bedre lyd bedre design - PDF\nDownload "bedre lyd bedre design"\n1 System Audio højttalere bedre lyd bedre design\n2 indholdsfortegnelse System Audio tør være anderledes historien 3 en anderledes idé om lyd og teknologi 4 SA2K den bedste kompakte højttaler vi har lavet 5 System Audio 70 serien 3070 en imponerende højttaler respekt for kvalitet 10 70AV lav din egen kvalitetsbiograf 11 System Audio SA1200 serien 1270 flot lyd i et smukt møbel 12 SA1250 diskret og kraftfuld 13 SA1230 forvent det uventede 14 System Audio SA200 serien SA210/SA210AV kompakt og alsidig 15 SA208/SA208AV hæng den på væggen med bare én skrue 16 SA205 stor lyd fra en kompakt højttaler 17 Tilbehør FS1 gulvstander 17 CB1 loftsbeslag 17 WB1 vægbeslag 17 SPK1 spikes 17 System Audio aktiv subwoofer SubElectro 100 en helt anderledes aktiv subwoofer 18 hvad fortæller de? 20 2\n3 System Audio tør være anderledes - historien Året var Dengang skulle højttalere være gigantiske og teknisk komplicerede. Her introducerede System Audio sin første højttaler, og pressen skrev forbløffet: "Denne højttaler sætter nye standarder". Men det var ikke en højttaler som alle de andre, for det var en kompakt højttaler med stor lyd. En højttaler, der var skabt i fascination for fremragende lyd ikke bare teknologi. En højttaler der viste en ny vej. Ole Witthøft grundlagde System Audio A/S i 1984 en virksomhed med sjæl Det var Ole Witthøft, der grundlagde System Audio A/S i Han havde længe ledt efter nogle virkeligt gode højttalere, og som musiker vidste han, hvordan musik skal lyde. Ole forklarer: "Der fandtes ingen højttalere, der kunne gengive musikken på en levende måde. De fleste lød kedeligt og unaturligt. Når du ikke hører lydens detaljer, eller fornemmer stemningen, fordi gengivelsen er for dårlig, så opdager du aldrig hvor spændende musik kan være. Jeg undrede mig over hvorfor højttalere konkurrerede om de bedste tekniske data, når det er lyden det drejer sig om". Derfor besluttede han sig for, at bygge sine egne højttalere. I løbet af få år voksede efterspørgslen på Ole Witthøft s højttalere, og i 1984 var System Audio A/S en realitet. System Audio skiller sig ud fra mængden I dag er Ole Witthøft leder af udviklingsafdelingen hos System Audio A/S. Millioner investeres i produktudvikling og et hold af eksperter arbejder hele tiden for, at System Audio højttalere fortsat viser nye veje. forskellen kan høres af enhver System Audio højttalere sælges over næsten hele verden. Vores kunder er mennesker, der holder af fremragende lyd til musik og film, men også pladeselskaber, TV stationer og musikere i alle aldre. Ole Witthøft forklarer: "Vores højttalere henvender sig ikke bare til eksperter, for alle mennesker har evnen til at sætte pris på god lyd. Vores opgave er, at gøre forskellen så stor, at alle kan høre den." en virksomhed med holdninger System Audio spørger ikke hvad markedet forventer af os, for hele idéen med vores virksomhed blev formet i 1984, da Ole Witthøft opdagede at markedets højttalere ikke var gode nok. System Audio sætter sine egne standarder, fordi vores produkter starter med en idé. Vi vil ikke bidrage til forvirringen om, at højttalere bare drejer sig om teknik. For System Audio er der en indlysende klarhed i, at kvaliteten skal ligge i lyden og højttalernes evne til at være et naturligt møbel i stuen. System Audio s første højttaler 3\n4 en anderledes idé om lyd og teknologi I en verden hvor teknologier og sandheder kommer og går som døgnfluer, er System Audio s højttalere baseret på en række langtidsholdbare idéer, der holder længere end den almindelige teknologiske mode, der er glemt i morgen. Lyden er det vigtigste for en højttaler. Men højttaleren er imod naturlovene på en måde, som ingen andre af apparaterne i et anlæg. I en forstærker, en DVD eller en CD består signalet af elektroner, der bevæger sig med stor præcision og hurtighed. Men i en højttaler skabes lyden ved hjælp af membraner, der bevæger sig. Højttalerens membraner vejer langt mere end elektroner, og blandt andet derfor mister lyden en stor del af sin præcision i en højttaler. Man kan sige, at højttaleren er det langsomste apparat i et anlæg. hurtigere er bedre En System Audio er langt hurtigere end en almindelig højttaler, fordi vi anvender mindre og lettere membraner, der vejer det kvarte af et almindeligt stykke papir eller mindre. En almindelig højttalermembran vejer mindst det dobbelte. Forestil dig, hvad hurtigheden betyder for den lyd du hører. langt bedre lyd Lette membraner reagerer utroligt hurtigt, og afslører myriader af lyddetaljer, som en stor membran ganske enkelt er for tung til. Derfor bliver bassen aldrig buldrende, instrumenter lyder klart og dynamisk og det er let at forstå hvad mennesker synger eller siger. Det er en mere naturlig oplevelse. Bedre lyd og hurtighed er ikke gevinst for en bestemt musikform, men enhver musikform eller lydsporet på en film. bedre spredning af lyden En lille højttalermembran har fra naturens side en bedre spredning af lyden, end en stor membran. Derfor behøver du ikke at sidde lige foran højttalerne, for at få glæde af lyden. Du har god lyd i hele stuen. let at integrere Højttalerne er lavet til at fungere i stuens akustik og bruger endda akustikken til deres fordel og kan placeres tæt på stuens vægge. Samarbejdet mellem højttaler og forstærker er vigtig, for at opnå god lyd. Derfor er en System Audio en såkaldt "let belastning" for anlæggets forstærker. Det betyder i praksis at højttalerne kan anvendes med ethvert kvalitetsanlæg. 4\n5 SA K SERIEN den bedste kompakte højttaler vi har lavet System Audio SA2K er en markant nyskabelse for kompakte højttalere. Den bryder med traditionerne og sætter nye standarder for lydkvalitet. Du kan ikke sammenligne den med andre kompakte højttalere, for de har ingenting tilfælles, bortset fra størrelsen. System Audio SA2K henvender sig til mennesker med en glødende interesse for musik, som ønsker at høre enhver detalje og nuance i musikken og som samtidig ønsker sig en kompakt højttaler. drømmer du om store højttalere eller om stor lyd? SA2K fylder stuen med lyd - ikke med højttalere 5\n6 SA K SERIEN en helt ny måde at bygge et højttalerkabinet SA2K er den første højttaler i verden, der er bygget efter et nyt patenteret princip. Her kan kabinettets sider gøres buede, hvilket øger den mekaniske stabilitet. Kabinettets to sider, bag- og forpladen er lavet af ét stykke træ. måske verdens dyreste 13 cm bashøjttaler System Audio W2K er den specielt udviklede bashøjttaler, der gør det muligt for SA2K at levere den enestående lydkvalitet fra et kabinetvolumen på bare 8 liter. Den har en ekstremt kraftig magnetmotor og membranen har en vandring på 22 mm. Det sætter W2K i stand til at flytte 5-6 gange så meget luft, som en almindelig bashøjttaler med samme størrelse. Membranen har ti gennemgående slidser med dæmpningsmateriale, der virker som "fælder" for uønskede vibrationer. Membranen er lavet af træfibre. diskant i verdensklasse Diskanthøjttaleren er et håndbygget stykke finmekanik med utrolig lydmæssig præcision og holdbarhed. Lydens fine detaljer trylles frem gennem fem behandlinger af membranen, bittesmå klodser af filt, der dæmper diskantens eget lille kabinet og et særligt design af membranens geometri. set oppefra, fornemmer du kabinettets særlige form kun 34.5 cm høj 6\n7 SA K SERIEN teknisk beskrivelse Kabinet bygget efter patenteret princip Højttalerenheder med ny teknologi 2-vejs design Mulighed for bi-wiring/bi-amping Tilbehør: SA2K højttalerstander Belastbarhed: 200 Watt Impedans: 4 Ohm (let belastning) Frekvensgang (+/- 1.5 db): Hz Følsomhed (1W, 1m): 87 db Delefrekvens: 3000 Hz (24 db/okt. Linkwitz/Riley) Dimensioner (BxHxD) cm: 19.5x34.5x30 Bashøjttaler: System Audio W2K Diskanthøjttaler: System Audio TK Finish: Ahorn (ægte træ). Andre finish kan leveres på bestilling en kompakt højttaler i verdensklasse, der lyder langt større end den ser ud bagsiden er kun 10.5 cm bred 7\n8 SA70 SERIEN en imponerende højttaler System Audio 3070 er allerede imponerende, når du ser den. Den høje slanke facon, og den imponerende finish, er uden tvivl blandt markedets smukkeste. Lyden er lige så imponerende. System Audio 3070 ligner ikke en almindelig højttaler, og det har aldrig været meningen. For første gang kan du opleve en High End højttaler, der er lavet i fascinationen for god lyd ikke bare teknik. Du kan se det på den måde 3070 er bygget. perfekt lyd starter med et perfekt kabinet Prøv at banke med knoerne på et 3070 kabinet. Det er ekstremt stift og hårdt. Kabinettet er en højttalers fundament. Enhver vibration her betyder tab af vigtig lydmæssig information. Kabinettet til 3070 er utroligt mekanisk stabilt, ikke bare på grund af sin slanke form, men også på grund af sandwich konstruktionen, der er op til 30 mm tyk. Læg mærke til detaljerne i håndværket. Enhver lille detalje er perfekt selv årerne i træet. højttalerenheder i verdensklasse Tag en membran, der er fem gange lettere end et stykke papir. Brug et utroligt kraftigt magnetsystem, der ellers kun bruges på store bashøjttalere. Monter det hele i et solidt støbt magnesium chassis med en svingspole med lang slaglængde. Brug to år på at eksperimentere og gør et godt job. Resultatet er BIG 3000, bashøjttaleren der anvendes i Diskanthøjttaleren har sit eget kabinet bag membranen for at forhindre kompression af lydens detaljer. Membranen i sig selv vejer mindre end et frimærke. 