bliv køreklar igen efter en voldsom oplevelse Branchearbejdsmiljørådet for transport og engros - PDF\nDownload "bliv køreklar igen efter en voldsom oplevelse Branchearbejdsmiljørådet for transport og engros"\n1 bliv køreklar igen efter en voldsom oplevelse Branchearbejdsmiljørådet for transport og engros\n2 Bliv køreklar igen - efter en voldsom oplevelse/hændelse Indhold Indledning Hvad er en voldsom oplevelse/hændelse?... 3 Reaktioner efter en voldsom oplevelse/hændelse.. 5 Hvad kan du selv gøre for at komme videre?... 6 Hvad kan kolleger og familie gøre?... 7 Hvad kan leder og arbejdsmiljørepræsentant gøre? 8 Kort sagt.... 9\n3 bliv køreklar Indledning Chaufførjobbet er et selvstændigt job. Det er en god oplevelse at være ansvarlig for eget køretøj. Er passagerer og kunder glade? Er køretøjet vedligeholdt? Er omgangstonen god? Så er der mange gode grunde til at være godt tilfreds med sit job. Der er meget godt ved jobbet, som gør, at mange bliver i jobbet i mange år. Der kan dog også være situationer med vrede passagerer, sure cyklister, overfald, ulykker eller farlige ture i berygtede kvarterer, som gør, at man som chauffør kan opleve forskellige voldsomme hændelser, som i større eller mindre grad kan sætte deres spor. Hvor store spor oplevelserne sætter er meget forskelligt fra person til person og fra situation til situation. Derfor bør man selv - ligesom ens leder, kolleger og familie - holde et godt øje med reaktionerne efter en voldsom oplevelse, uanset om den har været voldelig og fysisk eller blot har bestået af vrede ord og trusler. Denne værktøjskasse vil beskrive, hvilke reaktioner man kan møde hos sig selv efter en voldsom oplevelse. Den vil fortælle, hvad man selv kan gøre for at komme godt gennem oplevelsen, og hvad kolleger, leder og familie kan holde øje med og gribe ind overfor. Målet er at sikre, at de voldsomme oplevelser bliver behandlet på en måde, så chaufføren trygt og sikkert igen har lyst til at sætte sig bag rattet og køre videre. Hjælp os med at gøre materialerne bedre! BAR transport og engros anvender brugernes bedømmelse af materialerne til at blive bedre. Materialerne evalueres i en vis periode efter deres offentliggørelse. Alle kan bidrage til evalueringen på hjemmesiden 1\n4 Bliv køreklar igen - efter en voldsom oplevelse/hændelse Knytnæver på ruden Der holdt en bil parkeret på det stoppested, han blinkede ind til. Han var allerede flere minutter forsinket, passagererne havde rejst sig og ventede utålmodigt på at komme af, og derfor dyttede han. En gang, to gange og tre gange. Bilen flyttede sig ikke, men pludselig fór føreren ud, løb direkte hen mod hans chaufførvindue og hamrede knytnæverne mod det. Ruden gav sig, han flyttede sig væk fra sædet, mens manden blev ved at råbe, slå og true med at smadre ruden og ham. Kvinden fra passagersædet fik til sidst hevet manden ind i bilen, som kørte væk. Palle rystede og havde kvalme, men han kørte ind til stoppestedet, satte passagererne af og kørte sin tur færdig. Da han kommer tilbage til kaffestuen, ryster han stadig, og hans stemme dirrer, da han fortæller de to kolleger i kaffestuen om oplevelsen: Jeg var bange for, at han ville smadre ruden og banke mig, siger han, inden han pakker sine ting sammen og kører hjem. 2\n5 bliv køreklar Hvad er en voldsom oplevelse/hændelse? For chauffører ved gods- og persontransport vil en voldsom hændelse typisk være: Fysisk vold, hvor chaufføren bliver overfaldet af kunder eller slået ned ved røveri Mundtlige trusler og skældsord fra vrede kunder, cyklister eller andre trafikanter At overvære voldelige overfald eller en trafikulykke At chaufføren selv er involveret i en trafikulykke. Det er meget forskelligt fra menneske til menneske, hvordan man oplever en voldsom hændelse. Nogle reagerer meget lidt på et voldeligt overfald, mens andre kan reagere voldsomt på mundtlige trusler og ubehagelige skældsord. Voldsomme hændelser kan være mange forskellige situationer, og det er forskelligt, hvad man opfatter som voldsomt. 3\n6 Bliv køreklar igen - efter en voldsom oplevelse/hændelse Stadig forskrækket Jens har læsset varer af og er ved at låse porten til butikkens lagerområde, da en bil med to personer kører hen mod ham. Han går bag om lastbilen, låser den og bevæger sig op mod førerhuset. Vil du ikke lige lukke os ind, vi skal også ind og aflevere varer, men har glemt nøglen, siger en af mændene i bilen. Jeg må desværre ikke, det har vi strenge ordrer på, siger Jens venligt og vil åbne døren til førerhuset. Han mærker et slag og spark i ryggen, og han når slet ikke at tænke eller reagere, inden mændene løber tilbage til bilen og kører væk. Han kører til politiet for at anmelde overfaldet og derefter på skadestuen, inden han kører sin tur færdig. Han taler slet ikke med de andre på arbejdet om hændelsen. Og efter få dage er han tilbage på job: Jeg er begyndt at reagere meget voldsomt på lyde, når jeg går rundt i morgenmørket og læsser varer af. Og jeg bliver stadig forskrækket og spjætter, hvis en ansat er mødt tidligt og siger godmorgen til mig, fortæller Jens. 4\n7 bliv køreklar Reaktioner efter en voldsom oplevelse/hændelse Lige efter en voldsom hændelse vil de allerfleste mennesker være i chok, og de typiske reaktioner kan være: Oplevelsen kan føles uvirkelig og tåget for dig Din tidsfornemmelse kan svigte Der kan være ting, som du har svært ved at huske Du kan have kraftig hjertebanken, kvalme, fryse og føle dig svimmel Du kan være bange for at være alene og have særligt brug for at være sammen med andre. I dagene og ugerne efter arbejder dit hoved og din krop på højtryk for at komme gennem oplevelsen: Du tænker ofte på oplevelsen og kan føle skyld og tænke: Hvorfor gjorde jeg ikke bare sådan? Du kan sove dårligt og føle dig træt Du kan have svært ved at huske og koncentrere dig, og du får måske ikke lavet så meget Du kan føle dig trist og kan have en kort lunte, så du let bliver irriteret og vred. Men mennesker reagerer forskelligt, og nogle har måske andre eller kun enkelte reaktioner. Når der er sket en voldsom hændelse, skal der tages stilling til, om den berørte kan køre videre, og hvem der i givet fald skal overtage kørslen. Det er helt almindeligt, at kroppen reagerer på en unormal hændelse som overfald eller trusler. 5\n8 Bliv køreklar igen - efter en voldsom oplevelse/hændelse Hvad kan du selv gøre for at komme videre? I langt de fleste tilfælde kan du selv med støtte og hjælp fra familie og venner komme gennem en voldsom hændelse og efterhånden vende tilbage til en normal hverdag. Her er nogle få ting, som kan hjælpe dig på vej: Accepter, at det er normalt, at du reagerer på den voldsomme oplevelse Tal med kolleger, venner og familie om oplevelsen og om, hvordan du har det Hold fast i hverdagen og stå eksempelvis op til sædvanlig tid, gå tur med hunden, se familie og venner Dyrk motion eller gå en lang tur Gør nogle ting som du godt kan lide Undgå alkohol. Nogle oplevelser kan dog være så voldsomme, at det kan være svært selv at komme gennem dem. Hvis reaktionerne stadig er kraftige efter en uge, skal du bede om hjælp fra en læge eller psykolog. 6\n9 bliv køreklar Hvad kan kolleger og familie gøre? Lige efter den voldsomme oplevelse kan venner og familie hjælpe ved at: Lytte til den berørte og tale om oplevelsen uden at komme med for mange gode råd Som hovedregel - undgå at lave sjov med oplevelsen eller slå den hen ved eksempelvis at sige: Det skal nok gå over Hjælp med at køre den berørte hjem og sørg for, at der er nogen hjemme. I dagene og ugerne efter kan familie og venner hjælpe ved at: Spørge til, hvordan det går. De fleste bliver glade for, at andre viser interesse for, hvordan de har det Spørge om der er noget, du kan hjælpe med Holde øje med, om den berørte opfører sig anderledes. I så fald kan man råde til at søge professionel hjælp fra egen læge eller psykolog. 7 Den bedste hjælp du kan give er: Hold ud, hold af, hold kæft!\n10 Bliv køreklar igen - efter en voldsom oplevelse/hændelse Hvad kan leder og arbejdsmiljørepræsentant gøre? Først og fremmest kan en kort og konkret beredskabsplan være med til at sikre mest mulig ro omkring en voldsom oplevelse. Beredskabsplanen bør beskrive, hvad man gør ved en voldsom hændelse, og hvor man kan få hjælp. Det er vigtigt, at beredskabsplanen er tilpasset den enkelte virksomhed. Her er et par gode råd til, hvad leder og arbejdsmiljørepræsentant kan hjælpe med efter en voldsom oplevelse: Sæt beredskabsplanen i værk Sørg for hurtigst muligt at mødes med den berørte Sørg for krisehjælp, hvis der er behov for det Vis omsorg og tal om oplevelsen Hjælp med at anmelde oplevelsen Informer de øvrige medarbejdere. I tiden efter: Spørg af og til, hvordan det går Undersøg, om der er brug for at tilpasse jobbet i en periode med eksempelvis kortere arbejdstid, andre ruter eller ved at få en kollega med på turen Sørg for, at arbejdsmiljøgruppen registrerer den voldsomme hændelse og overvejer, om det kan forebygges, at der opstår lignende situationer. 8\n11 bliv køreklar Kort sagt Hvis du er ude for en voldsom oplevelse, er det helt normalt at reagere på den unormale oplevelse. Du kan hjælpe dig selv ved at acceptere, at du reagerer og ved at tale om oplevelsen, dyrke motion og gøre ting, du kan lide. Dine kolleger, venner og familie kan hjælpe ved at være sammen med dig, tale med dig om oplevelsen og hjælpe med praktiske ting. Nogle hændelser kan dog gribe så voldsomt ind i et menneskes liv, at der er brug for professionel hjælp. Hvis reaktionerne stadig er kraftige efter en uge, skal du bede om hjælp fra en læge eller psykolog. Din leder og arbejdsmiljørepræsentant kan støtte dig ved at have en kort og konkret beredskabsplan og ved at tale med dig og se på mulighederne for at tilpasse arbejdet, så du trygt kan vende tilbage til jobbet. 9\n12 Bliv køreklar igen - efter en voldsom oplevelse/hændelse På de næste sider er der en række eksempler på beredskabsplan og retningslinjer i forbindelse med alvorlige hændelser. Forslagene ligger også på som Word-filer, som I nemt kan tilpasse og rette i, så de passer til forholdene i jeres virksomhed. Forslag til en politik for håndtering af voldsomme hændelser Her finder I en kort tekst som præsentation til virksomhedens politik for håndtering af voldsomme hændelser. I dokumentet kan I tilføje virksomhedsnavn og kontaktperson. I... vil vi gerne sikre, at der er et godt og trygt arbejdsmiljø. Alligevel vil det kunne ske, at en medarbejder kommer ud for en voldsom hændelse. Det kan være forsøg på røveri, at være involveret i en større trafikulykke eller at være den første på et ulykkessted. Vi vil gerne sikre os, at der bliver taget godt hånd om medarbejderen i sådan en situation, og derfor har vi lavet nogle retningslinjer for, hvordan vi her i virksomheden forholder os overfor medarbejdere, der har været udsat for en voldsom hændelse. Retningslinjerne omfatter beredskab for psykisk førstehjælp, retningslinjer til chaufføren og et skema til arbejdsmiljøorganisationens registrering af voldsomme hændelser, og du kan finde dem på... (intranettet, i APV mappen eller?). Du er velkommen til at kontakte..., hvis du har spørgsmål til retningslinjerne. Anmeldelse af en voldsom hændelse som en arbejdsulykke Her finder I en vejledning i punktform over, hvordan arbejdsgiveren skal anmelde en voldsom hændelse eller en arbejdsulykke. Vær opmærksom på, at det kan være en god idé at anmelde, selvom der ikke er fravær. 