er mørkegrønt.\nquote Det, der viser sig som gode ting og som har virket, kan vi implementere på de andre pladser.\nJacob Simonsen, Direktør, Amager Ressourcecenter\nDertil er selve genbrugstingene sorteret efter kategorier såsom møbler, alt til haven, lamper, legetøj og stuen.\nEt koncept de besøgende også er fan af.\n- Det er fedt. Jeg ved jo godt, det har eksisteret i et mindre format, men det er rigtigt fint, at man nemmere kan bytte, siger Mimi Høier fra Amager, der netop har fundet en metalstol, hun vil have med hjem fra delezonen.\n- Det er genialt og ret fedt, siger Frederik Svedegaard fra København, som også var ude at se på sagerne i det nye område.\nMimi Høier er blandt de første besøgende, og hun var heldig at få en stol med sig hjem.\nProjektet er udviklet i samarbejde med Amager Ressourcecenter, der driver kommunens fem genbrugsstationer.\nDer er i første omgang tale om et testforsøg, som skal evalueres om et år.\nOg som, ifølge direktør for Amager Ressourcecenter, måske kan blive en del af flere genbrugsstationer.\n- Det, der viser sig som gode ting og som har virket, kan vi implementere på de andre pladser, vi også har, og det, der ikke gør, skal vi selvfølgelig ikke føre videre, siger direktør for Amager Ressourcecenter, Jacob Simonsen.\nJacob Simonsen fra ARC er spændt på, hvordan den nye del af genbrugsstationen bliver brugt.


september 2019 – Rasmuss.dk\nUdgivet den 21. september 2019 24. november 2019\nAldrig mere Venstre\nDet må være konklusionen ovenpå dagens formandsvalg, da partiet optræder som medløber for højreekstremismen. De midtsøgende kræfter i partiet er sat skakmat, efter den markante profil på højrefløjen, Inger Støjberg, med et overbevisende flertal blev valgt til næstformand. Hun læner sig flittigt op ad de national konservative strømninger i samfundet, hvilket Jacob Ellemann også selv synes at gøre. Hans invitation til de radikale fremmedhadere på højrefløjen, og de national konservative kræfter i både DF, De Konservative, og Ny Borgerlige, som repræsenterer den ekstreme højrefløj i Danmark, og som har grobund i dele af eliten og på landet, er en bemærkelsesværdig og ensidig politisk kurs, som i den ny Venstreledelse synes at være den fortrukne? Hvis strammer fløjen i partiet er nutidens Venstre, så er svaret aldrig mere Venstre.\nKommentar. Venstres problem er baglandet. Et ukendt antal delegerede er stærkt utilfredse med både Kristian Jensen og Lars Lykke Rasmussen. I Jylland ønsker mange et tættere samarbejde med det ekstreme højre, og det er to vidt forskellige livssyn Venstres delegerede repræsenterer. Om Jacob Ellemann kan forene de to strømninger er det svært at spå om, men de er så modsatrettede at det er uforståeligt de kan repræsenteres i et og samme parti. Efter valget af gruppeformand synes partiets linje at byde på topstyring, mens retningen ukendt, og det kan hurtigt ende med partiet er på vej til at spille sig selv af banen, da de vil gabe over for mange modsatrettede politik områder.