8\n9 SA70 SERIEN teknisk beskrivelse Kabinettet er delt op i fire separate kamre. De fire 14 cm bashøjttalere arbejder parvis i to kamre med individuel basrefleks afstemning. Delefilterkredsløbet er monteret i et separat vibrationsfrit kammer. I bunden af kabinettet er der et separat sandkammer, der kan gøre systemet endnu mere mekanisk stabilt Ekstremt hurtige højttalerenheder med letvægtsmembraner 2 1 /2-vejs d Appolito design Mekanisk stabilt kabinet (sandwichkonstruktion) Højttalerens stoframme kan monteres på bagsiden af kabinettet Mulighed for montage af 3 eller 4 spikes eller gummifødder Mulighed for bi-wiring og bi-amping Belastbarhed: 250 Watt Impedans: 4 Ohm (let belastning) Frekvensgang (+/- 1.5 db): Hz Følsomhed (1W, 1m): 90 db Delefrekvenser: Ydre bashøjttalere: 600 Hz (24 db/okt. Linkwitz/Riley) Indre bashøjttalere/diskant: 3000 Hz (24 db/okt. Linkwitz/Riley) Dimensioner (BxHxD) cm: 18x126x31 Bashøjttalere: 4 x System Audio BIG 3000 Diskanthøjttaler: System Audio T1908 Finish: Ahorn, Kirsebær eller Sort Ask (ægte træ) Leveres med spikes og gummifødder System Audio skaber højttalere, der hæver sig over den almindelige standard 9\n10 SA70 SERIEN respekt for kvalitet System Audio 2070 er en smagfuld kvalitetshøjttaler, der er diskret af udseende. Men lyden har masser af autoritet og klare detaljer. Det er kun naturligt, at anvende erfaringerne fra 3070 i et mindre format. Derfor vil du også se, at 2070 har mange af de samme kvaliteter som sin "storebror". Den gør en dyd af at være anderledes. I stedet for at være kompliceret, er den enkel. Den er kompakt, ikke gigantisk. Den gør ikke forskel på musik og film, for den kan bruges til begge. Lyden er dynamisk og naturlig på grund af de specielle kraftfulde højttalerenheder med letvægtsmembraner. teknisk beskrivelse Kabinettet er opdelt i fire separate kamre. I bunden er der et sandkammer, i midten et vibrationsfrit kammer til dele filterkredsløbet. De to 14 cm bashøjttalere sidder i hver deres eget kammer med individuel basrefleks afstemning Ekstremt hurtige højttalerenheder med letvægtsmembraner 2-vejs d Appolito design Mekanisk stabil kabinetkonstruktion (sandwichkonstruktion) Højttalerens stoframme kan monteres på bagsiden af kabinettet Mulighed for montage af 3 eller 4 spikes eller gummifødder Mulighed for bi-wiring eller bi-amping Belastbarhed: 190 Watt Impedans: 4 Ohm (let belastning) Frekvensgang (+/- 1.5 db): Hz Følsomhed (1W, 1m): 89 db Delefrekvens: 3000 Hz (24 db/okt. Linkwitz/Riley) Dimensioner (BxHxD) cm: 17.5x112x27.5 Bashøjttalere: 2 x System Audio BIG 2000 Diskanthøjttaler: System Audio T1908 Finish: Ahorn, Kirsebær eller Sort Ask (ægte træ) Leveres med spikes og gummifødder med sin karakteristiske udformning kan 2070 også nydes, når den ikke er i funktion 10\n11 SA70 SERIEN lav din egen kvalitetsbiograf Du kan få bedre lyd derhjemme, end du nogensinde har hørt i biografen. System Audio 70AV er en centerhøjttaler i høj kvalitet, der matcher lyden fra 70 seriens højttalere. Brug den i en hjemmebiograf, hvor du har kræset for kvaliteten, og nyd lydens fine nuancer og den kraftfulde gengivelse. 70AV kan lægges over og under dit TV, eller monteres på væggen med WB1 beslaget, eller hænges ned fra loftet ved hjælp af beslaget CB1. teknisk beskrivelse hvorfor ikke gøre centerhøjttaleren til et smukt møbel, når den skal placeres der hvor alle kigger hen? Ekstremt hurtige højttalerenheder med letvægtsmembraner Mekanisk stabil kabinetkonstruktion Effektiv magnetisk afskærmning 2-vejs design Mulighed for bi-wiring og bi-amping Belastbarhed: 125 Watt Impedans: 4 Ohm (let belastning) Frekvensgang (+/- 1.5 db): Hz Følsomhed (1W, 1m): 89dB Delefrekvens: 3000 Hz (24 db/okt. Linkwitz/Riley) Dimensioner (BxHxD) cm: 55x15x24.3 Bashøjttalere: 2 x System Audio BIG 1400AV Diskanthøjttaler: System Audio T1908AV Finish: Ahorn, Kirsebær eller Sort Ask (ægte træ) drømmen om en hjemmebiograf Et komplet højttalersystem, der er bygget op af System Audio 70 serie højttalere, må være drømmen for mange, der holder af fremragende lyd til musik og film. Højttalerne er diskrete men kraftfulde, og det er smukke møbler, der er lavet til at holde i mange år. 11\n12 SA1200 SERIEN flot lyd i et smukt møbel System Audio 1270 er en smagfuld gulvhøjttaler i ægte træ. Brug den til alle former for musik eller lad den indgå i din hjemmebiograf er et godt eksempel på teknologisk kunst, for den er på samme tid enkel og avanceret. Et produkt af moderne videnskab og ægte håndværk. Kabinetterne fremstilles parvis, så hvert enkelt sæt har identisk åretegning. Finishen er lige så smuk som de fineste møbler kan sammensættes med alle kvalitetsanlæg på markedet og er let at placere i stuen med et optimalt resultat. teknisk beskrivelse Kabinettet er opdelt i fire separate kamre. I bunden er der et sandkammer og i midten et vibrationsfrit kammer til delefilterkredsløbet. De to 14 cm bashøjttalere er placeret i hver deres kammer med individuel basrefleks afstemning Ekstremt hurtige højttalerenheder med letvægtsmembraner 2-vejs d Appolito design Mekanisk stabil kabinetkonstruktion Højttalerens stoframme kan monteres på bagsiden af kabinettet Mulighed for montage af 3 eller 4 spikes eller gummifødder Mulighed for bi-wiring eller bi-amping Belastbarhed: 170 Watt Impedans: 4 Ohm (let belastning) Frekvensgang (+/- 1.5 db): Hz Følsomhed (1W, 1m): 89 db Delefrekvens: 3500 Hz (24 db/okt. Linkwitz/Riley) Dimensioner (BxHxD) cm: 15x104x26.6 Bashøjttalere: 2 x System Audio BIG 1400 Diskanthøjttaler: System Audio T70 Finish: Ahorn, Kirsebær eller Sort Ask (ægte træ) Leveres med spikes og gummifødder 1270 kan anvendes i ethvert kvalitetsanlæg 12\n13 SA1200 SERIEN diskret og kraftfuld Med en bredde, der svarer til størrelsen på en CD (13 cm), er SA1250 er virkelig slank højttaler, der adskiller sig fra mængden. Den er let at få plads til i enhver stue og kan anvendes til musik og hjemmebiograf i høj kvalitet. SA1250 er stor lyd fra en kompakt højttaler. Den er velegnet til alt fra klassisk musik til hårdtslående rock, fordi højttalerenhederne er stand til at gengive musikken med både fine detaljer og rå energi. Fuld magnetisk afskærmning gør den også velegnet til hjemmebiograf, da afskærmningen tillader at højttaleren placeres tæt på et TV. teknisk beskrivelse Ekstremt hurtige højttalerenheder med letvægtsmembraner Sandkammer i bunden af kabinettet Magnetisk afskærmet 2 1 /2-vejs d Appolito design Mekanisk stabil kabinetkonstruktion Højttalerens stoframme kan monteres på bagsiden af kabinettet Mulighed for bi-wiring eller bi-amping Belastbarhed: 175 Watt Impedans: 4 Ohm (let belastning) Frekvensgang (+/- 3 db): Hz Følsomhed (1W, 1m): 90 db Delefrekvenser: ydre bashøjttalere 500 Hz (24 db/okt. Linkwitz/Riley), indre bashøjttalere/diskant 3000 Hz (24 db/okt. Linkwitz/Riley) Dimensioner (BxHxD) cm: 13x105x28.1 Bashøjttalere: 4 x System Audio W1104AV Diskanthøjttaler: System Audio T2504AV Finish: Bøg, Kirsebær eller Sort Ask Leveres med gummifødder enkel og stilren, men også kraftfuld og dynamisk 13\n14 SA1200 SERIEN forvent det uventede System Audio SA1230 har evnen til at overraske. Du ser en kompakt højttaler, der kun er 13 cm bred (samme bredde som en CD), men du hører en stor og klar lyd, med masser af dynamik. SA1230 kan bruges til både musik og hjemmebiograf. SA1230 er lettere at placere i stuen end nogen anden kvalitetshøjttaler. Det enkle design og den slanke udformning, får den til at passe ind hvor som helst. Og den magnetiske afskærmning gør, at den kan stå tæt på et TV. Man tager let fejl af dens kompakte størrelse, men SA1230 er en overraskende kraftfuld og præcis højttaler, der kan anvendes til alle former for musik og hjemmebiograf. teknisk beskrivelse Ekstremt hurtige højttalerenheder med letvægtsmembraner Sandkammer i bunden af kabinettet Magnetisk afskærmet 2-vejs d Appolito design Mekanisk stabil kabinetkonstruktion Højttalerens stoframme kan monteres på bagsiden af kabinettet Mulighed for bi-wiring eller bi-amping Belastbarhed: 130 Watt Impedans: 4 Ohm (let belastning) Frekvensgang (+/- 3 db): Hz Følsomhed (1W, 1m): 89 db Delefrekvens: 3000 Hz (24 db/okt. Linkwitz/Riley) Dimensioner (BxHxD) cm: 13x95x22.1 Bashøjttalere: 2 x System Audio W1108AV Diskanthøjttaler: System Audio T2504AV Finish: Bøg, Kirsebær eller Sort Ask Leveres med gummifødder stor lyd fra en usædvanlig og slank højttaler 14\n15 SA200 SERIEN kompakt og alsidig SA210 er en unik og alsidig højttaler med en overraskende stor lyd. Den kan sidde på væggen, hænge ned fra loftet eller stå på gulvet. Dit valg af tilbehør bestemmer hvor den skal placeres. Findes også som centerhøjttaler under navnet SA210AV. SA210 er en fornem repræsentant for System Audio s teknologi, for den viser det er muligt at opnå stor lyd fra en kompakt højttaler. Den er velegnet til alle former for musik og hjemmebiograf og har en ydelse i høj kvalitet. Den magnetiske afskærmning gør det muligt for SA210 at blive placeret tæt på et TV. muligheder for placering på væggen med beslaget WB1 fra loftet med beslaget CB1 på gulvet med standeren FS1 sådan kan SA210 anvendes til alle former for musik som fronthøjttaler i en hjemmebiograf som centerhøjttaler i en hjemmebiograf (under navnet SA210AV) som baghøjttaler i en hjemmebiograf en virkelig kompakt højttaler med overraskende stor lyd teknisk beskrivelse Ekstremt hurtige højttalerenheder med letvægtsmembraner Magnetisk afskærmet 2-vejs d Appolito design Mekanisk stabil kabinetkonstruktion Belastbarhed: 125 Watt Impedans: 4 Ohm (let belastning) Frekvensgang (+/- 3 db): Hz Følsomhed (1W, 1m): 89 db Delefrekvens: 3000 Hz (24 db/okt. Linkwitz/Riley) Dimensioner (BxHxD) cm: 13x37x25.6 Bashøjttalere: 2 x System Audio W1108AV Diskanthøjttaler: System Audio T2504AV Finish: Bøg, Kirsebær, Grå eller Sort Ask centerhøjttaleren SA210AV er identisk med SA210, men beregnet til at ligge over eller under et TV, eller hænge på væggen 15\n16 SA200 SERIEN hæng den på væggen med bare én skrue! SA208 giver nye muligheder for god lyd. Anbring den på væggen med bare én skrue eller hæng den ned fra loftet. Det kan næsten ikke være lettere. Almindelige højttalere fylder ofte for meget, når der skal god lyd i en lille stue. SA208 kan placeres helt plant på væggen med bare enkelt skrue, og gør det muligt at indrette en hjemmebiograf med fem højttalere, der sidder på væggen eller hænger ned fra loftet med beslaget CB1. Findes også som centerhøjttaler under navnet SA208AV muligheder for placering på væggen med én skrue på væggen med beslaget WB1 fra loftet med beslaget CB1 sådan kan SA208 anvendes til alle former for musik som fronthøjttaler i en hjemmebiograf som centerhøjttaler i en hjemmebiograf (under navnet SA208AV) som baghøjttaler i en hjemmebiograf teknisk beskrivelse Ekstremt hurtige højttalerenheder med letvægtsmembraner Magnetisk afskærmet 2-vejs design Mekanisk stabil kabinetkonstruktion Belastbarhed: 90 Watt Impedans: 4 Ohm (let belastning) Frekvensgang (+/- 3 db): Hz Følsomhed (1W, 1m): 89 db Delefrekvens: 3000 Hz (24 db/okt. Linkwitz/Riley) Dimensioner (BxHxD) cm: 33.2x27x11.2 Bashøjttaler: System Audio W1404AV Diskanthøjttaler: System Audio T2504AV Finish: Bøg, Kirsebær, Grå eller Sort Ask SA208 er en måde at leve med god lyd, med højttalere der ikke optager meget plads SA208 er magnetisk afskærmet, så den kan placeres tæt på et TV. Den findes også som centerhøjttaler under navnet SA208AV 16\n17 SA200 SERIEN stor lyd fra en kompakt højttaler SA205 er en overraskende kompakt