10\n13 bliv køreklar Ved fravær mere end én dag udover den dag, hvor den voldsomme hændelse er sket, har arbejdsgiver pligt til at: Lave en intern registrering Anmelde hændelsen til Arbejdstilsynet (f.eks. via EASY) Anmelde hændelsen til arbejdspladsens forsikringsselskab (arbejdsskadeforsikring f.eks. via EASY) Hvis der forventes at være behov for efterfølgende behandling, skal hændelsen anmeldes til forsikringsselskabet, selvom der ikke har været fravær. Ved en hændelse uden fravær udover den dag, hvor den voldsomme hændelse er sket, anbefales det, at: Lave en intern registrering Anmelde hændelsen til arbejdspladsens forsikringsselskab (arbejdsskadeforsikring f.eks. via EASY) Medarbejderen kontakter egen læge og eventuelt politiet for at anmelde hændelsen. Desuden anbefales det, at den involverede medarbejder: Kontakter egen læge Eventuelt anmelder hændelsen til politiet. Ovennævnte skal ske inden ni dage efter første fraværsdag. Vær opmærksom på forældelsesfrist på 12 måneder. Til arbejdsmiljøorganisationen Her finder I en vejledning til, hvordan virksomhedens arbejdsmiljøorganisation bør registrere og håndtere en voldsom hændelse. I finder desuden et skema, som arbejdsmiljøorganisationen kan bruge i registreringen, så alle oplysninger omkring hændelsen bliver noteret. Arbejdsmiljøorganisationen bør altid registrere en voldsom hændelse Arbejdsmiljøorganisationen anbefales at registrere og analysere voldsomme episoder på arbejdspladsen. Registrering og analyse af traumatiske hændelser skaber synlighed og kan efterfølgende være med til at forebygge yderligere lignende hændelser på arbejdspladsen. Denne dokumentation er samtidig nødvendig, hvis der opstår senfølger. Et registreringsskema kan se ud som skemaet på næste side: 11\n14 Bliv køreklar igen - efter en voldsom oplevelse/hændelse Arbejdsmiljøorganisationens egen registrering af voldsomme hændelser Den involverede medarbejder: Navn: CPR-nr.: En beskrivelse af episoden: Hvornår: Hvor: Hvad skete der: Hvem der var til stede: Skadens art: Der er søgt professionel hjælp hos: Anmeldelse af episoden er sket til: Arbejdstilsynet: Arbejdspladsens forsikringsselskab: Eventuelt egen læge: Eventuelt politi: Hvordan forebygges lignende episoder: Registreringsskemaet er udfyldt af: (Gem kopi af anmeldelsen). Navn: Dato: 12\n15 bliv køreklar Til chaufføren Det er vigtigt, at chaufføren har kendskab til, hvordan han skal alarmere og orientere virksomheden, hvis han oplever en ulykke, voldsom hændelse eller brand. Det kan ske ved, at der printes et kort i kreditkortstørrelse med vigtige telefonnumre. Teksten kan printes fra BAR transport og engros hjemmeside og tilpasses virksomheden. Har du oplevet noget voldsomt? Ring til din leder Bed om hjælp Tal om oplevelsen. Telefonnummer i nødstilfælde: Almindelige reaktioner på en voldsom oplevelse: Situationen opleves uvirkelig Der er huller i din hukommelse Tidsfornemmelsen er væk Du har hjertebanken, kvalme, fryser og er svimmel Det er ubehageligt at være alene. 13\n16 Bliv køreklar igen - efter en voldsom oplevelse/hændelse Beredskab for psykisk førstehjælp Her finder I en beredskabsplan for psykisk førstehjælp. Planen skal sættes i værk, hvis nogen på virksomheden har været ude for en voldsom hændelse eller ulykke. Arket kan printes, hvorefter virksomheden kan notere kontaktpersoner og eventuelt adgang til psykologisk krisehjælp. Der skal tages stilling til, om den berørte kan køre videre, og hvem der i givet fald overtager kørslen. Beredskabsplanen indeholder desuden en kort gennemgang af normale reaktioner på voldsomme hændelser samt gode råd til, hvad der kan hjælpe den berørte. Udføres af: Få et overblik over hvem der er berørt af hændelsen. Sørg for, at den eller de berørte kommer væk fra ulykkestedet, og at der så vidt muligt er fred og ro omkring dem. Sørg for, at den eller de berørte ikke er alene. Kontakt efterfølgende hovedkontor ved: Navn: Telefonnummer: 14\n17 bliv køreklar Værd at vide om reaktioner på voldsomme hændelser Det er forskelligt, hvordan mennesker reagerer på en voldsom hændelse. Mennesker reagerer ofte ved at have usædvanlige og stærke psykiske og fysiske reaktioner i en periode. Det er ikke et tegn på svaghed, eller at man er ved at blive skør, hvis man får disse reaktioner. Lige efter en hændelse kan hele oplevelsen føles uvirkelig, tidsfornemmelsen kan svigte, man kan føle kraftig hjertebanken, kvalme, kulde og svimmelhed. Man kan være bange for at være alene og have særlig brug for støtte fra andre. I dagene og ugerne efter kommer der ofte tanker og fantasier om det, som er sket. Man kan genopleve hændelsen og være rastløs, trist og have svært ved at spise og sove. Dette er almindelige reaktioner på en voldsom hændelse. Det opleves af de fleste som en lettelse at tale om, hvad der er sket. De fleste kan tale med deres familie og venner og på den måde komme igennem den svære tid og efterhånden vende tilbage til en normal hverdag. Nogle hændelser kan dog gribe så voldsomt ind i en persons liv, at det er nødvendigt med hjælp fra en læge eller psykolog. Hvis reaktionerne er vedvarende, bør man derfor søge hjælp hos en professionel. I sådanne tilfælde kontaktes ledelsen, som herefter kan kontakte krisehjælp: Navn: Telefonnummer: Beredskabsplanen er gennemgået af: Navn: Telefonnummer: Dato: Underskrift: 15\n18 Bliv køreklar igen - efter en voldsom oplevelse/hændelse Psykisk førstehjælp hvad kan hjælpe Den eller de berørte vil ofte have behov for at fortælle om hændelsen. Tal åbent og direkte om hændelsen. Lyt og forsøg og find frem til, hvad behovet er. Undlad at bruge humor eller bagatellisere, f.eks. det skal nok gå over. Undlad at forklare og analysere hændelsen. (HUSK de tre H er: Hold ud, hold af, hold kæft!!) Tilbyd hjælp til løsning af praktiske problemer, herunder for eksempel kontakt til pårørende, mad og drikke, tøj og hjemtransport (ved chok er mennesker ikke i stand til selv at køre). Sørg så vidt det er muligt for, at den eller de berørte ikke er alene, når de kommer hjem. 16\n19 bliv køreklar Branchevejledningen kan bestilles af organisationernes medlemmer gennem egen organisation eller downloades fra Fællessekretariatet Hannemanns Allé København S Tlf.: Arbejdsgiversekretariatet Hannemanns Allé København S Tlf.: Arbejdsledersekretariatet Vermlandsgade København S Tlf.: Arbejdstagersekretariatet Kampmannsgade København V Tlf.: Arbejdstilsynet Postboks København C Tlf.: Vejledningen kan købes gennem Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø Lersø Parkallé København Ø Tlf.: Branchearbejdsmiljørådet for transport og engros Layout: Søren Sørensens Tegnestue Tryk: PrintDivision 1. udgave, 2010 ISBN nr Vare nr


onli.minstyrke.com For Sundhed Hverdagens psykopat\nDay og Severin – foredrag om spas og hverdagens psykopater Psykopater er nogle, man møder i gyserfilm og —bøger eller læser om i avisen, men der går faktisk også psykopater rundt iblandt os, og det anslås, at op mod procent af verdens befolkning er psykopater. Men hvem er de, hvordan ser lex og klatten ud, og hvordan spotter man dem? Nu kan du blive klogere på dem. For første gang i Danmarkshistorien har en psykiater hverdagens en Mind Control-ekspert Læs mere Henrik Day og Mikkel Severin er klar til at fortælle dig om hverdagens psykopater. For første gang i Danmarkshistorien har en psykiater og en Mind Control-ekspert sat sig for at kaste lys over fænomenet. Henrik Day og Mind Control-ekspert og advokat Mikkel Severin netop udforske og formidle sammenhængen mellem disse to, for alle mennesker lyver en sjælden gang, men antallet og emnerne, som en psykopat lyver om, er hyppigere og anderledes end normalen, og det psykopat blandt andet sådan, de skiller sig ud. nov PSYKOPATER: De er ikke kun rå kriminelle. Også i vores hverdag støder vi på hensynsløse psykopater, og dem skal man passe på, advarer. Psykopater er egoistiske, følelseskolde og tænder på risiko, løgne, dominans, magt og udnyttelse af andre. Men de kan også være charmerende og manipulere .\nHVERDAGENS PSYKOPAT Psykiater: Sådan spotter du en psykopat\nHverdagens psykopat Andre læser også\nPsykiater og Berlingske -blogger Henrik Day Poulsens nyeste bog er en opdateret udgave af selvsamme Poulsens Psykopater fra Sammen med Dahl og Hverdagens Charmør og tyran og Sanne Udsens Psykopater i jakkesæt tilhører bogen den storsælgende psykopatspotting -genre, som psykopat sætter læseren i stand til at genkende en psykopat. I bogen kommer vi rundt om de grundlæggende forhold vedrørende psykopater: Psykopater findes ikke kun på gadeplan, men også på direktionsgangen. Psykopater lyver og snyder og skyder altid skylden på andre. I bogen 'Forklædt - pæne psykopater og deres ofre' tegner forfatteren, psykolog Irene Rønn Lind, et portræt af det hun kalder 'hverdagspsykopaten' - et. maj Læs videre Hverdagens psykopater - mennesker der skader andre syv fantastiske fortællinger. Udgivet af Forlaget LIVA. Bog er også. Ordet psykopat vækker billeder på den indre nethinde af en koldblodig og beregnende morder, men de psykopater, man møder i hverdagen, er langt fra så bloddryppende som filmstrimlens psykopater. Men de kan sagtens gøre hverdagen til et mareridt. May 27, · Måske har du kendt en psykopat uden at være opmærksom på det. Måske kender du stadig en. Med “Hverdagens Psykopater” af Henrik Day Poulsen får du viden om, hvad det vil sige at være psykopat, samt hvordan man passer på sig selv i relation med en psykopat.3/5(2). ”Hverdagens psykopater” er bogen til dig, der på kort tid vil lære at kunne spotte en psykopat i din dagligdag. Bogen er også til dig, der arbejder med psykopaten i en professionel sammenhæng, for eksempel som sagsbehandler, kontaktperson, læge, psykolog, pædagog eller advokat.3/5(5). produkter til dyr I Hverdagens psykopater har Poulsen tacklet udfordringen ved også at lade de skønlitterære ambitioner trække luft, sådan at de syv case studies næsten føles som syv små noveller. Alle leveret på et usmidigt, men lettilgængeligt dansk. Der er dog ikke meget hverdag over Hverdagens psykopater. I løbet af de syv små indblik i dagligdagens . Hverdagens psykopater kan være farlige Psykopater er egoistiske, følelseskolde og tænder på risiko, løgne, dominans, magt og udnyttelse af andre. Har du et avisabonnement, men mangler brugernavn og adgangskode? Hverdagens har opdateret vore systemer og øget sikkerheden. Vi skal i den forbindelse bede dig opdatere din adgangskode, psykopat den indeholder minimum 6 tegn.\nmaj Læs videre Hverdagens psykopater - mennesker der skader andre syv fantastiske fortællinger. Udgivet af Forlaget LIVA. Bog er også. maj En ny bog skal hjælpe danskerne med at opdage psykopater i deres hverdag. ” Hverdagens Psykopater” er titlen på bogen, der er skrevet af. maj I en ny bog, der udkommer på tirsdag»Hverdagens psykopater – mennesker der skader andre«går psykiatrisk overlæge, ph.d. ved Psykiatrisk.\nFor sølvbroen opgaver, the 2010 Oklahoma State study mentioned hverdagens looked at obese test subjects and concluded that drinking four cups of green tea or taking two extract supplements per day for 8 weeks psykopat in significantly decreased body weight and BMI, averaging about 5. 