højttaler, der leverer ægte System Audio lyd. Den kan placeres næsten overalt og kan anvendes i alle kvalitetsanlæg til både musik og hjemmebiograf. Behøver ikke subwoofer. Med SA205 fylder du rummet med lyd, ikke med højttalere. Den er langt mere kraftfuld end størrelsen indikerer, og er magnetisk afskærmet, så den kan placeres tæt på et TV. muligheder for placering på væggen med beslaget WB1 fra loftet med beslaget CB1 på gulvet med standeren FS1 sådan kan SA205 anvendes til alle former for musik som fronthøjttaler i en hjemmebiograf som baghøjttaler i en hjemmebiograf teknisk beskrivelse Ekstremt hurtige højttalerenheder med letvægtsmembraner Magnetisk afskærmet 2-vejs design Mekanisk stabil kabinetkonstruktion den kan næsten stå i en håndflade, den lille SA205. Lyden kan fylde en stor stue Belastbarhed: 90 Watt Impedans: 4 Ohm (let belastning) Frekvensgang (+/- 3 db): Hz Følsomhed (1W, 1m): 89 db Delefrekvens: 3000 Hz (24 db/okt. Linkwitz/Riley) Dimensioner (BxHxD) cm: 15x28x21.1 Bashøjttalere: System Audio W1404AV Diskanthøjttaler: System Audio T2504AV Finish: Bøg, Kirsebær eller Sort Ask tilbehør En kompakt højttaler har friheden til at blive placeret alle vegne. System Audio har gjort det let at udnytte denne frihed, ved at have forberedt alle kompakte højttalere til anvendelse af enten vægbeslag, loftsbeslag eller gulvstander. FS1 Gulvstander i metallak. Kablet til højttaleren kan føres gennem standeren. Standerens højde: 90 cm. Justerbare fødder og spikes. Leveres parvis. CB1 Loftsbeslag i metallak. Beslaget vinkler højttaleren 15 grader nedad. Beslagets længde: 30 cm. Kablet til højttaleren kan føres gennem beslaget. Leveres parvis. WB1 Vægbeslag i metallak. Beslaget giver mulighed for at dreje højttaleren. Leveres parvis. SPK1 Otte styk 8 mm spikes til gulvhøjttalere. det viste tilbehør er designet til anvendelse med højttalerne i dette katalog 17\n18 SA SUB SERIEN en helt anderledes aktiv subwoofer verden er fuld af grimme og buldrende aktive subwoofere. SubElectro 100 adskiller sig fra mængden ved at tilbyde en præcis basgengivelse fra et smukt møbel System Audio SubElectro 100 bryder med traditionerne omkring aktive subwoofere. Her oplever du for første gang betydningen af hurtighed, der gør at bassen aldrig buldrer, men altid lyder dyb og præcis. Kan anvendes til både hjemmebiograf og musik. SubElectro 100 er en usædvanlig alsidig aktiv subwoofer. Den er udelukkende konstrueret til at gengive dybe toner med præcision. Det er derfor den kan anvendes i et hjemmebiografsystem, hvor den vil tilføre energi og drama til filmoplevelsen. Ganske usædvanligt for en aktiv subwoofer kan den også bruges i et HiFi system, hvor den yder en dybere og mere præcis bas end en almindelig højttaler kan tilbyde, selv hvis den er meget større. Alt hvad du har brug for er et "pre out" eller "subwoofer" output på din forstærker. Mono eller stereo, det gør ingen forskel for SubElectro 100. hurtigere er bedre Alle kender problemet med en buldrende bas fra aktive subwoofere. Lyden bliver upræcis og det er svært at adskille de forskellige lyde fra hinanden. Forklaringen er at højttalerenhederne er for tunge og arbejder for langsomt. De er ikke i stand til at starte og stoppe så hurtigt som signalet kræver. Vigtige detaljer i lyden forsvinder og selv forskellige instrumenter lyder ens. Sådan er det ikke med System Audio SubElectro 100, fordi den er bygget helt anderledes end en almindelig aktiv subwoofer. 18\n19 SA SUB SERIEN fire små og hurtige bashøjttalere i stedet for en stor og langsom De fire 13 cm bashøjttalere i SubElectro 100 er i stand til at gengive den samme dybe bas, som en stor bashøjttaler, fordi de fire tilsammen har et stort membranareal. Til gengæld arbejder de langt mere præcist end en stor bashøjt-taler, fordi vægten af deres membraner er meget lavere. Faktisk vejer hver membran ikke mere end det kvarte af et almindeligt stykke papir! Fordelene ved den lette teknologi er ganske indlysende, fordi en hurtig højttalerenhed afslører flere af lydens detaljer. Indbygget forstærker: 100 Watt (max.) Frekvensgang: Hz Variabel delefrekvens: Hz Flankestejlhed: 24 db pr. okt. Max. SPL: 109 db Netspænding: 110 eller 230 Volt (CE godkendt) Tænd/sluk funktioner: On, Auto, Off Fase: 0 eller 180 grader Input: Line in (mono eller stereo) Dimensioner (BxHxD) cm: 66.6x50x22 Finish: Ahorn, Kirsebær, Sort Ask eller Rosentræ (ægte træ) kabinet uden vibrationer En præcis basgengivelse kræver et mekanisk stabilt kabinet. Kabinettet er højttalerens fundament og vibrationer på bare nogle hundrededele af en millimeter vil farve lyden. På dette punkt er SubElectro 100 kabinettet konstrueret helt anderledes, men også ganske enkelt. Bemærk, at de fire bashøjttalere er monteret parvis på hver sin side af kabinettet. Derfor udbalancerer de hinandens vibrationer, fordi bevægelserne fra bashøjttalerne i den ene side altid vil møde en modsat rettet kraft fra bashøjttalerne i den anden side. Ganske enkelt fordi de er monteret i hver sin retning. Denne konstruktion gør kabinettet helt vibrationsfrit. Du kan placere et glas vand på toppen af SubElectro 100, når den spiller så højt at huset ryster. Du vil ikke se en eneste krusning på vandets overflade. SubElectro 100 anvender fire System Audio BIG 3000 bashøjttalere. Deres utroligt lette membraner er medvirkende til den præcise lyd behøver en subwoofer være sort? SubElectro 100 findes i ahorn, kirsebær, rosentræ og naturligvis sort ask 19\n20 hvad fortæller de? belastbarhed (Watt) Watt-opgivelsen fortæller hvor kraftig effekt højttaleren tåler at få tilført. Den fortæller ikke hvor kraftig anlægget bør være, hvor højt højttaleren kan spille, eller hvor godt den lyder. impedans (Ohm) Impedans betyder vekselstrømsmodstand og angiver den belastning anlæggets forstærker "mærker" når højttaleren er tilsluttet. Almindeligvis bør impedansen ligge mellem 4 og 16 Ohm. System Audio højttalere specificeres med en bemærkning om at højttalerne er en "let belastning", hvilket indikerer at der ikke er store udsving i impedansen i højttalerens arbejdsområde. frekvensgang (Hz) Højttalerens dækning af det hørbare toneområde, fra den dybe bas til de høje fine toner i diskanten. Opgives med en +/- tolerance i db, for at vise hvor præcis frekvensgangen er. følsomhed (db) Opgivelse for hvor højt højttaleren spiller i 1 meters afstand, når den tilføres et signal på 1 Watt. Bemærk, at for hver gang signalets styrke fordobles, øges højttalerens lydtryk med 3 db. delefrekvens (Hz) Angiver ved hvilken frekvens en given højttalerenhed lader en anden højttalerenhed overtage gengivelsen af signalet. db/okt. angiver hvor kraftigt signalet dæmpes udenfor højttalerenhedernes arbejdsområde. dimensioner (cm) Angiver højttalerens størrelse i Bredde x Højde x Dybde inklusiv stoframme, men uden eventuel sokkel. bashøjttaler Fortæller hvilke(n) type bashøjttaler(e) der anvendes i højttaleren. diskanthøjttaler Fortæller hvilken type diskanthøjttaler der anvendes i højttaleren. finish Højttalerens træfarve. "Ægte træ" betyder der anvendes ægte træfinér og højttalerkabinetterne fremstilles i matchende par. bi-wiring (mulighed for opgradering) Adskilt signalføring til f.eks. bas og diskant, der indebærer at der føres to kabler fra forstærkeren til hver højttaler, hvilket forbedrer lydens kvalitet. Bi-wiring er en udbygningsmulighed, da der også kan føres et enkelt kabel som normalt. Bi-wiring åbner mulighed for bi-amping. bi-amping (mulighed for opgradering) Anvender man allerede bi-wiring, er der mulighed for at forbedre lydkvaliteten yderligere, ved at tilslutte en ekstra effektforstærker til anlægget. Effektforstærkeren kan derfor levere signal til f.eks. bashøjttalerne, og den eksisterende forstærker kan levere signal til f.eks. diskanthøjttalerne. sandkammer Et separat kammer i bunden af System Audio s gulvhøjttalere beregnet til tørt sand. Den forøgede vægt dæmper vibrationer og gør lyden endnu mere præcis. d Appolito Kan også kaldes MTM (midrange-tweeter-midrange) og er en særlig opbygning, hvor diskanthøjttaleren er monteret midt mellem to bas- eller mellemtonehøjttalere. Opbygningen kontrollerer lydens udstråling fra højttaleren, minimerer lydreflektioner og gør højttaleren mindre følsom for stuens akustik. magnetisk afskærmning Forhindrer højttalerens magnetiske udstråling i at misfarve billedet på en TV- eller computerskærm, og tillader højttaleren at blive placeret helt tæt på skærmen. spikes Spidse fødder til gulvhøjttalere. Spikes monteres under højttaleren og gør det muligt for den at stå bedre fast, hvilket forbedrer lydens kvalitet. Er særligt effektive på trægulve eller gulve med gulvtæpper. Gummifødder anbefales, hvis det ikke er muligt at anvende spikes eller hvis gulvets overflade er hård. delefilter Elektrisk kredsløb inde i højttaleren, der blandt andet opdeler lydsignalet i f.eks. bas og diskant og lader signalet passere ud til de respektive højttalerenheder. Nyheder fra System Audio, foråret 2001: SubElectro 50 - aktiv subwoofer, der bliver System Audio s hidtil mindste SA220 - kompakt højttaler, der bliver den største model i SA200 serien 20 System Audio A/S Skolegade 12R DK-2500 Valby Copenhagen Denmark Tel : (+45) Fax : (+45) Internet : Forhandler: December System Audio is a registered trademark\nSystem Audio Explorer Anmeldelse af: Bruno Barcelli Fotos: SA [03.02.2002]\nSystem Audio Explorer Anmeldelse af: Bruno Barcelli Fotos: SA [03.02.2002] Original artikel forefindes på: http://www.hifi4all.dk/content/templates/anmeldelser.asp?articleid=175&zoneid=3 Her kommer den\nSystem Audio Explorer Anmeldelse af: Bruno Barcelli Fotos: Anmelder og SA [28.08.2005]\nSystem Audio Explorer Anmeldelse af: Bruno Barcelli Fotos: Anmelder og SA [28.08.2005] Original artikel forefindes på: http://www.hifi4all.dk/content/templates/anmeldelser.asp?articleid=1031&zoneid=3 Husker


Afbudsrejser til Sal Rei | TUI.dk\nAfbudsrejser til Sal Rei\nHer finder du vores afbudsrejser og last minute rejser til Sal Rei. Vi har samlet alle rejserne her, så du kan få et overblik over de afbudsrejser som er aktuelle for Sal Rei. Du kan tilkøbe All Inclusive til de fleste hoteller, hvis du ønsker.\nI nedenstående liste kan du filtrere på lufthavn, dato, destination og rejselængde for at tilpasse turen i henhold til dine ønsker. Da det handler om afbudsrejser, opdateres både tilbud og priser regelmæssigt, så sørg for at holde øje med priserne, så du når at booke en billig rejse til Sal Rei.


Ny forskning hejser det røde flag: Leg ikke elektriker med din hjerne - Lundbeckfonden\nNy forskning hejser det røde flag: Leg ikke elektriker med din hjerne\nDansk-italiensk forskerhold viser, at selv en svag elektrisk påvirkning af hjernen kan udløse uventede reaktioner.\nVerden over eksperimenterer gør det selv-folk uden medicinsk baggrund med elektrisk hjernestimulering:\nDe monterer elektroder på hovedet, sætter jævnstrøm til udstyret, og håber at skærpe intellektet og derved eksempelvis blive bedre til at spille computerspil. Eller ved hjælp af elektricitet at kunne behandle alt fra depression til alvorlige neurologiske tilstande som Parkinsons sygdom.\nUdstyret køber de ofte via nettet – eller bygger det efter anvisninger, som også ligger frit fremme i cyberspace. Og denne form for elektrisk hjemmebehandling – såkaldt transkranial stimulering, hvor man sender en svag strøm gennem kraniet og ind i hjernen – er ret udbredt, også i Danmark.\n”Udstyret koster ikke alverden, så de fleste kan være med, men virkeligheden er bare, at der er mange grunde til at advare mod at lege elektriker med sin egen hjerne. For uden medicinsk baggrund og uden det rette måleudstyr har man ikke en jordisk chance for at måle, hvad der sker i hjernen, når man tilfører strøm. Og dermed heller ikke nogen mulighed for at kunne styre dosis”, siger Hartwig Siebner, neurolog og Lundbeckfonden-professor i præcisionsmedicin ved Københavns Universitet.\nSammen med italienske kolleger har Hartwig Siebner netop offentliggjort en undersøgelse af effekter af transkranial elektrisk hjernestimulering. Undersøgelsen bringes i det videnskabelige tidsskrift Human Brain Mapping, og den viser netop, at det kræver specialudstyr og specialviden at fastslå, hvad elektrisk påvirkning af hjernen egentlig kan forårsage.\nHartwig Siebner og hans kolleger gennemførte det eksperiment, som ligger til grund for forskningsartiklen, i et meget kontrolleret laboratoriemiljø. Her fik forsøgspersonerne to elektroder på hovedet, hvorefter forskerne gav dem en svag elektrisk stimulering i form af jævnstrøm med en spænding på to milliampere. Kort efter blev forsøgspersonernes hjerner skannet med en meget følsom MEG-skanner, der måler hjernens elektromagnetiske feltter. Disse felter afspejler hjernens aktivitet\nSpændingen på to milliampere er standard ved videnskabelige forsøg med transkranial stimulering, idet denne strømstyrke er tilstrækkelig til at nå ind i hjernen – uden at fremkalde prikken eller andre former for ubehag.\n”Lad helt være”\nDa det dansk-italienske forskerhold skannede forsøgspersonernes hjerner, viste det sig, at strømmen forbigående dæmpede aktiviteten i det auditive cortex – det center i hjernen, som forarbejder vores lydopfattelse.\nI virkeligheden var der tale om en kortvarig funktionsændring i det auditive cortex, fortæller professor Hartwig Siebner:\n”Vi kunne konstatere fænomenet hos 13 af 15 forsøgsdeltagere, når vi ved hjælp af hjerneskanneren målte deres reaktioner på en summelyd. Men hvorfor den elektriske stimulering skaber denne reaktion, har vi endnu ikke fundet ud af”.\nSelv om den forbigående funktionsændring i sig selv må betegnes som uskadelig, så viser den noget helt centralt, siger Hartwig Siebner:\n”Nemlig, at lægevidenskaben langt hen ad vejen endnu ikke har detaljeret viden om, hvad der egentlig sker, når hjernen påvirkes elektrisk. Og i forhold til de mange gør det selv-folk, som køber stimuleringsudstyr på nettet eller bygger det derhjemme, sender vores forsøg derfor et klart budskab: Lad helt være”.\nTanken om at foretage positive manipulationer af hjernens signalveje ved hjælp af elektrisk påvirkning optager mange forskere.\nProfessor Hartwig Siebner er en af dem, og han er slet ikke i tvivl om, at elektrisk påvirkning af hjernen rummer mange muligheder, blandt andet i relation til behandling af visse psykiatriske lidelser.\nMen før metoden kan blive et reelt behandlingstilbud, er det nødvendigt at tegne et videnskabeligt funderet ’kort’, som viser, præcis hvor i hjernen man skal stimulere, for at fremkalde en specifik positiv reaktion.\nOg dertil er man slet ikke nået endnu, siger Hartwig Siebner, der også er formand for Parkinsonforeningens forskningsråd og leder af Danish Research Center for Magnetic Resonance:\n”Det her er så komplekst – og der er så mange ubekendte – at transkranial selvbehandling efter min vurdering må betegnes som problematisk”.\nHenrik Larsen, videnskabsjournalist i Lundbeckfonden, tlf. 2118 6377, hl@lundbeckfonden.com\nHartwig Siebner, Lundbeckfonden-professor på Københavns Universitet, tlf. 5115 5951


Vejrtrækningsproblemer: Åndenød hos kæledyr - My Animals\nVejrtrækningsproblemer: Åndenød hos kæledyr\nFølelsen af at blive kvalt og mangle luft er en af de værste oplevelser, som findes. For et dyr, som ikke forstår, hvad der sker, er det endnu mere stressende.\nÅndenød hos kæledyr er en vejrtrækningslidelse, som involverer stakåndethed. Det fører til en følelse af ubehag forårsaget af dårlig vejrtrækning, men kan også være forårsaget af utilstrækkelige niveauer af ilt i blodet eller for høje niveauer af carbondioxid.\nUanset tilfældet er åndenød hos kæledyr et alvorligt problem og bør blive håndteret som en en akut situation. Det er derfor essentielt at genkende patienter med denne lidelse øjeblikkeligt. På skadestuen er observering af dyret og fysiske undersøgelser af luftvejssystemet de mest nyttige værktøjer til diagnose.\nDet er essentielt at observere mønstrene for åndedrættet i tilfælde af åndenød hos kæledyr\nDyr med åndenød kan genkendes på den hurtige vejrtrækning og anstrengelsen for at trække vejret. Det er på grund af den pludselige involvering af sekundære åndedrætsmuskler såsom musklerne i halsen og maven.\nVejrtrækningen bliver derfor mere aktiv end passiv, selvom det er sandt, at denne anstrengelse for at trække vejret ikke altid betyder åndenød.\nParadoksal vejrtrækning indikerer dog tilstedeværelsen af åndenød. Det skyldes, at det refererer til tabet af synkronisering i bevægelserne for vejrtrækning i mave og bryst.\nHvordan genkender man en patient med åndenød?\nEt af de mest tydelige tegn er tilpasning af dyrets kropsholdning for at facilitere strømmen af luft. For eksempel:\nAt trække vejret gennem munden.\nStrække halsen og løfte hovedet for at strække luftrøret ud.\nIndtage en stilling, som retter op på vejrtrækningen.\nForuden de ovenstående symptomer foretrækker dyret at stå op og åbne sine albuer for at minimere trykket på brystkassen. Enhver kunstig begrænsning, der begrænser disse tilpasninger af kropsholdningen, kan forværre åndenød og føre til dekompensation.\nTrin to: Fysisk undersøgelse\nEn af de første ting, man bør tjekke hos et dyr med vejrtrækningsproblemer, er farven på slimhinderne. Cyanose kan give vigtige informationer om funktionsfejl i luftvejssystemet, men det findes kun hos de patienter, der er hårdest ramt.\nVi må derfor ikke blive vildledt af en falsk følelse af sikkerhed, når farven på slimhinderne stadig er lyserød.\nDet næste trin er at undersøge dyrets luftvejssystem og hjertekarsystem i dybden. Hvis man lytter til brystkassen og luftrøret, kan det afsløre en fløjtende, knasende eller anden unormal lyd:\nEn fløjtende lyd kendt som hvæsen er forbundet med indsnævring af luftvejene. Hvis de opstår, når man ånder ind, bør der blive mistænkt en lidelse i de øvre luftveje. Hvis de opstår, når man ånder ud, er de som regel på grund af problemer i de nedre luftveje.\nKnasende lyde indikerer ofte tilstedeværelsen af væske i luftvejene. Det er luftboblerne i væsken, som forårsager disse lyde.\nHvis lydene fra hjertet og lungerne er dæmpede eller slet ikke kan høres, bør man overveje sandsynligheden for et problem i pleurahulen.\nHvorfor bør hjertekarsystemet også undersøges? Fordi det kan være kilden til åndedrætsbesvær, som det er tilfældet med kongestiv hjertesvigt.\nHvordan stabiliserer man patienten i tilfælde af åndenød hos kæledyr?\nDen første reaktion bør inkludere en øgning af ilten, der indåndes, selv mens man udfører den fysiske undersøgelse. Ideelt bør dyret få mulighed for at hvile kort i et miljø beriget med ilt, før de bliver undersøgt yderligere.\nDet er især vigtigt for katte, eftersom det giver dem mulighed for at falde til ro efter transporten til klinikken. En grundig undersøgelse bør faktisk kun blive undersøgt, hvis det er helt sikkert, at det ikke vil forværre dyrets lidelse og dermed åndenøden.\nIltbehandling er nøglen til at håndtere åndenød hos kæledyr\nIltbehandling kan udføres med forskellige midler:\nGennem en maske på en patient, der ligger ned og kan tolerere det.\nBruge iltslanger direkte ved at placere dem tæt på dyrets næsebor og mund. Det giver en lignende effekt, men med mindre stress for dyret.\nBruge iltbure med den ulempe, at de isolerer patienten og forhindrer den fysiske undersøgelse. Veterinærmedicin bruger inkubatorer, der er blevet doneret af børnelæger.\nBruge et næsekateter i en længere periode. De fungerer godt til store racer, men forårsager problemer hos fladnæsede racer.\nDer er mange andre teknikker, som dyrlæger kan anvende i de specifikke situationer eller endda for forskellige arter. For eksempel er der anvendelse af en hundekrave sammen med en iltmaske, hvilket skaber et kammer udelukkende til dyret.\nLangvarig iltbehandling bør blive befugtet for at undgå, at luftvejene tørrer ud. Der er særlige enheder, som opvarmer og fugter den indåndede luft.\nSom det sidste er der en risiko for iltforgiftning. Det opstår, når man giver en høj koncentration af ilt i mere end 12 timer, hvilket skader lungerne.\nSygdomme, som kan forårsage problemer med vejrtrækningen hos hunde\nGrunden til problemer med vejrtrækningen hos hunde er varieret. Det før det til en reel udfordring, når det kommer til at undgå komplikationer.