5 pounds per person.\nmaj En ny bog skal hjælpe danskerne med at opdage psykopater i deres hverdag. ” Hverdagens Psykopater” er titlen på bogen, der er skrevet af. maj I en ny bog, der udkommer på tirsdag»Hverdagens psykopater – mennesker der skader andre«går psykiatrisk overlæge, ph.d. ved Psykiatrisk. aug Men hvad kendetegner psykopati, og hvordan håndterer man en psykopat? der er psykiater og forfatter til bogen 'Hverdagens Psykopater'. Men så er der de der i højere grad kan kaldes for “hverdagens psykopater”. Det er et rigtig godt udtryk. for man behøver jo ikke at være morder eller andet ekstremt for at være psykopat, eller for at have psykopatiske træk/egenskaber. ”Hverdagens psykopater” er bogen til dig, der på kort tid vil lære at kunne spotte en psykopat i din dagligdag. Bogen er også til dig, der arbejder med psykopaten i en professionel sammenhæng, for eksempel som sagsbehandler, kontaktperson, læge, psykolog, pædagog eller advokat.4/5(6). LÆS OGSÅ: Sådan genkender du en psykopat - se tegnene her 3) Fejlsøgning: Sammen med manipulation er dette adfærdstræk hovedårsag til, at man som offer for en psykopat bliver pillet i stykker indvendig.\nhverdagens psykopat Sekterne sælger et meget enkelt budskab om, at livet ikke er så kompliceret, og her har en psykopat gode muligheder for at udfolde sig, siger Henrik Day Poulsen. Han understreger at alle mennesker har psykopatiske træk, men at de fleste har samvittigheden i behold og derfor ikke lider af den hensynsløshed, der karakteriserer .\n9. maj Men så er der de der i højere grad kan kaldes for “hverdagens psykopater”. Det er et rigtig godt udtryk. for man behøver jo ikke at være morder. Hverdagens psykopater - et indblik i en følelseskold sjæl Overlæge på Psykiatrisk Center i København.\nThis is particularly true for people not accustomed to caffeine. Possible side effects include dizziness, insomnia, anxiety, irritability, jittery feelings, restlessness and fast pulse. Large amounts of caffeine also can cause upset stomach, nausea and psykopat. Caffeine overdose is possible, with symptoms of headache, abdominal spasms, nausea and vomiting. Caffeine overdose may call for hverdagens attention.\n9. maj Men så er der de der i højere grad kan kaldes for “hverdagens psykopater”. Det er et rigtig godt udtryk. for man behøver jo ikke at være morder. 5. jun Sådan byder psykiater Henrik Day Poulsen sin læser. Og netop fordi dun er mere sjælden, får hun ofte mere spillerum end den mandlige, siger psykiater Henrik Day, der har skrevet bogen ”Hverdagens psykopater”.\nHverdagens psykopat aldrig mere ryger bog\nIkke hverdagens Poulsens bog, men hele psykopatspotting- genren lider under den problematik, at alting ligner et søm for den, der kun har en hammer. For eksempel er mange af de mænd, der slår deres hustruer, psykopater. Den slags mennesker skal man psykopat på og holde sig langt fra, siger læge og ph. Verdens smukkeste kvinder uden makeup - kan du kende dem?\nDe er ikke kun rå kriminelle. Også i vores hverdag støder vi på hensynsløse psykopater, og dem skal man passe på, advarer læge Henrik Day Poulsen i ny bog. Den religiøse guru, der får sine disciple til at gøre mærkelige ting, karriereræseren, som gang på gang ydmyger sine medarbejdere i andres påsyn, og politikeren, der albuer sig frem mod toppen uden at ænse, hvem han træder ned undervejs, har noget til fælles med barnemorderen og sexforbryderen, der sidder i fængslet. De er sandsynligvis alle psykopater.\ndec Henrik Day Poulsen, medforfatter til bøgerne ”Hverdagens psykopater” og ” Hverdagens psykopater II”. I den seneste bog beretter fem kvinder. Forlaget skriver: Kender du en psykopat? Nr du har lst Hverdagens Psykopater, kan du vre sikker p, at du flere gange har stiftet bekendtskab med en.\n4. aug Foto: Alamy Det er svære at spotte en psykopat, end man går og tror . " Hverdagens psykopater 1 + 2", "Basisbog i psykiatri" og "Magt mellem. ´Hverdagens psykopater´ af Henrik Day Poulsen udkom maj – altså lidt over 3 uger siden. Og den blev samme dag en bestseller – og fortsat nummer 1 på. Larsens Serveringsteater — topprofessionel og gennemført underholdning. Han vil i foredraget komme ind på blandt andet.\nInterview om Hverdagspsykopater\nE-BOG - Ny bog om ”Hverdagen psykopater” af psykiater og forfatter Henrik Day Poulsen. Udkommer Maj Bogen sætter fokus på mennesker. Fælles kendetegn for en narcissist/psykopat er: – Ingen empati . Hverdagens psykopater – mennesker der skader andre, af Henrik Day Poulsen Hverdagens. Hverdagens psykopat Musik til festen Hvad skal man vælge? Send en forespørgsel eller ring tlf. Rasmus Bjerg — skuespiller, entertainer og den fantastiske Mr.\nKøb 'Hverdagens psykopater' bog nu. Kender du en psykopat? Når du har læst ” Hverdagens Psykopater”, kan du være sikker på, at du flere gange har stiftet. overskydende skat udbetaling\nI denne videoserie kan du høre psykiater Henrik Day fortælle om hverdagens psykopater, og hvordan du skal håndtere dem, hvis du møder dem. Ordet psykopat vækker billeder på den indre nethinde af en koldblodig og beregnende morder, men de psykopater, man møder i hverdagen, er langt fra så . oksekødsret\n”Hverdagens psykopater” er bogen til dig, der på kort tid vil lære at kunne spotte en psykopat i din dagligdag. Bogen er også til dig, der arbejder med psykopaten i en professionel sammenhæng, for eksempel som sagsbehandler, kontaktperson, læge, psykolog, pædagog eller advokat.3/5(5). I Hverdagens psykopater har Poulsen tacklet udfordringen ved også at lade de skønlitterære ambitioner trække luft, sådan at de syv case studies næsten føles som syv små noveller. Alle leveret på et usmidigt, men lettilgængeligt dansk. Der er dog ikke meget hverdag over Hverdagens psykopater. I løbet af de syv små indblik i dagligdagens .\nFølge: Psykiatri for ikke psykiatere » »\nTidligere: « « Kapgang ol\nMatcha te virkning\nBehov for pik\nGratis clipart fest\nNoveller af jesper wung sung\nKan en mand fødes med to peniser\nPremier league manager spil\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Hverdagens psykopat onli.minstyrke.com


COVID-19 og erhvervslejekontrakten: Beskyt dine videregående ret - DAHL Advokatfirma\nCOVID-19 og erhvervslejekontrakten: Beskyt dine videregående rettigheder mod udlejers konkurs\nCOVID-19 medfører økonomiske udfordringer for mange, også erhvervsudlejere. Som lejer bør du få vurderet, om din lejeaftale indeholder videregående rettigheder, som ligger udover erhvervslejelovens almindelige regler. I så fald skal rettighederne tinglyses for at opnå beskyttelse i tilfælde af udlejers konkurs. Læs mere her.\nDet danske samfund er for alvor ramt af COVID-19, hvilket på både kort og lang sigt vil medføre økonomiske udfordringer for mange virksomheder. Erhvervslejeren kan således stå i en situation, hvor udlejeren går konkurs, hvilket kan bevirke, at lejerens videregående rettigheder i erhvervslejekontrakten fortrænges. Det er derfor vigtigt, at man som lejer i god tid får vurderet, om erhvervslejekontrakten indeholder sådanne videregående rettigheder, som ligger udover erhvervslejelovens almindelige regler, og som således kræver tinglysning for at opnå beskyttelse.\nI erhvervslejeforhold er de rettigheder, som lejeren er tillagt efter erhvervslejeloven, gyldige for enhver uden tinglysning. Det samme gælder ifølge erhvervslejelovens § 6 om forudbetaling af leje, indskud, depositum el.lign., når det samlede beløb ikke overstiger et halvt års leje. Dermed kan udlejerens kreditorer og købere af ejendommen ikke fortrænge lejerens rettigheder, selvom de ikke kender til dem.\nBeskyt lejerens videregående rettigheder ved tinglysning\nHvis lejeren i erhvervslejekontrakten har forhandlet sig til rettigheder, der stiller lejeren bedre end erhvervslejelovens regler, og/eller der er aftalt depositum eller forudbetalt leje for et beløb, der overstiger et halvt års leje, skal de pågældende bestemmelser i erhvervslejekontrakten tinglyses for at opnå beskyttelse.\nVideregående rettigheder, der ligger udover erhvervslejelovens regler, forekommer f.eks., når\nlejeren har en køberet eller forkøbsret til ejendommen\nlejeren har lejefrihed i en periode\nlejeren har fremlejeret\nlejeren har afståelsesret til andre brancher\nudlejeren har påtaget sig uopsigelighed i en årrække\nHvis lejerens videregående rettigheder ikke tinglyses, risikerer lejeren, at rettighederne fortrænges i tilfælde af udlejerens konkurs eller et salg af ejendommen til en godtroende køber, som ikke havde kendskab til lejerens videregående rettigheder.\nEn erhvervslejekontrakt tinglyses typisk i umiddelbar forlængelse af lejeaftalens indgåelse, men tinglysning kan også ske på et senere tidspunkt. Det er således ikke for sent at få sikret sine videregående rettigheder, selvom lejeaftalen blev indgået for år tilbage.\nHos DAHL har vi et team af specialister indenfor det lejeretlige område med mange års erfaring. De står klar til at yde professionel rådgivning og bistand i forbindelse med gennemgang og tinglysning af erhvervslejekontrakter.


WHITE HAWKS SLUTTER AF MOD HVIDOVRE\nTirsdag aften spiles alle Metal Liga-kampe klokken 20.30. Man tør næsten ikke sige det, men White Hawks tager hjemme imod Hvidovre Fighters. Høgene kan ikke længere selv afgøre, om man ender på tredjepladsen. Det kræver en sejr over Figthers, men også at Rødovre sætter point til hjemme imod Gentofte Stars. Og det sidste virker usikkert, idet Mighty Bulls har fundet formen på det sidste. Og i øvrigt kan White Hawks også stadig overhales på fjerdepladsen af Esbjerg Energy. Det sker, hvis Esbjerg vinder sin kamp i ordinær spilletid, og White Hawks taber eller kun får to point.\nDet er ikke efter planen, at White Hawks ikke allerede har sat sig på tredjepladsen. Det er faktisk ret ærgerligt, for det kan få stor betydning lidt længere fremme i play offs. Men nu er tingene som de er, og så må man få det bedste ud af den situation, man selv har skabt. De mange nederlag hjemme i Nordjyske Bank Arena har nu konsekvenser, og dem må man så rode med senere. Men endnu resterer der en kamp i grundspillet, og den skal selvfølgelig vindes, så man holder døren åben til det sidste.\nOg fredag går det så for alvor løs med den nye turneringsstruktur. De seks bedste hold er ikke impliceret i kampe det næste stykke tid, for Metal Ligaen har premiere på et nyt system, man kalder play in. Det går i al sin enkelthed ud på, at holdene, der er placeret fra nummer 7-10 spiller mod hinanden og afgør, hvilke to hold, der får lov til at spille slutspil. I dette play in-spiller man bedst af fem kampe, men holdene på syvende- og ottendepladsen er på forhånd foran med 1-0, så der skal altså kun spilles fire kampe. Som det ser ud lige nu, så skal Odense møde Herlev i Ørneborgen og odenseanerne er altså foran 1-0. Den anden kamp kommer til at stå mellem Gentofte Stars og Sønderjyske. Her fører Gentofte 1-0. I det første opgør er usikkerheden den, at Odense og Rungsted kan bytte plads i morgen, hvis Rungsted taber og Odense vinder.\nMasser af hvis´er, men det endelige svar gives tirsdag aften. Og selvfølgelig skal du en tur i Nordjyske Bank Arena og se hockey. Det er 20.30, og dørene åbnes klokken 19.00.