TIDLIGERE ENGELSKUNDERVISNING? - PDF\nDownload "TIDLIGERE ENGELSKUNDERVISNING?"\n1 TIDLIGERE ENGELSKUNDERVISNING? Proffesionsbacheloropgaven 2011 Udarbejdet af: Anders Martinsen Studienr.: /94047 Stamhold: Fag: Engelsk Vejledere: Jette Steensen & Vibeke Haaning Antal anslag: bilag\n2 Indholdsfortegnelse 1. Indledning Problemformulering Metodeafsnit Læringssyn Hvad er læring? Knud Illeris Sammenfatning Sprogsyn Strukturalisme vs. funktionalisme Sprogsyn i dag Sammenfatning Sprogtilegnelsessyn Efterligning og udenadslære... Fejl! Bogmærke er ikke defineret Stephen Krashen Lev Vygotsky Sammenfatning Empiri Sprogsyn i andre lande Empiri fra de tre lande Danmark Engelsk fra børnehaveklassen på tre skoler i Aarhus Sammenfatning Fordele og ulemper ved tidligere engelskundervisning Ulemper ved tidlig engelsk Fordele ved tidlig engelsk Sammenfatning Didaktiske og pædagogiske implikationer ved tidligere engelskundervisning Konklusion Litteraturliste Bilag 1: Bilag 2 9: Spørgeskema Besvarelser fra fire respondenter 2\n3 1. Indledning Engelskundervisning i den danske skole har været meget drøftet de sidste par år. I 2004 blev engelskundervisningen obligatorisk fra 3. klasse, men allerede nu er det på tale at starte endnu tidligere. Tendensen er dermed mod en tidligere og tidligere start på engelskundervisningen. Der er ingen tvivl om, at vi lever i en globaliseret verden, hvor en revolution af informationsteknologien finder sted. Vi er nødt til at acceptere, at verden bliver mindre og mindre, og som en kendsgerning af dette, at Danmark også bliver mere afhængig af omverdenen. Konsekvensen af ovenstående ses i Fælles Mål 2009, hvor formålet for engelskundervisningen er at eleverne skal anvende engelsk som kulturteknik i forskellige sammenhænge, udvikler bevidsthed om sprog og sprogtilegnelse og opnår indsigt i det engelske sprogs globale rolle. 1 Vores kommunikation, interaktion og dialog med vores omgivelser foregår på engelsk. Dansk er et lillebitte sprogområde i en mere og mere globaliseret verden, hvor det dominerende verdenssprog er engelsk. 2 På grund af internettet, og mobiltelefoner, er det let for børn at flytte rundt og kommunikere i cyberspace. Det er derfor, det er nødvendigt for selv små børn at have kendskab til engelsk i denne internationale verden. Men hvordan kan vi sikre, at de modtager disse nødvendige internationale kompetencer? Over hele verden er tendensen, at børn skal lære engelsk, og at børn skal begynde den engelske undervisning tidligere. Danmark er i international sammenhæng blandt de lande, hvor eleverne starter senest på deres første andetsprog - engelsk. 3 Er det tilstrækkeligt for det danske samfund? "Yngre er bedre" er blevet et mantra. Men er yngre virkelig bedre, eller er det fejlslutning baseret på ønsketænkning og fejlagtige antagelser? Meningerne om dette tiltag er delte, men faktum er, at mange privatskoler og enkelte folkeskoler allerede praktiserer en tidligere start på engelskundervisningen, idet det fra skoleåret blev muligt at indføre engelsk fra børnehaveklassen. 4 På grund af denne udvikling mener jeg, at der bør tages stilling til tendensen til at starte engelskundervisningen tidligere, og se på fordele og ulemper samt implikationer af at påbegynde undervisningen i engelsk tidligere til danske børn. 1 Fælles Mål, 2009, s Thomsen, 2011, s Brick-Hansen, 2004, s Thomsen, 2011, s\n4 Denne opgave tager ikke parti for om det er godt eller skidt at starte tidligere, men tager derimod udgangspunkt i den tendens, der er omkring tidligere og tidligere start på engelskundervisningen. Så med en forventning om at engelskundervisningen kommer til at starte tidligere, opbygger jeg min opgave ud fra nedenstående problemformulering. 1.1 Problemformulering Med udgangspunkt i tendensen til at starte engelskundervisningen i den danske folkeskole tidligere og tidligere ønsker jeg, ud fra mit læringssyn samt mit sprog- og tilegnelsessyn, at undersøge og analysere dels fordele og ulemper ved en tidlig start dels de didaktiske og pædagogiske implikationer heraf. 2. Metodeafsnit Som indgangsvinkel til bearbejdning af min problemformulering starter jeg med en beskrivelse af mit læringssyn, sprogsyn og sprogtilegnelsessyn. Selvom de alle er elementer af en helhed, som engelskundervisningen i folkeskolen skal ses i, så vælger jeg at skille dem ad. Herved kommer mit syn på de tre til at fremstå klart, og danner samtidig grundlag for mine teoretiske tanker gennem opgaven. Læringssynet i min opgave tager udgangspunkt i mine overordnede tanker omkring læring, som holdes op mod Knud Illeris syn på læring. Jeg har valgt at benytte hans læringstrekant, da den som ovenstående elementer består af tre individuelle poler, der skal ses i en helhed. I forlængelse heraf beskriver jeg mit sprogsyn. Med afsæt i det strukturalistiske og funktionalistiske syn på sprog op igennem tiden kommer jeg frem til synet på sprog i dag, som desuden danner grundlag for mit sprogsyn i opgaven. Slutteligt vil mit teoretiske afsnit redegøre for mit sprogtilegnelsessyn. Her vil jeg komme omkring tanker med behavioristiske træk, samt sprogtilegnelsesteorier fra Stephen Krashen og Lev Vygotsky. Alle tre omhandles, da jeg finder dem relevante og brugbare i diskussion om en mulig tidligere start på engelskundervisningen i folkeskolen, som tendensen foreskriver. I forhold til kun at kigge på Danmark, har jeg valgt at foretage empiriske undersøgelser i andre lande. Undersøgelserne fra henholdsvis Canada, Mexico og Honduras danner grundlag for en 4\n5 komparativ analyse med mine undersøgelser fra min praktik i Danmark. Mit empiriske arbejde vælger jeg at underbygge med en undersøgelse fra Aarhus omkring engelsk i børnehaveklassen, og herefter analysere forskelle og ligheder. Det empiriske arbejde fra de tre lande er ikke blevet oversat fra engelsk til dansk, af frygt for at miste autentisitet og misfortolke svarene. Svarene fra alle respondenterne er vedlagt som bilag, mens undersøgelsen fra Aarhus er refereret til som kilde. I henhold til min problemformulering vil jeg, ud fra det valgte teorigrundlag samt min analyse af empiri, samle det hele i en helhed og først diskutere fordele og ulemper ved en tidligere start af engelskundervisningen i folkeskolen. Herefter vil dette føre videre til en diskussion og vurdering af didaktiske og pædagogiske implikationer ved den tidligere start. 3. Læringssyn Elever er forskellige i forhold til f.eks. alder, miljø og motivation og kræver forskellige undervisningsmetoder, og heraf kan der tales om forskellige læringssyn. Når der tales om læringssyn, er jeg ikke i stand til at lægge mig helt fast på et bestemt syn. Derimod finder jeg det vigtigt at kunne hente inspiration fra de forskellige læringssyn. For mig at se, er dette en klar fordel da det er med til at give den optimale læring for den enkelte elev Hvad er læring? Læring er først og fremmest tilegnelse af kompetencer, færdigheder og kundskaber. 5 Forskelligt fra læring er begrebet indlæring, hvilket sker uden at eleven har indflydelse på udformningen. Læring sker derimod ved en proces, hvor eleven har indflydelse. Indlæring har fokus på dét, der skal læres, hvilket dermed giver fokus på indholdet. Den traditionelle opfattelse af læring har førhen været konkret indlæring og haft en behavioristisk tilgang. Her opfattedes læring som en direkte overføring af viden eller kompetencer fra lærer til elev en rolle som ofte kaldes læreren som tankpasser. 6 5 Hansen, 2006, s Imsen, 2006, s\n6 Nu om dage er der en tendens til at se læring i den konstruktivistiske læringsforståelse. 7 Her er der fokus på hvordan der læres, og læring ses mere som en proces. Læring finder altid sted inde i eleven, og altså den lærende, og er på samme gang en udviklingsproces hvorigennem eleven konstant konstruerer og rekonstruerer f.eks. viden, forståelser og identitet. Konstruktivisme tager dog ikke aspekt om læring i sociale sammenhæng i betragtning. 8 I den socialkonstruktivistiske tilgang til læring er der derimod det syn, at den sker gennem dannelse af erfaring og i interaktioner mellem oplevelser, refleksioner og handlinger. Når det drejer sig om hvordan børn lærer, støtter denne retning sig til sprogets betydning og til Vygotskys sociokulturelle teori. 9 Hvor mange teorier førhen var fokuseret på det individualistiske perspektiv, må Vygotsky med sine teorier tilskrives æren for at give dette en modvægt. 10 Samtidigt er sproget, for ham, vor fælles referenceramme og vort fællesskab til at forstå verden, og derfor også yderst relevant igennem min opgave. Som Vygotsky ser det, så foregår læringen i zonen for nærmeste udvikling (ZNU), hvor barnets viden udvikles gennem interaktion med omverden. 11 Selvom socialkonstruktivisme og sociokulturelle teorier ligner hinanden meget, vil jeg i denne opgave bruge det lidt bredere begreb, sociokulturel læringsteori, som desuden inkluderer socialkonstruktivisme. På samme gang er Vygotskys teorier mere relevante i forhold til en senere redegørelse for sprogtilegnelsessyn Knud Illeris Jeg finder det relevant at relatere læringssyn til Knud Illeris (Illeris). Illeris visualiserer sin læringsteori i en læringstrekant, hvor læringens tre dimensioner udgør de tre poler. De kaldes indholdsdimensionen, drivkraftdimensionen og samspilsdimensionen. Indholdsdimensionen drejer dig om det, der læres, hvorimod drivkraftdimensionen indeholder motivation, følelser og vilje. I drivkraftdimensionen mobiliseres den energi, som læringen kræver. 12 Når disse to aktiveres samtidig i en læringssituation er de udtryk for de psykiske processer, der foregår i eleven under tilegnelsen. Det er vigtigt, at der ved læring ikke kun ses på 7 Imsen, 2006, s ibid, s ibid, s ibid, s Tornberg, 2005, s Illeris, 2007, s\n7 individet, men at der i stedet ses på det i en samfundsmæssig samspilsdimension, som samtidig er i forlængelse af den sociale dimension som sociokulturel teori indeholder. 3.2 Sammenfatning Jeg er fortaler for den sociokulturelle tilgang, men samtidig er det relevant at modificere den til hvilke rammer der undervises i. Når vi ser på de yngre elever, som jeg gør i denne opgave, mener jeg, at undervisningen kan komme omkring en anden tilgang. Selvom en sociokulturel tilgang til undervisningen på indskolingsstadiet er muligt, finder jeg dog, at en tilgang med behavioristiske træk vil være en anden mulighed for dem i begyndelsen. Afsættet i dette læringssyn sker, da eleverne i de tidlige klasser efter min hensigt stadig har brug for en del støtte, og derfor ikke selv er i stand til at konstruere deres viden. En sådan tilgang vil være med til at give et sproglæringsrum for alle, hvor det modsat klassisk behaviorisme er accepteret at lave fejl. Fejl er med til at udvikle eleven inden for tankerne omkring ZNU. Der er altså tale om en behavioristisk tilgang med fokus på det sociale social behaviorisme. En teori der er med til at bygge videre på den kognitive udvikling. Målet bliver, så hurtigt som muligt, at komme frem til et sociokulturel læringssyn, som jeg finder bedst i min undervisning - når eleven vel at mærke er klar til det. Grundet regeringens debatoplæg i Globaliseringsrådet "Verdens bedste folkeskole - vision og strategi", blev der nedsat et udvalg, som skulle komme med anbefalinger til en handlingsplan for engelsk i folkeskolen. Udvalgets anbefaling var, at et balanceret læringssyn ville føre til de bedste læringsresultater. Her forstås en læringsopfattelse som tagende udgangspunkt i den enkelte elevs læringsforudsætninger, og som baseres på en forståelse af vigtigheden af at udnytte de mange forskellige læringsmuligheder, som varierede organisationsformer, aktivitetstyper og undervisningsmaterialer kan skabe rammer for 13 - som netop er det jeg stræber efter. Teorierne hos Illeris er for mig stadig relevante ligegyldig hvilket læringssyn der er. Fælles for al undervisning er nemlig, udover indhold og motivation, vigtigheden af at lære i samspillet med andre, da den sociale side af læringen i sprogfagene ikke kan negligeres. 13 Undervisningsministeriet, 2006a, s. 3. 7\n8 4. Sprogsyn Som Karen Lund et al. beskriver det, så er de måder vi vælger at bruge sprog på afhængige af hvilken rolle vi har, og hvilke magtkonstellationer vi indgår i. 14 I et sprogfag er det centralt at være sig bevidst, hvilket sprogsyn der ligger som grundlag for undervisningen, da det udgør kriterierne for den målestok, der sættes for evalueringen af elevernes færdigheder. Det drejer sig både om lærerens eget sprogsyn, om det sprogsyn, som det omgivende samfund accepterer, og det sprogsyn, som findes implicit i bøgerne. 15 Desuden er der også et overordnet syn på sprog i folkeskolen, som politikerne dikterer og bliver rettesnor for i form af Fælles Mål Strukturalisme vs. funktionalisme Primært er der to forskellige retninger for hvad det er for noget sprog, vi vil lære eleverne, og som vi derfor også skal evaluere dem ud fra. På den ene side er der et strukturalistisk sprogsyn, mens vi på den anden side finder det funktionalistiske sprogsyn. Førstnævnte tager udgangspunkt i at undervisningen fokuserer på sprogets strukturelle elementer korrekt grammatik, rigtig ordstilling, sætingstyper osv. Det funktionelle sprogsyn fokuserer derimod på hvad sproget bruges til, samt hvilke handlinger der foretages med sproget. En evaluering af sidstnævnte vil tage udgangspunkt i hvordan eleverne indgår i forskellige former for kommunikation. 16 Tendensen har været, at undervisningen har gået fra et strukturalistisk sprogsyn, hvor der blev arbejdet mere med klassiske tekster, til et funktionalistisk sprogsyn, hvor engelsk mere er blevet et kommunikationsværktøj. Groft sagt er synet på sprog gået fra noget vi har, til noget vi bruger. Vi har i Danmark en god tradition for et kommunikativt sprogsyn, som betyder, at det meste af engelskundervisning i uddannelsessystemet sigter mod at sætte elever og studerende i stand til at kommunikere i den virkelige verden Lund, 2009, s Bryanne, 2008, s ibid, s Thomsen, 2011, s\n9 4.2. Sprogsyn i dag I den globaliserede verden vi lever i i dag står vi alligevel med et ben i begge lejre. Det er utrolig vigtigt at eleverne har mod på at bruge sproget og kommunikere, men samtidig er vi klar over, at et engelsk fyldt med grammatiske fejl stempler dem som mindre troværdige samtalepartnere. 18 Sammen med globaliseringen er der samtidig kommet mere opmærksomhed på det interkulturelle aspekt, som ses tydeligt i Fælles Mål for Engelsk. I forlængelse af dette, er der kommet fokus på engelsk som lingua franca et internationalt kommunikationssprog, som ikke-native-speakers kan benytte for at forstå hinanden. 19 Som det er nu, bliver engelsk i folkeskolen ifølge Sproglæreforeningen set som lingua franca. 20 Det kan dog give et andet fokus i folkeskolen, hvor sprogundervisningen ellers har en tendens til at være stærkt knyttet til britisk eller amerikansk kultur. Når vi opstiller mål for og evaluerer elevernes sprog og deres sprogbrug, bliver vi derfor nødt til at overveje hvilket sprogsyn vi har i engelskundervisningen, i samfundet og i undervisningsmaterialet. Hvad er målet for undervisningen? I relation til ovenstående kan nævnes begrebet intersprog. Her ses elevens sprog som værende i konstant udvikling, og fejl betragtes ikke som mangler, men derimod som en udvikling. 4.1 Sammenfatning Ligesom regeringens nedsatte råd foreslog et balanceret læringssyn, blev der også fremstillet et forslag om et balanceret sprogsyn. Ved et balanceret sprogsyn forstod udvalget en sprogopfattelse, hvor alle sider af elevernes kommunikative kompetence styrkes og medtænkes i den pædagogiske praksis. 21 I forhold til anbefalingen er det altså vigtigt, at vi i vores sprogsyn mere ser eleven i en intersprogsanalyse frem for en fejlanalyse. Desuden er tendens at dette skal foregå i et funktionalistisk sprogsyn. 18 Bryanne, 2008, s ibid, s Thomsen, 2011, s Undervisningsministeriet, 2006a. s. 3. 9\n10 5. Sprogtilegnelsessyn Hvor læringssyn er et overordnet syn på læringen, har vi mere specifikt et sprogtilegnelsessyn der, som navnet siger, ser konkret på hvilke teorier, der ligger bag det at tilegne et sprog. Når der i denne opgave tales om sprogtilegnelsessyn, vil det være med henblik på fremmedsprogtilegnelse, med mindre andet er nævnt. Når der diskuteres sprogtilegnelse, er der blandt forskere og teoretikere en almen enighed om, at der er mange ligheder mellem at lære sit modersmål og at lære et fremmedsprog. Endnu er det ikke lykkedes at finde en fællesnævner for sprogtilegnelse teori, som alle forskere er enige i - og enighed om en fælles teori for sprogtilegnelse er nok langt væk. 22 Per definition har alle fremmedsprogstilegnere, lige meget alder, allerede tilegnet sig minimum ét sprog i forvejen. 23 Fordelen ved dette kan være, at man har en idé om hvordan sprog fungerer, men ulempen kan samtidig være, at det fører til forkerte gæt og dermed fejl i det nye sprog. Dette er bare nogle af de ting, som er med til at gøre sprogtilegnelse så komplekst. Der har været mange forskellige teorier om sprogtilegnelse, og der kommer til stadighed flere og flere. Men nytter det noget at blive undervist i et sprog, og hvis det gør, skal det så være i grammatik og regler, eller skal den lærende blot bruge sproget? 5.1. Efterligning og udenadslære Ganske som inden for læring findes der også en tilgang med behavioristiske træk inden for sprogtilegnelse. Psykologisk hvilede den såkaldte audiolingvale metode på behaviorismen. 24 Selve undervisningen understregede efterligning og udenadslære, og eleverne lærte dialoger og sætninger udenad. 25 Behaviorister er af den overbevisning, at det er vigtigt der er positiv forstærkning i sprogtilegnelsen, hvor korrekt læring bliver belønnet af ros. 26 En af de audiolingvale metodes teknikker er, at sproget øves via dets struktur ved hjælp af såkaldte strukturdrilløvelser, hvor ord eller sætningsdele kan skiftes ud ganske vilkårligt, så de holder deres plads i strukturen. Strukturerne har således ingen kommunikativ funktion i den audiolingvale metodik. De er sprogligt 22 Lightbown, 2006, s ibid, s Tornberg, 2005, s Lightbown, 2006, s Brewster, 2004, s\n11 indholdsløse. Det vigtige er, at eleven siger noget, og at han gør det korrekt. 27 Sprogindlæring blev betragtet som dannelse af vaner, og intellektuel anstrengelse og en bevidst forståelse af sprogets grammatiske opbygning blev ikke anset for nødvendig. Jeg er absolut ikke enig i rendyrket form af den audiolingvale metode, men finder aspekter af den brugbar. Ligesom mit læringssyn mener jeg, at en tilgang til sprogtilegnelse med behavioristiske træk i starten, kan være med til at give et sproglæringsrum for alle. Samtidig er det accepteret ikke at gøre alting korrekt, da man lærer af sine fejl og det bygger videre på den kognitive udvikling. Det er ønskeligt, at der på det rette tidspunkt kommer en påvirkning mod en kommunikativ retning i min undervisningen en påvirkning, der også har været op igennem tiden i Danmark Stephen Krashen Et af de sprogpædagogiske begreber, og dermed også inden for sprogtilegnelsessyn, som har haft størst indflydelse på sprogundervisning i Danmark er begrebet kommunikativ kompetence. Efter denne implementering er Stephen Krashens (Krashen) teorier brugt som udgangspunkt i sprogtilegnelsessynet, og har siden haft stor indflydelse på den måde, vi tænker engelskundervisning på i Danmark. 29 Krashen skelner skarpt mellem tilegnelse og indlæring som to processer, der er uafhængige af hinanden. 30 Sprogtilegnelsen er en ubevidst proces, som foregår i sprogtilegnelsescentret i hjernen. Det er en meget langsom proces, som kræver mange gentagelser og personlige erfaringer. Til gengæld huskes det tilegnede sprog længe og kan anvendes spontant og kreativt. Sprogindlæringen er derimod en bevidst proces, som går væsentligt hurtigere end tilegnelsen, men som til gengæld glemmes hurtigere. De indlærte sprogelementer er kun tilgængelige gennem brug af det som Krashen kalder monitoren. 31 Det betyder at eleven kan anvende det indlærte, men først må huske reglen, og er en meget tidskrævende proces, som ofte resulterer i bl.a. tøven. Krashen anser tilegnelsen som den eneste anvendelige indlæringsmåde, når der er tale om børn, der befinder sig i den konkret-operationelle periode, dvs. før 12 års alderen. Sprogtilegnelse for 27 Tornberg, 2005, s ibid, s Brick-Hansen, 2004, s Lightbown, 2006, s ibid, s\n12 denne aldersgruppe, mener han, kan sammenlignes med børnenes modersmålstilegnelse, og det er da også teoriens grundprincip at forsøge at overføre de ting, vi ved om modersmålstilegnelse til fremmedsprogsundervisningen. 32 For Krashen er den eneste måde at opnå et flydende sprog på, at udsættes for ægte kommunikation 33 som ved modersmålstilegnelse. Med inputhypotesen forsøger Krashen at svare på hvordan vi tilegner os sprog. Ifølge ham tilegner vi kun et sprog, når vi forstår input det sprog vi udsættes for - som indeholder strukturer, der er lidt ud over, hvor vi står nu. En teori han beskriver som i+1, hvor i repræsenterer den aktuelle kompetence og +1 er en metafor for det sprog, som er et niveau over. I denne sammenhæng bruger vi langt mere end vores sproglige kompetence, da også konteksten og vores kendskab til verden bruges som hjælp til at forstå inputtet. 34 Elever kan stadigvæk undgå at tilegne sig sproget gennem forståelige input. Ifølge Krashen skyldes dette at det affektive filter, der har med følelser, holdninger, motivation og behov at gøre, blokerer. Er eleven træt, umotiveret eller foragter den kultur, som målsproget 35 repræsenterer, er det affektive filter oppe og blokerer for tilegnelsen. 36 Læreren skal altså ikke kun præsentere eleven for forståeligt input, men skabe situationer, som opmuntrer til lavt affektivt filter. 37 Krashens tese om at forståeligt input er det ene fornødne for sprogtilegnelse, har ikke mange disciple i dag. Påstanden er i sagens natur ikke særligt populær hos sproglærere de kunne så bare sætte en video på i hver time. Et andet kritikpunkt er, at hans teori ikke siger noget om sprogtilegnelsesprocessen, men kun fortæller hvilket input der fører til hvilken viden. Selv om der har været denne kritik mod Krashens teorier, finder jeg dem delvist brugbare i min opgave Lev Vygotsky De sociokulturelle læringsteorier har et andet udgangspunkt end Krashen, hvor hovedtesen er, at det, som et individ kan lære, kan optimeres ved hjælp eller støtte udefra. Som nævnt under beskrivelse af læringssyn, er der her tale om ZNU. Denne er inden for sprogindlæringsforskningen 32 Brick-Hansen, 2004, s Lindhardsen, 2008, s Epstein, 1988, s Målsprog referer her til det sprog der undervises på og om 36 Lindhardsen, 2008, s Epstein, 1988, s\n13 blevet brugt som teoretisk udgangspunkt, når der bl.a. har skullet findes en forklaring på, hvorfor elever i en gruppe i fællesskab løser vanskeligere problemer, 38 end de ville have hvis de var alene. Til forskel fra andre psykologiske teorier, som ser det at tænke og det at tale som en relateret, men dog uafhængig proces, så ser sociokulturelle tænkere dem som tæt knyttet. Tale (og skrift) fører til tanker, hvilket betyder at folk kan kontrollere deres mentale proces i forhold til hvad andre folk siger til dem, og hvad de siger til andre. 39 I relation hertil kan nævnes begrebet scaffolding, som benævnt af Jerome Bruner. Her er det dét sprog som en samtalepartner bruger for at støtte en kommunikativ succes for den anden part, 40 der er i fokus. I Krashens i+1 kommer input udefra og der lægges vægt på det forståelige, der omfatter sprogstrukturer, der er lige over hvad eleven kan nu. Hos Vygotskys ZNU er der derimod fokus på udvikling af hvordan eleven konstruerer viden i samarbejde med en samtalepartner læreren. Vygotskys teorier nyder stor popularitet i læringsforskningskredse i dag måske fordi læreren tillægges en betydelig rolle! 