Ældres it-anvendelse - PDF\nDownload "Ældres it-anvendelse - 2012"\n1 Ældres it-anvendelse Andelen af folkepensionister, der aldrig har været på internettet falder langsomt. Antallet af danskere over 65, der aldrig har været på internettet, er nu under Det fremg af Danmarks Statistiks undersøgelse af IT-anvendelse i befolkningen Der er dog stadig en meget markant aldersmæssig forskel i anvendelsen af internettet. De 75+ige udgør i dag mere end halvdelen af alle, der aldrig har været på internettet, og andelen af den ældste aldersgruppe, der bruger internettet ofte, stiger kun langsomt. Hvis det er relativt få i den ældste aldersgruppe, der lærer at bruge internettet, vil der gå lang tid, før det kan pegnes, at hovedparten af den ældste del af befolkningen kan bruge digitale selvbetjeningsløsninger. Anvendelse af internettet i 2012 For den samlede befolkning mellem 16 og 89, har der været en svag stigning i andelen, der har anvendt internettet fra 88% i 2011 til 90% i For de ige er andelen steget noget mere, fra 56% til 62%, fordelt med en stigning fra 71% til 75% for de ige og fra 34% til 42% for de ige 1. Selv om andelen, der har været på internettet, er steget, er der kun sket et lille fald i antallet over 65, der aldrig har været på internettet. Fra 2011 til 2012 er antallet af ige, der aldrig har brugt internet, kun faldet med til , mens antallet af ige, der aldrig har været på nettet er faldet med til , dvs. at faldet for de ige er på 31%, mens faldet for de ige kun er på 10%. 1 Hvor ingen kilde er anført er kilden Danmarks Statistiks undersøgelse af IT-anvendelse i befolkningen, Undersøgelsen er udført i en række, og fra 2010 indg også aldersgruppen i undersøgelsen. Fra 2011 har Ældre Sagen sammen med IT- og Telestyrelsen, Digitaliseringsstyrelsen og Erhvervsfremmestyrelsen finansieret udvidelsen med aldersgruppen 75-89, samt en række ekstra spørgsmål i forhold til det spørgeskema fra EU, der er udgangspunkt for undersøgelsen. Spørgeskemaet for 2012 undersøgelsen findes i IT-anvendelse i befolkningen Danmarks Statistiks undersøgelse omfatter de ige. Da der er ca borgere over 90, og da 75% af de ige aldrig har brugt internettet, er der ca ige, der aldrig har brugt internettet, hvis det antages, at de 90+ige har samme niveau for it-anvendelse som de ige. 1\n2 Figur 1. Andel af ige, der aldrig har brugt internet % 80% 60% 40% 20% 0% gennemsnit gennemsnit It-anvendelse i befolkningen: Spørgsmål C1. Den aldersmæssige fordeling af faldet i personer, der aldrig har brugt internet, betyder, at mere end halvdelen af alle, der aldrig har været på internettet, nu er over 75. Selvom der bliver færre, der aldrig har prøvet at bruge internettet, udgør de 75+ige en stadig større andel af alle ikke-digitale. Det kan betyde, at det bliver vanskeligere øge andelen af digitale yderligere, og især at sikre at de, der lærer at bruge internet, også er i stand til at anvende det til fx digital selvbetjening. IT-undersøgelsen viser, at alderen ikke alene har betydning for, om man har prøvet at anvende internettet, men også for hvor ofte det anvendes. 2\n3 Figur 2. Andel af ige, der har været på internettet mindst en gang, og andel, der er på nettet indenfor de seneste 3 måneder og indenfor en uge. 100% 80% 60% 40% 20% Har været på internettet Har været på internettet indenfor 3 mdr. Har været på internettet indenfor en uge 0% It-anvendelse i befolkningen: Spørgsmål C1 og C2. Mere end 90% af de, der er under 60, anvender internettet mindst hver 3. måned, men herefter falder andelen, der anvender internet hvert kvartal. For de ige er det knapt 3/4, og i gruppen over 75 er det kun godt 1/3, der har været på internettet indenfor de sidste 3 måneder, og forskellen mellem andelen, der har anvendt internet, og de der har anvendt internet indenfor 3 måneder stiger med alderen. Denne tendens forstærkes, hvis man ser på gruppen med mere hyppig internetanvendelse, fx indenfor en uge, jf. figur 2. Det er en forsvindende lille del af de ige internetbrugere, der ikke anvender internettet mindst en gang om ugen, og langt de fleste bruger nettet hver dag. For de ige er der mere end 10% af de, der har brugt internettet indenfor 3 måneder, der bruger det sjældnere end en gang om ugen, jf. tabel 1. Det kan have betydning for de ældres muligheder for at bruge digitale løsninger, da det ikke alene forudsætter kendskab til internet, men også vedligeholdelse af færdigheder. Og vurderingen af udviklingen afhænger i høj grad af, om der ses vækst i andelen af hyppige internetbrugere eller blot i det samlede antal internetbrugere. 3\n4 Tabel 1. Anvendelse af internet for de ige, der har været på nettet de seneste 3 måneder Andel af alle ige, der har været på internettet indenfor de seneste 3 måneder 88% 96% 58% 70% 38% Antal, der har været på internettet indenfor de seneste 3 måneder (opregnet, afrundet til hele 1.000) %-andel af de, der har været på nettet indenfor de seneste 3 måneder 1.Hver dag eller næsten hver dag 86% 90% 65% 68% 56% 2.Mindst en gang pr. uge (men ikke hver dag) 10% 8% 21% 20% 24% 3.Mindst en gang pr. måned (men ikke hver uge) 2% 1% 7% 7% 7% 4.Mindre end en gang pr. måned 1% 1% 5% 4% 7% 5.Ønsker ikke at svare og ved ikke 1% 1% 3% 2% 7% It-anvendelse i befolkningen: Spørgsmål C2 Udviklingen i anvendelsen af internettet Der er sket en betydelig stigning i den andel af befolkningen, der har anvendt internettet fra 2010 til 2012, og stigningen har været størst for aldersgrupperne over I 2010 var det kun 47% af de ige, der havde været på internettet, mens andelen i 2012 er steget til 62%. Stigningen i internetanvendelsen er forventelig, alene fordi gangene hvert rykker et, dvs. en gang med højere it-kundskaber det næste rykker op i en højere aldersgruppe og trækker gennemsnittet op, mens en gang med dligere it-kundskaber rykker ud, og dermed ikke trækker gennemsnittet ned. Det afgørende for udviklingen i den ældste del af befolkningens internetanvendelse er imidlertid, i hvilket omfang de ikke-digitale i aldersgruppen lærer at bruge internettet. Hvis stigningen i internetanvendelsen alene skyldes kohorteeffekten, vil der gå mange, før den ældste del af befolkningen har it-færdigheder, der bare tilnærmelsesvis svarer til den yngre del af befolkningen. Danmarks Statistik har både i 2011 og i 2012 forsøgt at isolere effekten af aldersforskydning fra effekten af, at flere lærer at bruge internettet ved at sammenligne de ige i ét med de ige i det følgende. Sammenligningen er behæftet med en betydelig usikkerhed, men den kan give en indikation af, hvad der driver udviklingen. I 2011 viste sammenligningen med 2010, at mindst halvdelen af stigningen i andelen af ige, der havde anvendt internettet, måtte henføres til at flere i aldersgruppen var begyndt at bruge internet. For 3 Danmarks Statistik har medtaget de ige i undersøgelsen af befolkningens anvendelse af internet siden Udtagelsen af stikprøven har dog varieret fra til. I 2010 var stikprøven for de ige mindre end i 2011 og 2012, og i 2012 er der udtaget lige mange i hver 5-sgruppe, mens der i 2011 var udvalgt tilfældigt indenfor gruppen ige. 4\n5 2012 tyder resultatet foreløbig 4 på, at denne udvikling delvist er gået i stå. Stigningen i andel med internetadgang i hjemmet fra de, der var i 2010 til i 2011, var på 4 pct. point. Fra 2011 til 2012 er der for de tilsvarende aldersgrupper et fald på 1 pct. point. i andelen, der har internet i hjemmet. Hvis man ser på andelen, der har anvendt internet indenfor 3 måneder, var der en stigning på 4 pct. point fra 2010 til 2011 og 5 pct. point fra 2011 til 2012, men ser man på de, der anvender internet hver dag, var der ingen ændring i andelen fra ige i 2010 til ige i 2011, mens der er et fald på 2 pct. point i andelen, der anvender internet meget hyppigt, fra 2011 til Ser man på den samlede gruppe af ige i 2012 i forhold til 2010, er andelen, der har adgang til internet i hjemmet vokset med 12 pct. point til 62%, og andelen, der aldrig har brugt internettet, er faldet med 15 pct. point, sådan at det i 2012 kun er 38% af de ige, der ikke har adgang til internettet i eget hjem. Ser man på, hvor ofte nette bruges, er der meget stor forskel på aldersgrupperne. For de ige ligger stigningen i internetanvendelsen i anvendelse indenfor en uge. Faktisk er andelen, der har anvendt internet hver dag steget mest med godt 4 pct. point. For de ige, ligger den største del af væksten i internetanvendelsen ligeledes indenfor en uge (9 pct.points stigning fra 2010 til 2012, men ingen stigning fra 2011 til 2012), men for de ige, er det tydeligt at en større del af stigningen ligger i intervallet mellem 1 uge og 3 måneder (med størst vækst mellem 1 og 3 måneder), jf. tabel 2. Vurderingen af udviklingen for de ældre, specielt de ige, afhænger således af, hvor ofte internettet skal anvendes for at erhverve og vedligeholde de færdigheder, der er nødvendige for fx at kunne anvende digitale selvbetjeningsløsninger. Hvis det forudsætter, at internettet anvendes hver uge, kan det have lange udsigter med de ældste aldersgruppers digitalisering, men mindre der gøres en kraftig indsats. Både n der ses på søgning af information på offentlige hjemmesider og på udprintning af blanketter fra offentlige hjemmesider, er der en markant forskel i den andel, der har prøvet at søge information hhv. printe blanketter, mellem de, der har været på nettet indenfor den seneste uge, og de, der har været på nettet sjældnere, men dog inden for det seneste. Af de ige, der har været på nettet indenfor en uge, har 81% søgt informationer og 58% hentet blanketter, mens den tilsvarende andel er 23% hhv. 4%, for de, der har været på nettet sjældnere, jf. bilagstabel d og e. 4 Internetadgang i hjemmet Brugt internet indenfor 3 mdr. Brugt internet hver dag procent af alle i aldersgruppen i i i i Særkørsel for Ældre Sagen. Danmarks Statistik har gjort opmærksom på, at sammenligningen af aldersgrupper, der ikke svarer til de aldersgrupper, der anvendes i undersøgelsen, er behæftet med stor usikkerhed. Ændringen af den måde stikprøven udtages, har i princippet ikke betydning for resultatet, da observationerne er vægtede. 5\n6 Tabel 2. Hvor ofte bruges internettet %-andel af alle i aldersgruppen Hvor ofte bruges nettet: Mindst en gang om ugen 91% 92% 93% 52% 61% 61% 23% 27% 30% Mindre end 1 gang om ugen, men mindst hver 3. 2% 2% 2% 4% 4% 9% 1% 2% 8% måned Har brugt net, men sjældnere end hver 3. måned 2% 2% 1% 5% 5% 5% 3% 4% 5% Har aldrig brugt internet 5% 4% 3% 39% 29% 25% 73% 66% 58% Anm.: Svarkategorierne næsten hver dag og sjældnere end hver dag, men hver uge er slået sammen, sjældnere end en gang om ugen men indenfor en måned og sjældnere end en gang om måned men indenfor de seneste 3 måneder er slået sammen, og sjældnere end hver 3. måned, men inden for et og for mere end et siden er slået sammen. It-anvendelse i befolkningen: Spørgsmål C1 og C2. Anvendelsen af netbank er også betydelig højere blandt de, der anvender internettet hyppigt. For de der anvender internet hver dag eller næsten hver dag, er andelen, der har brugt netbank, næsten den samme for de ige, som for de ige, jf. bilagstabel g. Den store forskel i andelen, af ige hhv ige, der anvender netbank, jf. tabel 7, afspejler således, at de ige ikke anvender internettet nær så hyppigt som de ige. Adgang til internettet Udviklingen i adgangen til internettet i hjemmet viser samme tendens som anvendelse af internettet. Der er flere og flere, der har adgang til internettet. Stigningen er størst for de, der er over folkepensionsalderen, men andelen, der ikke har adgang til internettet, stiger stadig markant med alderen, jf. figur 3. I 2011 var der 12% af de ige, der ikke havde adgang til internet i hjemmet. I 2012 var andelen faldet til 10%. Faldet var størst for de ige, hvor andelen, der ikke havde adgang til internettet, faldt fra 63% til 58%, og mindre for de ige, hvor faldet kun var på 1 pct. point fra 26% til 25%. I modsætning til tidligere, hvor andelen af ige, der aldrig havde anvendt internet, var lidt større end andelen, der ikke havde adgang til internet i hjemmet, er andelen, der ikke har adgang til internet i hjemmet og andelen, der aldring har anvendt internettet, nu den samme for de ige. 6\n7 Figur 3. Andel af de ige, der ikke har adgang til internet i hjemmet 90% 80% 70% 60% 50% 40% % 20% 10% 0% It-anvendelse i befolkningen: Spørgsmål A2. I alle aldersgrupper anvendes internettet først og fremmest i hjemmet. De yngre aldersgrupper anvender også i høj grad internettet på arbejdet og de yngste på uddannelsessteder, mens den del, der er over folkepensionsalderen, helt overvejende anvender internettet i hjemmet, jf. figur 4. 