5.4. Sammenfatning Lidt forenklet kan der stilles nogle betingelser op for, at sprogtilegnelse kan finde sted: Eleven skal være i besiddelse af de nødvendige evner for at kunne tilegne sig et sprog. 2. Eleven skal være motiveret for sprogtilegnelse. 3. Eleven har anledning til at bruge sproget. Første punkt refererer samtidig til Illeris indholdsdimension, som bl.a. omfatter det eleven lærer og dennes forståelse og indsigt. Med et udgangspunkt i en teori med behavioristiske træk, vil en sådan tilgang muligvis hjælpe eleven med at nå de nødvendige evner. Desuden er evnerne noget der hele tiden udvikles i relation til ZNU og i+1. Andet punkt referer udover Illeris drivkraftdimension også til Krashens begreb om det affektive filter. Det er lærerens opgave at motivere eleven, så han kan mobilisere den energi, læringen kræver. Af sidste punkt vil Krashen sige, at dette er betingelsen for den ægte kommunikation og tilegnelsen af sproget. Imens peger Illeris på vigtigheden af dette med sin samspilsdimension, hvormed han understreger, at læringen 38 Tornberg, 2005, s Lightbown, 2006, s ibid, s Brick-Hansen, 2004, s\n14 ikke kun er en individuel proces, men i høj grad også noget som forgår i samspil med andre, hvilket Vygotsky netop også understreger i sin teori. 6. Empiri En ting er hvordan vi ser på sprogtilegnelsen i de tidligere klasser i Danmark, men lige så interessant er det at se på hvad de empiriske undersøgelser viser fra udlandet. I løbet af min praktik på seminariet har jeg kun haft en praktiklærer, der har undervist i engelsk i indskolingen, som jeg i denne sammenhæng har interviewet omkring min problemstilling. Jeg har fundet det interessant at sammenligne dennes holdninger med holdninger fra andre lande. Min store interesse for sprog og kulturmøder har givet mig mulighed for at rejse rundt omkring i verden og arbejde med børn og unge og møde andre mennesker, der deler samme interesse som jeg. I den henseende har jeg taget kontakt til lærere fra et sprogskoleophold, som jeg arbejdede sammen med sidste år, hvor jeg mødte undervisere fra Mexico, Honduras og Canada. De fire interviewede lærere er blevet sendt det samme spørgeskemaundersøgelse, som de har sendt tilbage til mig. For at gøre spørgsmålene så dækkende som muligt, og derved også give mig det bedste empiriske grundlag, er de blevet udarbejdet med udgangspunkt i The Primary English Teacher s Guide. Her gør forfatterne det klart, at countries which have introduced foreign language learning at primary level have a core of key questions which they need to address. 42 Disse spørgsmål er blevet redigeret for at passe til min bachelor-opgave, men essensen i dem er intakt (se bilag for spørgeskema). Vigtigt er det at pointere, at det ikke kun er engelsk som første fremmedsprog, der bliver sammenlignet. Det er derimod mere en holdning og oplevelse af mødet med det første sprog forskelligt fra modersmålet. Inden vi kigger på svarene er det væsentligt at forholde sig til hvilke lande vi har med at gøre, og endnu mere vigtigt hvad deres sprogsyn er samt deres kulturelle holdning til fremmedsprog, da disse er essentielle i en videre sammenligning. Sammenligningen vil tage udgangspunkt i mine respondenters svar og stillet op mod en undersøgelse foretaget af Aarhus kommune omkring engelsk i børnehaveklassen. 42 Brewster, 2004, s\n15 6.1. Sprogsyn i andre lande Mexico er et stort land, hvor der i forvejen tales et stort sprog, nemlig spansk. Det kan måske være svært at påvirke mexicanske elever til at lære engelsk, når de i forvejen har et stort sprog. De mexicanske elever jeg talte med på sprogskolen i Canada havde da også, ud fra mit syn, langt mindre sproglige kompetencer, end hvis der sammenlignedes med f.eks. Danmark. Desuden er engelsk først lovpligtigt obligatorisk fra man er 12 år 43, med mindre man går i en privat skole. Men med en stor økonomisk spredning i landet, er sidstnævnte skoler kun for de bedrestillede, hvilket også klart gav sig til udtryk hos de mexicanske elever på sprogskolen. (Alle svar der kommer fra læreren i Mexico vil blive markeret med et M ) Canada er modsat et land med store sproglige traditioner og en stor del af min inspiration til denne bachelor-opgave kommer også fra How Languages are Learned, som netop tager udgangspunkt i det canadiske skolesystem. Både engelsk og fransk er begge officielle sprog i dele af landet, og den franske del af landet bliver betegnet tosproget. Ca. 60 % af befolkningen har engelsk som hovedsprog, mens ca. 20 % har fransk som hovedsprog. 44 Hver stat i Canada regulerer deres egen uddannelse, så undervisning på fransk varierer mellem provinserne og vice versa for engelskundervisning i Quebec, hvor hovedsproget er fransk. I Ontario, der er den stat hvor den interviewede lærer arbejder, er der stadig variation i franskundervisningen i forhold til hvornår den begynder, og hvor meget tid om ugen hver elev modtager undervisning. Der er to forskellige muligheder for franskunderisningen: Full French Immersion (FI) og French as a Second Language (FSL). FI er ikke tilgængelig på alle skoler, så dette begrænser antallet af studerende. FSL findes derimod på hver skole, så eleverne får en mulighed for at lære fransk. 45 (Alle svar der kommer fra læreren i Canada vil blive markeret med et C ) Selv om den adspurgte lærer fra Honduras baserer det meste af sin erfaring fra sit hjemland, Canada, er der nogle af besvarelser der tager udgangspunkt i Honduras. Honduras taler ligesom Mexico i forvejen spansk. Imidlertid tog USA en masse gæstearbejdere fra de engelsk-talende Se bilag som reference. 15\n16 Caribiske Øer med sig, da de oprettede plantager i Honduras, hvilket har ændret demografien i landet. 46 (Alle svar der kommer fra læreren i Honduras vil blive markeret med et H ) Selve synet på sproget i de forskellige lande er uhyre vigtig at definere, for at kunne bruge det i en analyse. I Mexico og Honduras er engelsk betegnet som et fremmedsprog, ganske som det er i Danmark. I Canada (skal der) læres fransk/engelsk som andetsprog, hvilket gør en stor forskel. Selvom mange elever fra enten Mexico, Honduras eller Danmark hører engelsk uden for skolen, er det ikke baseret på samme måde som i Canada. Desuden er der i de spansktalende lande en tendens til at alle udsendelser på TV er dubbede, og adgangen til engelsk er anderledes end f.eks. Danmark. Dette er naturligvis noget jeg tager højde for min i undersøgelse, da de tre lande ikke uden videre kan sammenlignes Empiri fra de tre lande Svarene fra de forskellige responspersoner varierer lidt, men alligevel er der tendenser at spore. Holdningerne til fordele og ulemper omkring tidlig start er meget spredte. Hos H ser vi en holdning til, at the advantage of starting a language earlier is that young children are capable of picking up a second language early on in life. Samtidig nævnes, at children in Kindergarten or Grade one approach learning with a lot of enthusiasm and learning a second language could be a part of that. Selv samme entusiasme efterlyses af M, der ytrer, at man er nødt til, at motivate more the students, to give them self confidence hvilket vil lede frem til more freedom for creating, encourage the students to read in other language(s) and to talk. Modsat nævner H, at learning a second language draws on the first language that has been learned. A person learning a language constantly compares the two and learns what grammatical structures can be transferred and which cannot * +Teaching a second language later in grade school allow teachers the benefit of using the first language in teaching the second. Dette bliver støttet op af C, der mener at FI skal starte senere, for at give the schools, teachers and parents the opportunity to see if the students are able to handle this increased presence of French in their daily routines at school/life. En for tidlig start af FI mener C desuden har flere ulemper. Der kan opstå traumatic situations for children (ages 3/4) being at school for the first time and the teacher is speaking in a language that is foreign to them. Herudover bliver eleverne placed into 46 thisishonduras.com. 16\n17 FI classes before teachers and parents are able to see if the students can handle learning a second language. Hvis det viser sig, at eleven ikke er i stand til at følge FI, kan det føre til, at students must return to the regular classroom and some students struggle because they have no English instruction until grade 3 (som igen) can cause students to be unable to read, write and speak English as well as their peers in the regular class. Fakta er, at 50 % færdiggør FI. Dermed ser både C og H fordele og ulemper, mens M kun nævner fordele ved en tidligere start. I forhold til selve undervisningen er der hos de tre udenlandske lærer nogenlunde klar enighed. Alle er enige om, at der skal være et klart formål i undervisningen. M nævner tilskyndelsen af faget som essentiel, mens H svarer, at meningen med at lære sprog would be the motivational factor behind the language. Selv samme motivation bliver nævnt hos C, der erklærer, at students need to be able to understand why they are learning it and be put in the situations where they can see their learning occuring. I dag foregår undervisningen hos M omkring grammar, spelling, reading and listening. Denne form for undervisning er også noget som C ønsker ændret. I FSL-klasserne foreslåes det, at they need to change how it is taught to the students, focus it on oral communication instead of grammar, verbs, and writing. Samme vægtning af det kommunikative aspekt deles med H. Her nævner hun, at as much as writing is important I believe that speaking is key. Vigtigheden af dette understreges videre, da det nævnes, at learning to listen to a second language and then respond allow students to build vocabulary, recognize how words are used in a context, and listen for pronunciation. Det strukturalistiske syn ønskes heller ikke tilbage, idet H nævner at hun vil stay away from repitious conjugating of verbs, translating words between the first and second language, and just teaching a set of related vocabulary without a context. I forhold til niveauet I undervisningen nævner H, at the second language should be a little above the level of the students so that they have something to reach for. Dette kan relaters direkte til Krashens i+1. I Ontario er der flere muligheder for at undervise I fransk. Hvis man som lærer ikke har en universitetsgrad i fransk, kræves der en klar baggrund i det franske sprog. Dette høje lærerniveau bifaldes desuden af H, der mener at det kan demotivere eleverne hvis de får en mindre god lærer, men dog er klar over udfordringen. At times I think a native language speaker is best but I know that it is not always possible. I think that a teacher must have an excellent understanding of the grammar of the second language and be a fluent speaker of the second language. Students are 17\n18 able to see through a teacher that doesn t really know what they are talking about and I believe encouraged by a teacher who has succeeded in learning a SL. Hos H er der fokus på rim og sange, med den grund, at they have a rhythm or tune, often have a rhyming scheme, they can include actions, and the vocabulary is easy. I forhold til evaluering er H af den holdning, at den skal foretages mundtligt, da you can change your questions based on the responses from the students and really get a sense of how they are doing. M er af same holdning og mener ikke, at man skal bestå en eksamen, men at they need to live with the second language. 