7\n8 Figur 4. Hvor har du anvendt internettet indenfor de seneste 3 måneder? (andel af de der har anvendt internet indenfor 3 måneder) 100% 80% 60% 40% 20% Hjemme På arbejde Uddannelsesinstitution I andre folks hjem Andre steder 0% Anm.: Flersvar; den lave andel af ige, der svarer hjemme skyldes, at en meget stor andel af de ige svarer ved ikke eller ønsker ikke at svare i de to aldersgrupper. Dette svar udelukker andre svarmuligheder. (Andelen i denne svarkategori er langt højere end i 2011). It-anvendelse i befolkningen: Spørgsmål C3. Selv om en mindre del af de ældre anvender internettet andre steder end i hjemmet, er det en forsvindende lille del, der ikke også har anvendt internettet i eget hjem, jf. tabel 3. Tanken om at ældre kan være digitale fx ved alene at have adgang til internet på biblioteket eller i borgerservice er helt urealistisk, n man ser på adfærden for de borgere, der bruger internet i dag. Mindre end 3% af de ige har anvendt internettet uden også at have adgang til internet i hjemmet, dvs. digitalisering forudsætter i praksis adgang til internet i eget hjem samt PC eller andet udstyr, udover viden om hvordan PC og internet anvendes. 8\n9 Tabel 3. Hvor har du brugt internet indenfor de seneste 3 måneder? %-andel af alle ige Har ikke brugt internet indenfor 3 måneder 4% 42% 30% 62% %-andel af de, der har brugt internet indenfor 3 måneder Har kun brugt internet i hjemmet 23% 78% 77% 82% Har brugt internet både i hjemmet og andre steder 74% 14% 17% 6% Har brugt internet andre steder, men ikke i hjemmet It-anvendelse i befolkningen: Spørgsmål C3 og særkørsel for Ældre Sagen. 2% 3% 3% 3% Målt i forhold til alle i de enkelte aldersgrupper, er andelen, der har brugt internettet andre steder, men ikke i hjemmet 2% både for de ige og for de ige. Hvad bruges internettet til Der er stilet en række spørgsmål om, hvad internettet anvendes til, såvel kommunikation med det offentlige som private formål. For de tre spørgsmål vedrørende anvendelsen af offentlige hjemmesider, der er stillet i både 2011 og 2012, har der været en mindre stigning i anvendelsen for alle aldersgrupper, n anvendelsen måles i forhold til hele befolkningen, jf. tabel 4.A. Ser man derimod på hvor stor en andel af de, der har brugt internettet indenfor det seneste, der har brugt offentlige hjemmesider, er der stort set ikke sket nogen stigning. Den største fremgang er for ige, der har prøvet at indsende oplysninger til det offentlige, hvor andelen er steget fra 72% til 75%. Der har også været en lidt mindre stigning i indsendelse af oplysninger for de ige, jf. tabel 4.B. For de ige, er der imidlertid sket et fald i andelen af de, der har været på internettet indenfor det seneste og har anvendt offentlige hjemmesider. Det gælder søgning af information, hvor andelen er faldet fra 71% til 64%, og det gælder for indsendelse af oplysninger, hvor andelen er faldet fra 44% til 40%. Kun for andelen, der har hentet skemaer/blanketter på en hjemmeside, er der ikke sket noget fald. N der alligevel er sket en stigning i den samlede andel af ige, der har anvendt offentlige hjemmesider, skyldes det, at andelen af ige, der har anvendt internet er steget. Men muligvis har de internetbrugere, der er kommet til, ikke tilstrækkelig erfaring i brug af internet, til at kunne anvende de offentlige hjemmesider (eller de offentlige hjemmesider er for dlige i forhold til brugerne), eller måske føler de nye internetbrugere ikke behov for at bruge offentlige hjemmesider. En sammenligning med 2011 peger i retning af sidstnævnte sag, for sammenlignet med 2011-undersøgelsen, er der flere af de ige, der svarer, at de ikke har haft brug for at indsende oplysninger i I 2011 var det 41% af de ige, der havde brugt internettet indenfor det seneste, men som ikke havde indsendt oplysninger til det offentlige via internettet, der sagde, at de ikke havde haft brug for at indsende oplysninger, mens denne andel i 2012 er steget til 49%, jf. tabel 5. 9\n10 Tabel 4. Har du som privatperson i de seneste 12 måneder prøvet at: A. alle %-andel af alle i aldersgruppen søge information på offentlige myndigheders hjemmesider? hente eller printe skemaer/blanketter fra offentlige myndigheders hjemmesider? indsende oplysninger eller kommunikere med offentlige institutioner via internettet? 82% 52% 22% 84% 53% 25% 54% 36% 12% 55% 37% 16% 68% 38% 13% 74% 41% 16% B. brugt net indenfor %-andel af de der har været på nettet indenfor det seneste søge information på offentlige myndigheders hjemmesider? hente eller printe skemaer/blanketter fra offentlige myndigheders hjemmesider? indsende oplysninger eller kommunikere med offentlige institutioner via internettet? It-anvendelse i befolkningen: Spørgsmål E1a, E1b og E1c. 87% 77% 71% 87% 75% 64% 58% 53% 41% 57% 53% 41% 72% 56% 44% 77% 59% 40% N man spørger de, der har anvendt internet indenfor det seneste, hvorfor de ikke har anvendt internet til at indsende oplysninger til det offentlige, svarer flertallet, at det er fordi de ikke har haft brug for at indsende oplysninger. Der er dog en tydelig aldersforskel i svarfordelingen. 2/3 af de ige svarer, at de ikke har haft brug for at indsende oplysninger, mens det er under halvdelen af de ige, der siger de ikke har haft brug for det. (Andelen er næsten den samme som i 2011, men andelen af ige, der siger de ikke har brug for at indsende oplysninger er faldet lidt, mens andelen af ige er steget jf. ovenfor). N de ældre ikke har indsendt oplysninger, skyldes det i langt højere grad end for de ige, at de ikke ved, hvordan de skal bruge internetløsninger (19%), og at de foretrækker personlig kontakt (15%), jf. tabel Andelen, der ikke ved, hvordan de skal bruge internetløsninger er steget fra 16% i 2011, men der er tale om et fald for de ige fra 22% og en stigning for de ige fra 14%. Andelen, der foretrækker personlig kontakt, er stort set uændret med 15%. 10\n11 Tabel 5. Hvad er de vigtigste grunde til, at du ikke har brugt internettet til at indsende oplysninger til det offentlige? %-andel af de der har brugt internet indenfor 1 Har slet ikke haft brug for at indsende oplysninger til det offentlige (1) 61% 66% 47% 46% 49% Kunne ikke finde relevante hjemmesider/internetløsninger (2) 2% 2% 3% 3% 5% Kunne ikke bruge internettet pga. tekniske problemer (3) 2% 2% 4% 4% 4% Kunne ikke, fordi jeg ikke ved hvordan man bruger internetløsninger (4) 9% 6% 19% 20% 17% Kunne ikke, fordi hjemmesidens sprog/indhold ikke var forståeligt (5) 3% 3% 2% 3% 1% Ville ikke bruge internetløsning, pga. bekymring for sikkerhed og privatlivets fred (6) 2% 2% 4% 5% 1% Ville ikke bruge internetløsning, fordi jeg foretrækker personlig kontakt (7) 9% 8% 15% 16% 12% Andre sager - ingen af de ovennævnte (8) 12% 11% 15% 16% 12% Ønsker ikke at svare eller ved ikke (9+10) 6% 6% 3% 2% 6% It-anvendelse i befolkningen: Spørgsmål E2. En anden indlysende sag til ikke at kommunikere med det offentlige over nettet kan være, at mens 93% af de ige, der har anvendt nettet indenfor det seneste, har en NemID, så gælder det kun for 83% af de ige og 68% af de ige. Danmarks Statistik har for Ældre Sagen spurgt de undersøgelsesdeltagere, der har svaret, at de slet ikke har brug for internet, hvorfor de ikke har brug for internet, jf. tabel 6. I relation til indsendelse af oplysninger, er svarene interessante, fordi 44% af de ige svarer, at de f hjælp af familie og venner. Dvs. at det er vigtigt, at digitale selvbetjeningsløsninger udformes, så det fortsat er muligt for familie og venner at hjælpe, selvom breve og blanketter på papir erstattes af digitale løsninger, fx ved fuldmagtsløsninger, som pt. er under udarbejdelse. Det kan også være nødvendigt i højere grad at have åbent for support på de tidspunkter, hvor pørende har mulighed for at hjælpe med den digitale kontakt. En stor del svarer, at de finder oplysninger mv. på anden måde. Denne gruppe vil formodentlig få det sværere i de kommende. På skatteområdet er den eneste oplysning, der gives i fx aviserne ofte en henvisning til at søge oplysning på SKAT.dk eller i den digitale skattemappe. 11\n12 På et område er der meget lidt forskel mellem de (få) i den yngre gruppe og de ældre. Det gælder med hensyn til andelen, der foretrækker personlig kontakt, brev eller telefon, som angives som begrundelse af 42% af de ige og 39% af de ige. Lidt bemærkelsesværdigt er det, at en mindre andel af de ige end af de ige 6 - uden internetadgang - svarer, at internettet er spild af tid. Tabel 6. Hvorfor har du ikke brug for adgang til internettet? AE1 % andel af de der "ikke har brug for internettet" Hvis jeg har brug for internet, så f jeg hjælp af familie eller venner (1) Ja 40% 19% 44% 43% 44% Jeg finder oplysninger mv. på anden måde (2) Ja 39% 29% 41% 48% 36% Jeg har opgivet at følge med i udviklingen inden for brug af internet (3) Ja 26% 16% 28% 23% 32% Jeg foretrækker personlig kontakt, breve eller telefon (4) Ja 42% 39% 42% 44% 41% Internettet er spild af tid (5) Ja 28% 40% 26% 30% 24% Det er for besværligt med installation, opkobling og andre tekniske spørgsmål (6) Ja 12% 9% 13% 9% 15% Anm.: Spørgsmålet er stillet til de, der har svaret, at de ikke har adgang til internet i hjemmet, fordi de ikke har noget at bruge internettet til. Det er muligt at svare ja til flere spørgsmål (flersvar). Der er kun et meget lille antal besvarelser for personer under 65 og ingen for personer under 35. Den helt overvejende del af svarene er for personer over 75, svarende til, at det især er i denne gruppe, man finder personer uden internetforbindelse. Man kan notere, at spørgsmålet er stillet til personer, der siger, de slet ikke har brug for internettet (kan ikke bruge det til noget, er ikke interessant), men alligevel er det kun 28%, der har valgt svarmuligheden internettet er spild af tid. It-anvendelse i befolkningen: Spørgsmål AE1. Det er de ige, der sjældnest har anvendt internettet til private formål. N man kun ser på den del, der faktisk har anvendt internettet indenfor 3 måneder, er afsendelse og modtagelse af den anvendelse, hvor der er mindst forskel, bortset fra bookning af lægeaftaler, hvor de ige ligger lidt over de ige. Men også ved bestilling af rejser og betaling over netbank ligger især de ige tæt på de ige. Blogs, Facebook mv. anvendes markant mindre af de ige, jf. tabel 7. Hvis man måler i forhold til alle i aldersgruppen, og ikke kun de der har anvendt internettet, sl den lave andel, der anvender nettet i de ældste aldersgrupper imidlertid meget klart igennem. Hvor fx 61% af de ige, der anvendte internettet indenfor 3 måneder, havde læst nyheder over nettet, er det kun 23% af 6 Der er et meget lille antal personer under 65 i undersøgelsen, der har valgt denne svarmulighed, så resultatet skal ikke overfortolkes for denne gruppe. 12\n13 alle ige, der har læst nyheder på den måde, så specielt for den ældste aldersgruppe, er netbaserede nyheder ikke nogen erstatning for trykte nyheder. Tabel 7. Hvad har internettet været anvendt til %-andel af de der har brugt %-andel af alle i aldersgruppen internet indenfor de seneste 3 mdr. Sendt eller modtaget s/e-post 94% 85% 80% 91% 59% 30% Brugt bredbåndstelefoni hvor du bruger din 45% 32% 25% 43% 22% 9% almindelige telefon eller telefoni over internettet Skrevet blogs eller indlæg i chat-rum, på debatforum, Facebook, online nyhedsgrupper mv. 56% 16% 10% 54% 11% 4% Læst eller downloadet nyheder/aviser/tidsskrifter 81% 69% 61% 77% 48% 23% Søgt information om varer eller tjenester på nettet 90% 74% 61% 86% 52% 23% Lytte til web-radio og/eller se web-tv 57% 27% 19% 55% 19% 7% Booket lægeaftaler via en hjemmeside Fx hos 31% 33% 21% 30% 23% 8% egen læge, speciallæge, hospital el.lign. Søgt eller bestilt rejser eller overnatninger 61% 54% 38% 58% 37% 14% Brugt internetbank til fx betaling af regninger, overførsel af penge mv. 87% 76% 58% 84% 53% 22% It-anvendelse i befolkningen: Spørgsmål C3. De ige anvender i langt mindre omfang end de ige internet til at købe vare og tjenester, jf. tabel 8. En stor del af forskellen mellem yngre og ældre skyldes selvfølgelig, at en stor del af de ældre slet ikke anvender internet, men selv n man kun ser på internetkøb for den del, der har anvendt internet, er der tydelig forskel på yngre og ældres køb over internettet. Tabel 8. Internet handel indenfor det seneste alle uanset internetanvendelse %-andel af alle i aldersgruppen Har bestilt varer eller tjenester over internettet til privat brug 68% 79% 28% 39% 12% Har købt varer eller tjenester via internetbrowser eller applikation (app) på en mobiltelefon eller anden lille håndholdt enhed 16% 20% 2% 2% 1% Bestilt fra internetforhandler i Danmark 57% 67% 21% 29% 9% Bestilt fra internetforhandler i EU (ikke Danmark) 27% 32% 6% 8% 2% Bestilt fra internetforhandler udenfor EU 10% 12% 2% 3% 1% It-anvendelse i befolkningen: Spørgsmål F1, F3 og F5. I aldersgruppen er det kun 12%, der har købt varer eller tjenester over nettet indenfor det seneste mod 68% for de ige i gennemsnit. N man kun ser på de, der har anvendt internet inden for det seneste, reduceres forskellen til 30% hhv. 82%, jf. tabel 9. 13\n14 Den store forskel i køb over mobil skyldes, at ældre i langt mindre omfang end yngre anvender internet på mobile enheder. Også med hensyn til køb hos danske hhv. udenlandske internetudbydere er der en tydelig aldersforskel. De ældre internetbrugere er langt mindre tilbøjelige til at købe hos udenlandske udbydere. Tabel 9. Internet handel indenfor det seneste de der har anvendt internet %-andel af de der har anvendt internet inden for det seneste Har bestilt varer eller tjenester over internettet til privat brug 77% 82% 49% 55% 30% Har købt varer eller tjenester via internetbrowser eller applikation (app) på en mobiltelefon eller anden lille håndholdt enhed 18% 21% 3% 3% 2% Bestilt fra internetforhandler i Danmark Bestilt fra internetforhandler i EU (ikke Danmark) Bestilt fra internetforhandler udenfor EU It-anvendelse i befolkningen: Spørgsmål F1, F3 og F5. 65% 69% 36% 41% 23% 30% 34% 9% 11% 4% 12% 13% 3% 4% 2% Brug af mobiltelefon Der er sket en meget kraftig vækst i andelen af befolkningen, der anvender mobil eller smartphone på internettet. Danmarks Statistik stillede (næsten 7 ) de samme spørgsmål i Andelen med mobiltelefon er næsten den samme i 2012 som i 2011, men andelen, der har anvendt mobiltelefonen til at gå på nettet for fx at læse eller læse Facebook er steget markant. I 2011 var det kun 31% af de ige, der havde prøvet at gå på internettet med mobilen, mens andelen i 2012 er 51%, og for de ige er andelen steget fra 2% til 14%. Der er dog stadig en markant forskel på anvendelsen af mobilen til at gå på nettet mellem de ige og de ige, og forskellen er langt større end forskellen i udbredelsen af mobiltelefoner, jf. tabel 10. Med hensyn til at downloade app s er der også sket en kraftig stigning for de ige fra 28% i 2011 til 45% i 2012, men der er ikke sket en tilsvarende stigning for de ige, hvor andelen, der har downloaded app s kun er steget fra 2 til 3% (fra 2 til 4%, hvis man kun ser på den del, der bruger mobiltelefon), og forskellen mellem anvendelsen af mobiltelefonen mellem aldersgrupperne er meget markant. 7 I 2011 blev spørgsmålene stillet til alle med mobiltelefon, mens de i 2012 er stillet til de, der har anvendt mobiltelefon indenfor 3 måneder. 14\n15 Tabel 10. Brug af mobiltelefon 2012 Har brugt mobil eller smartphone indenfor de seneste 3 måneder %-andel af alle aldersgruppen 94% 98% 81% 90% 59% Gået på internettet via mobilen 51% 61% 14% 18% 6% Downloadet applikationer/ tjenester til 36% 45% 3% 4% 1% mobiltelefonen %-andel af de, der har brugt mobil indenfor 3 måneder Gået på internettet via mobilen 54% 63% 17% 20% 11% Downloadet applikationer/ tjenester til mobiltelefonen 38% 46% 4% 5% 1% It-anvendelse i befolkningen: Spørgsmål B4, G2_5 og G2_6. Hvorfor anvendes internettet ikke Den hyppigste sag til ikke at have internet er, at man ikke har brug for internettet. Denne begrundelse anvendes af 61% af de ige, der ikke har adgang til internet i hjemmet, og begrundelsen anvendes i lidt højere grad af de ige uden internet end af de ige. Den næst hyppigste begrundelse er, at man ikke ved, hvordan man bruger internettet. Denne begrundelse anvendes i højere grad af de ige, jf. tabel 11. Fysisk handicap angives som grund af 8% af de ige og 9% af de ige, men her er det meget tydeligt, at handicap især spiller en rolle for gruppen over 75. De økonomiske sager at computer og/eller internet er for dyrt spille kun en mindre rolle, men her ses det, at økonomien tilsyneladende har større betydning for de ige en i den ældre aldersgruppe, men antallet i denne aldersgruppe er lavt, så resultatet bør ikke overfortolkes. Der er kun tale om små forskydninger i svarene fra 2011 til 2012 for de ige. Andelen, der svarer, at de ikke har brug for internettet er faldet lidt fra 69% i 2011 til 61% i 2012, og andelen, der angiver, at de ikke ved hvordan man bruger internettet, er steget fra 31% i 2011 til 38% i 2012, jf. figur 5. Der er relativt få besvarelser, men med det forbehold kan udviklingen tolkes således, at interessen for internettet er vokset, men at der samtidig er flere, der ikke har de tekniske forudsætninger for at anvende det. Med hensyn til de, der ikke har brug for internettet, er faldet størst for de ige med et fald fra 68% i 2011 til 59% i Med hensyn til ikke, at vide, hvordan internettet bruges, er stigningen størst for de ige med en stigning fra 22% i 2011 til 33% i 2012, men også for de ige er der en stigning fra 36% i 2011 til 41% i (Da der antalsmæssigt er flest i aldersgruppen 75-89, der ikke har adgang til internettet, vejer svarprocenterne for denne gruppe tungest for hele gruppen ). 15\n16 Tabel 11. Hvad er den vigtigste grund til, at husstanden ikke har internetforbindelse? % andel af de, der ikke har adgang til internet i hjemmet Har adgang til internet andre steder (fx arbejdsplads) (1) 12% 4% 6% 3% Har slet ikke brug for internet (kan ikke bruge det til noget, er ikke interessant) (2) 42% 61% 64% 59% Ved ikke, hvordan man bruger internettet (3) 23% 38% 33% 41% Computer koster for meget (4) 15% 6% 8% 4% Internetforbindelse/bredbånd/mobilbredbånd koster for meget (5) 9% 3% 4% 2% Er bekymret for sikkerhed/privatlivets fred (6) 2% 1% 0% 1% Der er ikke adgang til bredbåndsforbindelse i området (7) 3% 1% 2% 0% Handicap (fysisk eller andet) (8) 8% 9% 3% 12% Andre sager (9) 19% 17% 18% 16% Ved ikke (11) 2% 1% 1% 1% Anm.: Flersvar. Især for de ige er det er lille antal svar i stikprøven. Det betyder, at resultatet for spørgsmål med lav svarandel skal tages med et stort forbehold pga. usikkerheden, og mere en halvdelen af svarene for de ige ligger i aldersintervallet It-anvendelse i befolkningen: Spørgsmål A4. Figur 5. Årsag til at ige ikke har internet i hjemmet i 2011 og 2012 Andre sager (9) Handicap (fysisk eller andet) (8) Internetforbindelse/bredbånd/mobilbredbånd koster for meget (5) Computer koster for meget (4) Ved ikke, hvordan man bruger internettet (3) Har slet ikke brug for internet (kan ikke bruge det til noget, er ikke interessant) (2) Har adgang til internet andre steder (fx arbejdsplads) (1) It-anvendelse i befolkningen: Spørgsmål A %-andel af ige, der ikke har adgang til internet i hjemmet 16\n17 Ældre Sagen har formuleret en række forslag til, hvad der evt. kunne motivere den del af deltagerne i undersøgelsen, der ikke har brugt internet inden for et eller aldrig har brugt internet, til at bruge internettet, fx personlig hjælp til at komme i gang, mere brugervenlige løsninger etc., men langt det hyppigste svar er slet ingen ting 8, jf. tabel 12. Tabel 12: Hvad kan få dig til at begynde at bruge internettet? Som andel af de, der ikke har brugt internettet (inden for et ) Slet ingen ting 48% 71% 78% 32% 51% 70% Som andel af hele befolkningen Slet ingen ting 2% 23% 54% 1% 15% 43% Anm.: Spørgsmålet er stillet til personer, der ikke har brugt internet indenfor det seneste eller aldrig har brugt internet. Da antallet af svar for aldersgruppen er meget lille, er opgørelsen behæftet med stor usikkerhed for denne gruppe. It-anvendelse i befolkningen: Spørgsmål AE3. Andelen, der svarer slet ingen ting, er faldet i alle aldersgrupper det gælder såvel målt i forhold til antallet, der ikke har brugt internettet, som i forhold til hele befolkningen. Men det ser ud til, at det især i aldersgruppen over 75 er sværere at motivere de, der ikke bruger internettet, til at begynde at bruge det. Antallet af ige, der svarer slet ingen ting, er faldet med knap fra 2011 til 2012, og andelen, der peger på at forskellige former for hjælp kan få dem til at bruge internettet, er samtidig steget, jf. tabel 13. Tabel 13: Hvad kan få dig til at begynde at bruge internettet? Andel af de, der ikke har brugt internettet (inden for et ) Personlig hjælp 23% 11% 13% 10% 38% 20% 25% 16% Holdundervisning i netop det, 15% 8% 10% 7% 30% 15% 21% 10% jeg har brug for Andel af hele befolkningen Personlig hjælp 1% 5% 4% 7% 1% 8% 7% 10% Holdundervisning i netop det, jeg har brug for 1% 4% 3% 5% 1% 6% 6% 6% Anm.: Da antallet af svar for aldersgruppen er meget lille, er opgørelsen behæftet med stor usikkerhed for denne gruppe. It-anvendelse i befolkningen: Spørgsmål AE3. 8 Udover de viste svar i tabel 12 og 13 er der en række andre svarmuligheder med lavere tilslutning. Det har været muligt at pege på flere muligheder (flersvar), men slet ingen ting udelukker andre svar. 17\n18 Stigningen i antallet, der peger på personlig hjælp, fra 2011 til 2012 svarer til ca personer i alderen 65-89, og den største stigning er sket i aldersgruppen Antallet, der peger på målrettet holdundervisning er steget med ca , igen især for de ige. Med tanke på den offentlige digitaliseringsstrategi, der sigter mod at gøre digital kommunikation obligatorisk i en større og større del af kommunikationen mellem borgerne og det offentlige, kunne man måske forvente, at mange ikke-digitale borgere var bekymrede over udviklingen, men det ser ikke umiddelbart ud til at være tilfældet, jf. tabel 14. Tabel 14. Bekymrer det dig, at du ikke bruger internet? %-andel af de der ikke har brugt internet indenfor et 1.I høj grad 4% 8% 3% 5% 2% 2.I nogen grad 7% 13% 6% 6% 5% 3.I mindre grad 9% 9% 9% 9% 9% 4.Slet ikke 78% 65% 82% 80% 83% 5.Ønsker ikke at svare 0% 0% 0% 0% 0% 6.Ved ikke 2% 6% 0% 0% 1% It-anvendelse i befolkningen: Spørgsmål AE4. Kun 9% af de ige er i høj eller i nogen grad bekymrede mod 21% af de ige, som dog udgør et betydelig mindre antal end de ige, der ikke har været på nettet indenfor et. Spørgsmålet er stillet af Danmarks Statistik for Ældre Sagen i Det indgik ikke i 2011 undersøgelsen af internetanvendelse i befolkningen, men i Ældre Sagens Fremtidsstudie. Interview blev gennemført i oktober 2010 og her indgik et lignende spørgsmål, hvor personer i alderen 50-54, 60-64, og 80-84, der ikke følte de kunne følge med udviklingen i ny teknologi, blev spurgt om det bekymrede dem. Denne undersøgelse viste også, at de ældste er de mindst bekymrede, men andelen der var bekymrede var lidt højere end i Danmarks Statistiks undersøgelse. Selvom de to undersøgelser ikke direkte kan sammenlignes 9, peger det ikke på, at bekymringen er stigende. Andelen af de, der ikke har været på internettet indenfor det seneste, eller som aldrig har brugt internet, som siger de aldrig g glip af informationer tilbud mv., fordi de ikke bruger internettet, er steget fra 75% i 2011 til 84% i 2012 for de ige, jf. bilagstabel c. Det kan måske tolkes sådan, at den del af borgerne, der ikke bruger internettet, i høj grad mangler motivation, eller at der er en gruppe, der ikke er opmærksomme på de fordele og muligheder, digitaliseringen giver. Den manglende bekymring kan skyldes, at digital kommunikation kun er blevet gjort obligatorisk på ganske få områder fx af SKAT ved ansøgning om fradrag for udgifter til reparation og vedligeholdelse og ved indberetning af ikke elektroniske betalinger over kr. Men fra 1. december 2012 bliver digital kommunika- 9 Ældre Sagens Fremtidsstudie, interview gennemført af Danmarks Statistik i 2010: (svar fra It-anvendelse 2012 i parentes) I høj eller nogen grad bekymrede % (10%); % (23%); % (11%); % (8%). 18\n19 tion obligatorisk på flere områder, og færre og færre bankfilialer vil også øge behovet for at anvende nettet. Det må formodes, at bekymringen vil vokse, efterhånden som flere og flere funktioner kun kan varetages digitalt. På nogle områder er der dog tilsyneladende ret udbredt kendskab til udbredelsen af de obligatoriske digitale løsninger. Det gælder fx den digitale postkasse, der bliver obligatorisk fra november Her er den del af borgerne, der er over folkepensionsalderen, i langt højere grad end de ige opmærksomme på, at det fra 2014 bliver obligatorisk at have en digital postkasse, jf. tabel 15. Tabel 15. Kendskab til obligatorisk digital postkasse fordelt på alder Ved du at alle borgere skal have en digital postkasse? % andel af alle Ja 49% 45% 66% 71% 58% Nej 50% 54% 34% 28% 42% Ved ikke/ønsker ikke at svare 1% 1% 0% 0% 1% It-anvendelse i befolkningen: Spørgsmål E8. Det udbredte kendskab til den digitale postkasse er imidlertid ikke udtryk for, at alle med kendskab umiddelbart vil være i stand til at anvende digital post i dag, idet andelen med kendskab til den digitale postkasse fx er langt højere end andelen, der har NemID, jf. figur 6. Figur 6. Andel af ige, der har NemID og kendskab til digital postkasse 100% 80% 60% 40% Har NemID 20% 0% Har hørt om digital postkasse It-anvendelse i befolkningen: Spørgsmål E3 og E8. Erfaring med anvendelse af internettet er ikke uden betydning for kendskabet til den digitale postkasse. I aldersgrupperne og ved hhv. 76% og 75% af de, der har anvende internet indenfor de seneste 3 måneder, at det bliver obligatorisk at modtage post i den digitale postkasse, mens andelen kun er 57% hhv. 46% blandt de, der aldrig har anvendt internet, jf. bilagstabel f. 19\n20 For de ige er det vanskeligere at se, om der er forskel på kendskabet til den digitale postkasse afhængig af internetanvendelsen, fordi andelen, der anvender internet sjældnere end en gang om ugen, er meget lille. Spiller økonomien en rolle? Prisen på computer og internet spiller tilsyneladende kun en mindre rolle for de, der ikke har adgang til internet i hjemmet jf. tabel 11. Der er imidlertid en ret tydelig sammenhæng mellem ikke at have adgang til internet og indkomst i aldersgruppen over 65. De, der har adgang til internet i hjemmet, har højere indkomst en de, der ikke har adgang til internet i hjemmet, jf. tabel 16. Forskellen i den gennemsnitlige indkomst er imidlertid blevet mindre fra 2011 til Der har især været tale om et markant fald i indkomstforskellen mellem enlige med og uden internetadgang i aldersgruppen 65-74, hvor de, der har internetadgang, er gået fra at have 52% højere indkomst i 2011 til kun at have 33% højere indkomst i Samme udvikling, dog mindre kraftig, ses for par i aldersgruppen For ikke enlige mellem 65 og 74, er udviklingen gået i den modsatte retning. Her har personer med adgang til internet i hjemmet nu i gennemsnit 62% højere indkomst end de, der ikke har internetadgang. Tabel 16. Gennemsnitlig bruttoindkomst 10 for personer, der har adgang til internet i hjemmet, i procent af indkomsten for personer, der ikke har adgang til internet i hjemmet Enlig 152% 133% 137% 136% 150% 136% Ikke-enlig 156% 162% 145% 131% 155% 147% Anm.: Bruttoindkomsten er for 2009 hhv Ændringen af den måde stikprøven udtages, har i princippet ikke betydning for resultatet, da observationerne er vægtede. Særkørsel for Ældre Sagen 10 Variablen BRUTTO, jf. Danmarks Statistiks dokumentation af højkvalitetsvariable. 20\n21 Bilag Tabel a. Brug af mobiltelefon %-andel af alle aldersgruppen Har en mobiltelefon 94% 97% 83% 92% 70% Gå på internettet via mobilen? 31% 39% 2% 3% 1% Downloade applikationer/ tjenester til mobiltelefonen? 22% 28% 2% 3% 0% %-andel af de, der har brugt mobil indenfor 3 måneder Gå på internettet via mobilen? 33% 40% 2% 3% 1% Downloade applikationer/ tjenester til mobiltelefonen? 24% 29% 2% 3% 0% Tabel b. Hvorfor har du ikke adgang til internet i hjemmet? Har adgang til internet andre steder (fx arbejdsplads) (1) % andel af de, der ikke har adgang til internet i hjemmet 12% 4% 6% 3% 2% 2% 2% Har slet ikke brug for internet 42% 61% 64% 59% 69% 70% 68% (kan ikke bruge det til noget, er ikke interessant) (2) Ved ikke, hvordan man bruger 23% 38% 33% 41% 31% 22% 36% internettet (3) Computer koster for meget (4) 15% 6% 8% 4% 6% 10% 3% Internetforbindelse/bredbånd/mobilbredbånd 9% 3% 4% 2% 2% 3% 2% koster for meget (5) Er bekymret for sikkerhed/privatlivets fred (6) 2% 1% 0% 1% 1% 1% 1% Der er ikke adgang til bredbåndsforbindelse i området (7) 3% 1% 2% 0% 0% 0% 1% Handicap (fysisk eller andet) 8% 9% 3% 12% 7% 3% 9% (8) Andre sager (9) 19% 17% 18% 16% 18% 14% 20% Ved ikke (11) 2% 1% 1% 1% Bemærk: flersvar 21\n22 Tabel c. Oplever du, at du g glip af information, tilbud mv., fordi du ikke bruger internettet? andel af de, der aldrig eller ikke inden for det seneste har brugt internet Ja, ofte 11.76% 7.55% 6.33% 8.43% 11.47% 3.69% 4.58% 3.02% Ja, en gang imellem 17.42% 13.08% 14.70% 11.90% 15.13% 10.49% 12.68% 8.84% Nej, aldrig 61.81% 74.68% 74.95% 74.49% 68.42% 83.61% 81.15% 85.46% Ønsker ikke at svare eller ved ikke 2.94% 0.55% 0.24% 0.77% 0.81% 0.49% 0.00% 0.87% Spørgsmål: Til de, der har svaret, at de har brugt internet for mere end et siden, eller at de aldrig har brugt internet: Oplever du, at du g glip af information, tilbud mv., fordi du ikke bruger internet? Fx vejledning fra SKAT, information om togafgange, rabat ved bestilling over internettet. It-anvendelse i befolkningen: Spørgsmål AE2. Tabel d. Andel af de, der har anvendt internet inden for det seneste, der har søgt information på en offentlig hjemmeside Anvendt internet: Indenfor den seneste uge 88% 88% 81% 83% 76% Inden for det seneste, men ikke inden for den seneste uge 37% 48% 23% 24% 22% Spørgsmål: Har du som privatperson i de seneste 12 måneder prøvet at søge informationer på offentlige myndigheders hjemmesider fx SKAT, biblioteker, kommune, sundhed.dk mv. It-anvendelse i befolkningen: Spørgsmål E1a kombineret med C1 og C2. Tabel e. Andel af de, der har anvendt internet inden for det seneste, der har hentet eller printet blanketter fra en offentlig hjemmeside Anvendt internet: Indenfor den seneste uge 59% 59% 58% 60% 51% Inden for det seneste, men ikke inden for den seneste uge 13% 21% 4% 4% 5% Spørgsmål: Har du som privatperson i de seneste 12 måneder prøvet at hente eller printe skemaer/blanketter fra offentlige myndigheders hjemmesider. It-anvendelse i befolkningen: Spørgsmål E1b kombineret med C1 og C2. 22\n23 Tabel f. Kendskab til digital postkasse opdelt efter internetanvendelse Anvendt internet inden for de seneste 3 måneder: - daglig eller næsten daglig 49% 45% 76% 76% 75% - hver uge men ikke hver dag 48% 44% 78% 79% 78% - indenfor seneste 3 mdr. men sjældnere end hver uge 61% 53% 78% 76% 81% Anvendt internet, men ikke de seneste 3 måneder 69% 64% 74% 79% 66% Aldrig anvendt internet 49% 43% 50% 57% 46% Spørgsmål: Fra 2014 bliver det obligatorisk for alle borgere at modtage deres post fra offentlige myndigheder i en digital postkasse vidste du det? It-anvendelse i befolkningen: Spørgsmål E8 kombineret med C1 og C2. Tabel g. Anvendelse af netbank %-andel af de der har anvendt internet inden for de seneste 3 mdr. - daglig eller næsten daglig 90% 91% 85% 87% 75% - hver uge men ikke hver dag 66% 67% 65% 69% 56% - inden for seneste 3 mdr. men sjældnere end hver uge 26% 31% 20% 25% 12% Spørgsmål: Har du indenfor de seneste 3 måneder brugt internetbank til fx betaling af regninger, overførsel af penge mv. It-anvendelse i befolkningen: Spørgsmål C3n kombineret med C2. 23


LEGOLAND vil bygge verdens højeste LEGO tårn - Netavisen Grindsted\nFra den 26. til den 30. juni er der LEGO World Tower i LEGOLAND i Billund. Sammen med gæsterne skal LEGOLAND forsøge at bygge verdens højeste LEGO tårn og dermed slå den nuværende rekord der er på 36 meter. Det er et vaskeægte verdensrekordforsog der er på programmet når LEGO World TOWER sættes igang fra tirsdag til lørdag i uge 26.\nVerdensrekordforsøget vil foregå uden foran LEGOLAND som afslutning på en måned fyldt med fødselsdagsaktiviteter. Hvad er mere passende end at begynde de næste 50 år med at jagte en verdensrekord og forsøge at bygge verdens højeste LEGO tårn udtaler Pernille Steffensen, Event Manager i Legoland i en pressemeddelelse.\nNår den sidste klods sættes på plads den 30. juni er det ikke det eneste verdensrekordforsøg der bliver sigtet efter. Oppe fra 38 meter er planen nemlig at sende en fodbold ned, som skal tæmmes før den rammer jorden. “Når der nu er VM i fodbold og vi også jagter en verdensrekord, så h ev vi fat i YouTuberen Brian Brizze for at høre, om han var med på et vildt forsøg, og det var han heldigvis. Hvis det lykkes, vil det også være en verdensrekord, og det er da ikke tosset at kunne slå to verdensrekorder på en dag” siger Pernille Steffensen.\nDer vil være forskellige byggeaktiviteter og konkurrencer i forbindelse med LEGO World Tower\nSå er LEGOLAND’s LEGO Movie World åbnet – se billederne\nLEGOLAND i Billund har fået to Michelin stjerner


→ Køb Røgrør – Danmarks største udvalg online\nDe fleste e-forretninger frembyder til alt held diverse billige leveringsmåder til røgrør. En favorit iblandt mange er for nærværende at få leveret til et afhentningssted, hvor du så selv henter de nyindkøbte produkter når det passer ind i din hverdag. Denne er jo ualmindeligt problemfri, samt ofte endda den mest letkøbte fragtform.\nDu bør alternativt påtænke at få produkterne bragt til din adresse eller til hvor du arbejder. Fragtformen er gennemsnitligt en kende dyrere, men samtidig usædvanlig praktisk ift. røgrør online. Den mest betalelige løsning kan ikke benægtes at være at hente varerne selv, som desværre er betinget af at du lever i kort afstand af online forretningens byggecenter, eksempelvis Harald Nyborg, Jem og Fix, Silvan eller Bauhaus.\nLeveringshastigheden på røgrør kan vise sig at være ret aktuel forudsat vi behøver varen øjeblikkeligt, og derfor er det sandelig relevant at vi efterser den estimerede leveringstid for røgrør. En lang række online forhandlere – fx Jem og Fix, Silvan, Bauhaus og Harald Nyborg – præsterer billig 1 dags levering på en lang række produkter online, som alligevel påkræver at transaktionen realiseres tidligere end et fastslået klokkeslæt, så at de har udsigt til at kunne nå at få varerne skippet afsted forud for at logistikmedarbejderne drager hjemad.\nIndtil flere e-butikker tilbyder levering uden betaling på røgrør online, men i de fleste tilfælde kun såfremt du handler for et bestemt beløb. Desuden skal du tage den mest betalelige type af levering, som typisk er at få fragtfirmaet til at levere varerne til et udleveringssted.\nEn stor portion byggecentre tildeler klik-og-hent hvor du bestiller billig røgrør online men afhenter i byggemarkedet. For eksempel XL-Byg, Jem og Fix, Stark, 10-4, Bauhaus, Harald Nyborg, Silvan, Bygma og Davidsen. Byggekæderne tildeler fx klik-og-hent på røgrør i følgende byer:\nIshøj, Viborg, Søborg, Herlev, Frederiksværk, Allerød, Hedehusene, Næstved, Kalundborg, Hvidovre, Ølstykke, Rønne, Birkerød, Korsør, Jyllinge, Greve, Dragør, Rudersdal, Randers, Lystrup, Haslev, Haderslev, Holbæk, Helsingør, Farum, Skive, Virum, Risskov, Horsens, Aalborg, Brøndby, Middelfart, Thisted, Sønderborg, Værløse, Nørresundby, Ringsted, Tårnby, Kokkedal, Højbjerg, Fredericia, Vejle, Hjørring, Aabenraa, Herning, Nykøbing Falster, Frederikshavn, Esbjerg, Glostrup, Struer, Ballerup, Hillerød, Nakskov, Skanderborg, Tilst, Vallensbæk, Frederiksberg, Slagelse, Odder, Solrød Strand, Silkeborg, Odense, Svendborg, Køge, Brønderslev, København, Hobro, Hedensted, Kolding, Åbyhøj, Gladsaxe, Holstebro, Charlottenlund, Grenaa, Frederikssund, Varde, Hørsholm, Ikast, Roskilde, Gentofte, Brønshøj, Vanløse, Aarhus, Lillerød, Albertslund, Nyborg, Vordingborg, Rødovre, Taastrup, Stenløse, Nærum, Brabrand, Lyngby, og Valby, .\nClick-and-collect for røgrør er tilgængeligt i alle områder af landet: Fyn (Østfyn, Vestfyn, Nordfyn, Midtfyn, Sydfyn), Sjælland (Midtsjælland, Amager, Nordsjælland, Bornholm, Lolland, Vestsjælland, Sydsjælland, Falster, Østsjælland, Hovedstaden) og Jylland (Sydjylland, Vestjylland, Østjylland, Sønderjylland, Syddanmark, Midtjylland, Nordjylland).\nNår der ses på tendenserne bliver det tydeligt, at online shoppere jævnligt efterspørger fx billig røgrør og røgrør tilbud. Derudover oplever vi mange gange netshoppere søge efter bl.a. køb røgrør, røgrør priser samt røgrør online, foruden de gængse byggemarkeder som Jem og Fix, Bygma, Harald Nyborg, Davidsen, Stark, 10-4, XL-Byg, Silvan og Bauhaus.\nTilbud på røgrør\nDet har vist sig at være vældig overkommeligt for folk at lave prissammenligning på billige røgrør online på forskellige netbutikker, og derved har flertallet af internet butikker ikke kunne lade være med at presse prisniveauet på røgrør betydeligt, og ovenikøbet sikre fri fragt.\nTrods dette kan det immervæk vise sig lønsomt at undersøge diverse internet varehuse i Danmark efter udsalg og tilbud på røgrør online forud for at du handler, så man er på den sikre side med at opnå den mest billige pris. Se ikke blot hos de store byggecentre som XL-Byg, Stark, Bygma, Bauhaus, 10-4, Jem og Fix, Silvan og Harald Nyborg.\nDu må alligevel være så påpasselig, at i tilfælde af at en forhandler på nettet sælger billige røgrør online til salg for en tilbudspris der kan virke urealistisk letkøbt, bør det mange gange være et symbol på en falsk e-handler. Køb med gængse betalingskort er trods alt inkluderet i en foranstaltning, hvilket støtter folk imod uægte online selskaber.\nVi anbefaler køb med betalingskort eller betalinger med mobilen. Som alternativ kan du bruge en afdragsløsning fra fx ViaBill, hvis du agter at godtgøre omkostningerne til røgrør senere. Det fås som regel hos specialiserede netshops, men dog sjældent de gængse byggecentre som for eksempel 10-4, Jem og Fix, XL-Byg, Davidsen, Harald Nyborg, Bygma, Bauhaus og Stark.\nNår man kigger i tallene fremstår det tydeligt, at netshoppere mange gange søger efter fx røgrør priser og røgrør tilbud. Foruden dette ser vi som regel netshoppere søge efter bl.a. køb røgrør, billig røgrør og røgrør online.\nTrustpilot resulterer i en række troværdige chancer for at kigge nærmere på ret mange tidligere køberes anmeldelser og af den grund støtter vi, at du kigger nærmere på e-firmaets ratings før du lægger din bestilling på billige røgrør online.\nFacebook forærer dig lignende i højeste grad sikre metoder til at få indblik i netshoppens kundetilfredshed. Desuden møder vi nogle online shops i Danmark som gør det muligt at levere en anmeldelse af deres køb, hvilket lige så vel må drages fordel af til at få et indtryk af tidligere kunders oplevelser.\nForinden nogen bestiller billige røgrør online på en webbutik kunne man principielt overveje netshoppens handelsbetingelser, det er dog normalt ikke særlig morsomt, i særdeleshed ved de gængse byggemarkeder som Jem og Fix, 10-4, Silvan, Stark, Bygma, Davidsen, Harald Nyborg, XL-Byg og Bauhaus.\nEt andet alternativ kunne derfor være at undersøge om internet forhandleren er tilsluttet e-mærket, eftersom det ofte er en forsikring om at e-butikken opererer i overensstemmelse med de danske retningslinjer, og at shoppen fra tid til anden revurderes af jurister som har ekspertise inden for de gældende vilkår.\nDesuden får du lejlighed til at få bistand, for så vidt du oplever problemer i processen med din ordre på røgrør. I øvrigt rekommanderer vi at køberen er klar over de mest vedkommende reglementer der kan håndhæves i forbindelse med købet af røgrør online, eksempelvis hvilken ombytningsret internet webshoppen garanterer.\nHer er det også relevant, at man stadigvæk sikrer sin kvittering, således man senere vil kunne bevidne købet af røgrør, ligegyldig om man har bestilt fra Jem og Fix, Silvan, Bauhaus, XL-Byg, 10-4, Davidsen, Stark, Bygma eller Harald Nyborg.


Greenstay | De Hvide Svaner Camping\nVi er en Greenstay certificeret Campingplads\nVed at vælge De Hvide Svaner Camping som feriemål, holder du ferie på en campingplads, som målrettet arbejder med FN´s klimaverdensmål.\nVi på De Hvide Svaner Camping er stolte af at være blevet Greenstay certificeret for udvikling af bæredygtig camping i Danmark.\nFor at blive certificeret har De Hvide Svaner Camping på forhånd skulle opfylde minimum 50% af kriterierne indenfor hvert mål det første år, vi er stolte af allerede nu at opfylde 66% af disse. I 2023 skal vi opfylde minimum 80% af disse.\nCertificeringen kræver også at vi hele tiden skal bidrage og udvikle målrettet henimod bæredygtig camping, da certificerede campingpladser løbende bliver kontrolleret og skal gencertificeres hvert andet år.\nI 2023 forventer vi at opfylde minimum firs procent af kriterierne for hvert af følgende mål:\nDette er verdensmål nummer 6, som vi imødekommer ved vores fokus på vandbesparende armaturer i bad, køkken, toiletter, vandfri urinaler med videre.\nDette er verdensmål nummer 7 som handler om sikring af grøn energi. Dette imødekommer vi blandt andet i brug af solceller, vindmøller, varmepumper, samt installering af LED-lys, tidsstyring, skumringsrelæ, komfurer, ovne, vaske-/tørremaskiner i energiklasse A+++.\nDette er verdensmål nummer 12 som vi imødekommer i vores affaldssortering på pladsen i minimum 10 fraktioner, gæsterne minimum 4 fraktioner, samt forsvarlig håndtering af miljøfarligt affald.\nDette er verdensmål nummer 13 som reflekteres i vores miljøpolitik og -mål. Dette skal være en del af udviklingsplanen, der inkluderer optimering af indeklima, mindre forbrug af papir, brug af miljøpapir og meget andet.\nDette er verdensmål nummer 15, der handler om at gøre en aktiv indsats for at fremme biodiversiteten, uberørte områder, skråninger, læhegn, information om beskyttede og frede naturområder, information om natur og dyreliv i nærområdet.\nKort sagt, ved at vælge De Hvide Svaner Camping som feriemål sikrer du at holde ferie på en Greenstay-certificeret campingplads, som målrettet arbejder med FN´s klimaverdensmål, blandt andet i vores fokus på vand og sanitet, grøn energi, ansvarligt forbrug og produktion, en klar miljøpolitik, en aktiv indsats for biodiversitet og information omkring natur og dyreliv.\nGå direkte til bookingen ›\nSøger du en campingplads på Sydsjælland med højt til himlen og mange aktiviteter hen over sæsonen? Så skynd dig at booke en plads hos De Hvide Svaner Camping til din næste ferie.\nHos os kan du vælge mellem pladser med eller uden el, stellplätze, autocamperpladser eller et ophold i en af vores hytter.\nPraktiske oplysninger vedrørende dit ophold\nPrisen på De Hvide Svaner er inkl. adgang til vores faciliteter: køkken, poolområde, legeplads, m.m.\nAnkomst sker efter kl. 14.00 og afrejse senest kl. 12.00. Hytter har dog ankomst efter kl. 15.00 og afrejse senest kl. 10.00.\nEl-tilslutninger på De Hvide Svaner foretages med de såkaldte CEE-stik (de blå) ikke Shuko eller de gamle danske 3 benede stik, og slet ikke almindelig stueledning/stik.\nVed klik på linket bliver du sendt direkte videre til vores booking.\nI bookingen vælger du i toppen af siden en dato for ankomst og afrejse, og herefter den type, Plads uden strøm (Teltplads), Plads med strøm, Hytte eller Stellplatz, du er interesseret i. Herefter vises de resultater som matcher dine ønsker.\nNår du har gennemført bookingforløbet modtager du en ordrebekræftelse - og når tiden kommer, så glæder vi os til at tage imod dig.\nBook plads her ›\nOplever du udfordringer med at booke online?\nHvis du bruger browseren Explorer, så fungerer vores bookingsystem ikke. Explorer får ikke længere support fra Microsoft og udgør derfor risiko for sikkerhedshuller. Vores onlinebooking er derfor ikke opsat til brugen af Explorer. Vi anbefaler at du bruger en anden browser, f.eks. Edge (også Microsoft), Google Chrome, Firefox, Opera eller Safari.\nPå De Hvide Svaner kan du holde ferie i en af vores hyggelige hytter.\nHer findes køkken med vand og god plads til op til seks personer – også på grunden uden for hytten, hvor hytterne har deres egen legeplads til små børn.\nHvorfor ikke forlænge jeres ferie på De Hvide Svaner til en hel sæson? Se vores ledige fastligger-pladser og kontakt receptionen hvis I ønsker mere information. Vi håber vi kan byde jer velkommen som en del af vores campingplads.


Arla indleder historisk investeringsoffensiv - FINANS\nArla Foods offentliggør nu sit største investeringsbudget nogensinde. Mejerigiganten investerer 4 mia. kr. i år, og en stor del af pengene bruges på udvidelser af danske mejerier.\n30.01.2018 kl. 19:00\nArlas bestyrelse har i dag i London vedtaget det største investeringsbudget i mejerikoncernens historie.\nAlene i år skal der investeres næsten 4 mia. kr. i udvidelser og nye fabrikker. Halvdelen af pengene bruges i Danmark, hvor der blandt andet skal foretages kæmpe investeringer i Arlas ingrediensfabrikker ved Videbæk i Vestjylland.\nBestyrelsens beslutning indebærer, at Arlas investeringsbudget øges 57 pct. sammenlignet med 2017 og 130 pct. sammenlignet med 2016.\n»Vi har gennem nogle år arbejdet på et antal meget store projekter, som nu begynder at folde sig ud på mere eller mindre samme tidspunkt. Der er blandt andet lagt op til meget store investeringer i vores ingrediensforretning - både i år og de kommende år,« forklarer Arlas adm. direktør, Peder Tuborgh.\nSamtidig vokser behovet for investeringer, fordi landmændene i Europa har øget produktionen af mælk efter afviklingen af de såkaldte mælkekvoter i 2015.\n»Vi budgetterer med, at vores andelshavere i gennemsnit øger produktionen 2 pct. (plus 250 mio. liter) om året. Denne ekstra mælkemængde skal vi have forarbejdet til eksempelvis mælkepulver, som skal eksporteres til de fjerne vækstmarkeder i blandt andet Asien og Afrika. Vi har brug for større produktionskapacitet for at løse den opgave,« forklarer Peder Tuborgh.\nArla Foods Ingredients, AFI\nI Videbæk har AFI fabrikker, der producerer valleprotein og laktose (mælkesukker)\nI joint ventures med andre selskaber har AFI også fabrikker, der producerer laktose og protein i Argentina. Tyskland og Norge.\nValleprotein anvendes blandt andet som ingrediens i sportsernæring, helsekost, mælkepulver, specialfødevarer til ældre og syge samt i bageriindustrien.\nLaktose indgår ligeledes som ingrediens i mælkepulver til især børn og anvendes også som ingrediens i en række andre typer fødevarer.\nAFI har i 2016 desuden overtaget ansvaret for Arla-koncernens produktion af mælkepulver, der sælges til fødevareindustrien.\nArlas investeringsbudget har i en årrække udgjort i niveauet 2,5 pct. af mejerikoncernens omsætning. I år hæves niveauet til næsten 5 pct., og meget tyder på, at investeringerne de kommende år vil blive fastholdt på dette høje niveau.\nSåledes arbejder Arlas datterselskab Arla Foods Ingredients med planer om store investeringer i en helt ny fabrik i USA. Denne mulige investering vil først blive gennemført i 2019-2020. Det samme vil en udvidelse til 1,3 mia. kr. af Arlas tyske mælkepulverfabrik.\n»Bestyrelsen vedtager investeringsbudgettet for et år af gangen, men der er en vis sandsynlighed for, at investeringerne bliver lige så store næste år. Udover udvidelsen af mælkepulverfabrikken i Tyskland ligger der nogle store ting og rumler i Arla Foods Ingredients. Jeg vil blive meget forbavset, hvis Arla Foods Ingredients ikke fastholder det høje investeringsniveau de kommende år,« siger Peder Tuborgh.\nUd af årets investeringsbudget på 4 mia. kr. bliver mere end 750 mio. kr. brugt på investeringer i Arla Foods Ingredients.\nArlas planlagte investeringer i Danmark skaber omkring 150 arbejdspladser, hvilket nogenlunde svarer til det antal stillinger, der forsvinder, når selskabets mejeri i Brabrand lukkes i 2019.\n30.01.18 Det største investeringsbudget i selskabets historie: Arla trykker speederen i bund\n06.09.17 Arla er tæt på afgørende gennembrud i USA\n04.01.18 Arla har fået et længe ventet gennembrud i Kina


Le Kaff - åbningstider - Halmtorvet 46 - København V\nVelkommen til Le Kaff på Halmtorvet i København. Le Kaff ligger placeret i det hyggelige kvarter ved Istedgade som har fået et helt nyt image. Hele området har fået en byfornyelse og tilbyder i dag på et fantastisk hyggeligt og stemningsfyldt gademiljø, med masser af liv. Med få minutters gang fra Hovedbanegården, kan du komme ned og besøge Le Kaff.\nLe Kaff ved Istedgade i København vil naturligvis hjælpe dig med den optimale service. Derudover har de enkelte steder parkeringspladser langs vejen samt flere parkeringspladser på de små sidegader, hvilket gør det nemt og komfortabelt for jer som kunder. Kontakt Le Kaff ved Istedgade eller kom ned forbi dem.