47 Overordnet ser respondenterne fordele og ulemper ved en tidligere start, og en optimal alder til at starte engelsk (eller fransk) er deraf svær at definere Danmark Tina Vitting (TV), der er lærer på Bjerregrav Skolen i Randers, har en ambivalent holdning til tendensen omkring en tidligere start i engelskundervisningen. Som mange andre er hun splittet, da hun både kan se fordele og ulemper. Hun nævner, at det for de bogligt stærke elever er en klar fordel, mens det for de elever som har vanskeligheder ved at læse og skrive dansk bestemt ikke er en fordel. Deslige mener hun, at det er klart bedre, hvis de først har godt styr på deres modersmål. Af den grund ser hun det også som individuelt fra barn til barn, hvad der er den bedste alder at starte sprogundervisningen på. Som uddannet engelsklærer mener TV, at undervisningen bør foretages af uddannede sproglærere, fordi de har indblik i metoder til hvordan børn bedst lærer. Disse lærere skal lave en varieret undervisning, som i begyndelsen primært skal handle om børnenes nære omverden, f.eks. familie, kæledyr, skole og lignende. Det, at det er noget kendt finder hun meget vigtigt. Slutteligt skal undervisningen indeholde samtale, læsning og små skriftlige arbejder. Dette uddybes med nødvendigheden af at undervisningen indeholder mange forskellige elementer, rim, remser, sange, lege, læsning, skrivning osv., da alle børn er forskellige og lærer på forskellige måder. For TV ville det være ønskeligt hvis engelskundervisningen startede, når den enkelte elev er klar til det. Men med den skole vi har i dag, mener hun at det ville give en del problemer. 47 Her menes nok foreign language. 18\n19 Grunden til hendes brug af dans, sang og leg i undervisningen, er at hun tror på, det er godt at kæde noget sprogligt sammen med noget fysisk. Dette referer hun til L1 (modersmål), hvor eleverne gentog rim, remser og sange, og derigennem fik en forståelse for hvordan de kunne bruge sproget. Endvidere mener hun, at de lærer rytmen i sproget, og mange som har svært ved at udtale ord får det faktisk lidt nemmere, når ordene er en del af en sang eller et rim. I løbet af undervisningen foretager TV løbende evalueringer. Her lytter hun til elevernes samtaler, og holder hele tiden øje med om der sker en udvikling. Det er vigtigt for hende, at give sig tid til i undervisningen, at gå ned og lave en lille samtale med den enkelte elev; selvfølgelig på engelsk. Desuden finder hun det en god idé, hvis der var mulighed for flere lektioner i begynderundervisningen Engelsk fra børnehaveklassen på tre skoler i Aarhus Som det er nu, så starter de fleste folkeskoler på engelskundervisningen i 3. klasse. Tendensen og trenden er dog, at flere og flere folkeskoler ønsker at starte tidligere end dette 48 - en tendens der hænger sammen med det større fokus og krav på engelsk i den globaliserede verden. I Aarhus kommune er der blevet lavet en empirisk undersøgelse af netop denne trend. En empirisk undersøgelse, der gør det muligt for mig i det følgende, at analysere og sammenligne med ovenstående, og derved se fordele og ulemper ved denne start. Alt nævnt empiri i det følgende er fundet i denne undersøgelse. 49 De empiriske undersøgelser er en midtvejsevaluering fra tre skoler, Skåde Skole, Fjordsgades skole og Sødalskolen, der har haft forsøg med engelsk fra børnehaveklassen. Udviklingsarbejdet startede i skoleåret 2006/2007, og for de tre skolers vedkommende er undervisningen påbegyndt omkring efterårsferien På Fjordsgades skole og Skåde Skole besluttede ledelsen at undervisningen skulle varetages af uddannede lærer, mens den på Sødalskolen blev varetaget af børnehaveklasselederen, der (ifølge undersøgelsen) besad relevante engelsksproglige kompetencer. Alle de deltagende lærere havde inden start fulgt inspirationskurser, for at give dem idéer til den pædagogiske og metodiske tilgang til faget på begynderniveau. Der findes ingen informationer om hvad disse kurser indeholdte. 48 Thomsen, 2011, s\n20 I januar 2007 blev selve midtvejsevalueringen foretaget, som omfattede observationer af klasserne, interviews af eleverne, spørgeskemaundersøgelser til forældrene samt til lærerne eller pædagogerne. Undersøgelsen indeholder besvarelser fra 140 ud af 150 adspurgte forældre samt alle 10 adspurgte undervisere/pædagoger. I observationer af klasserne samt samtaler med eleverne beskrev evaluatoren elevernes tanker omkring engelskundervisningen som værende sjov, spændende og udfordrende. Deslige var det tydeligt, at det var den pædagogiske tilgang, der var det bærende element. Lege, sange og remser blev nævnt som appellerende til elevernes kreativitet med medfølgende synlige resultater i form af fortællinger til forældre og søskende om det lærte. Dette udmøntede sig desuden i en form for jalousi fra de ældre søskende, der ikke havde haft mulighed for at lære engelsk lige så tidligt. Eleverne mente ligeledes, at de kunne begynde at fornemme sammenhænge mellem de engelsksproglige elementer, som de ellers mødte i deres dagligdag. Enkelte elever tilkendegav, at de havde lidt svært ved undervisningen, og evaluatoren nævner af den grund, at underviserne kunne overveje at tjekke op på dansk, for at sikre at alle er med. Hos forældrene var der en markant tilfredshed med undervisningen. En overvejende del af forældrene nævnte, at deres børn brugte engelsk i hjemmet, eller talte om undervisningen. Denne enighed var også til stede omkring undervisningen, som var tilrettelagt og gennemført, så den gav eleverne lyst til at arbejde med engelsk. Forsøget med den tidligere start gav desuden forældrene forventninger om, at deres barns engelskfærdigheder ville blive styrket. I det centrale spørgsmål, angående behovet for stimulering til at arbejde med engelsk i så tidligt en alder som muligt, var 84 % af de adspurgte forældre helt enige eller enige, og samlet set var tilfredsheden hos forældrene meget høj. Hos enkelte forældre blev det påpeget, at engelskundervisningen måske gik ud over andre vigtige ting i børnehaveklassen. Af den grund var de i tvivl om at engelskundervisning så tidligt var for meget en tvivl der senere deles med underviserne. Der var stor splittelse blandt underviserne når det angik den tidligere engelskundervisning. Fire ud af de i alt ti lærere syntes, at det var en god idé at starte undervisningen i børnehaveklassen, mens resten var uenig i dette. Sidstnævnte kom alle fra Fjordsgades skole, der senere pointerede 20\nLÆRERUDDANNELSEN SILKEBORG Det er jo nok ikke ret sjovt at sidde i 7. klasse og bare sige hvad man hedder om tidlig sprogstart i tysk. Bachelorprojekt 2011 Charlotte Laurberg Christensen, studienr: 7270085


Alm. Brand Investeringsordning - pension\nInvesteringsordningFå indflydelse på dine pensionsinvesteringer\nOpret din Kapitalpension, Alderspension eller Ratepension som en Investeringsordning og få mulighed for et højere afkast og større indflydelse på din investeringssammensætning. Fordele ved Alm. Brand Investeringsordning:Få løbende investeret din pensionsopsparing i overensstemmelse med din investeringsprofil.Vælg "Alm. Brand Valg", og Alm. Brand foretager investeringerne ud fra din individuelle investeringsprofil.Vælg "Selv valg", og den løbende investeringspleje sker ud fra dine valg.Foretag ændringer i din samlede investeringssammensætning med få klik.Få tilpasset dine pensionsinvesteringer automatisk ud fra din tidshorisont.Kombiner din opsparing med individuelt tilpassede forsikringsdækninger ved død eller invaliditet.Få adgang til fordelagtige gruppelivsdækninger gennem din Investeringsordning.\nBrochure - Investeringsordning\nFakta om Investeringsordning\nBrugervejledning - Investeringsordning\nVed etablering af en Alm. Brand Investeringsordning fastlægger vi din personlige investeringsprofil. Sådan virker en investeringsordning:Vi aftaler, om investeringerne skal følge vores anbefalinger, eller om du selv vil sammensætte investeringsmixet.Indbetaling og afkast sættes løbende ind på en konto med et tilhørende depot, hvor værdipapirerne opbevares.Når saldoen på kontoen overstiger et på forhånd fastlagt beløb, investeres midlerne automatisk.Vi følger tæt udviklingen på værdipapirmarkederne. Såfremt vi mener, at der bør ændres i værdipapirsammensætningen, gennemføres dette løbende, hvis du har valgt at følge vores anbefalinger.Ændres forholdet mellem aktier og obligationer på det enkelte depot, gennemføres ligeledes automatisk en tilpasning af depotets sammensætning, så investeringerne er i overensstemmelse med din investeringsprofil.Jo tættere du kommer på pensionstidspunktet, tilpasses investeringerne, så risikoen automatisk begrænses. Få overblik i Alm. Brand NetbankDu får et hurtigt overblik over din pensionsopsparing via Netbank.Log på Netbank Kontakt\nI forbindelse med oprettelsen af en Alm. Brand Investeringsordning skal du fastlægge din investeringsprofil. Hvor stor en risiko er du villig at løbe?Når du skal investere, er det vigtigt, at du på forhånd beslutter dig for, hvor stor en risiko du er villig til at tage. En højere risiko giver mulighed for et højere afkast.Hvornår skal du bruge pengene?Hvornår du skal bruge pengene, er noget af det første, du skal gøre dig klart. Jo flere år din investering skal strække sig over, des mere risikovillig investering kan du principielt foretage. Hvor mange penge vil du investere?Spredning er et udtryk for, hvor mange investeringsafdelinger, du investerer i - og afhænger af, hvor mange penge du ønsker at investere. Er din saldo over 300.000 kr. investeres ud fra det, vi kalder stor spredning.Læs hvordan du fastlægger din investeringsprofil Kontakt


Øjeblikkets mest appetitlige filmtilbud DET LILLE BAGERI ("Love Sarah") giver baghjul til samtlige bageprogrammer og til den krukkede danske film "Smagen af sult". Kagerne i DET LILLE BAGERI kommer tilmed til afspejle den etniske diversitet, der i dag præger London-kvarteret Notting Hill.\nMen instruktøren Eliza Schroeder er heldigvis også interesseret i andet end kager. Filmen er også et portræt af tre generationer kvinder, der forener kræfter for igennem DET LILLE BAGERI at hylde den kvinde, som de alle tre elskede på hver deres måde.\nShelley Conn spiller Isabelle, der pludselig står alene med en foretning, da hendes samarbejdspartner Sarah dør. Sarahs datter Clarissa (Shannon Tarbet) mener dog, at hun godt kan skaffe penge, så bagerbutikken "Love Sarah" alligevel kan blive en realitet. Hun opsøger sin bedstemor, Sarahs mor Mimi, spillet af Celia Imrie fra "The Best Exotic Marigold Hotel" - og pludselig er de i gang.\nHelt uden mandlig assistance går det dog ikke, og såvel Rupert Penry-Jones som Bill Paterson forelsker sig naturligvis i hver sin entreprenant kvinde.\nHistorien fortælles i et sindigt tempo og er som så mange andre romantiske komedier ret forudsigelig, men den er samtidig også ganske hyggelig. Og så får man sådan en lyst til et stykke kager bagefter, at et konditori-besøg efter filmen bør inkluderes i planlægningen.


Sport & Fritid Arkiv - Servicesiden\n7. juni 2017 – Posted Under: Sport & Fritid Leave a comment\nBrug en fidgetspinner for at komme igennem dagen\nEn fidgetspinner er for mange et nyt legetøj, der er kommet på markedet. Det er til at lege rundt med og hygge sig med, når man lige har lyst til det. Det bliver set som noget, der også kan bruges til forskellige tricks til at vise hinanden. Dog er meningen[…]\n1. maj 2017 – Posted Under: Sport & Fritid Leave a comment\nStyrk din svømning med finger paddles\nNår man rammer en hvis alder, vil man have en klar forestilling om, hvem man er. Man vil i løbet af sin ungdom møde mange forskellige mennesker og støde ind i mange forskellige miljøer, der i sidste ende vil være med til at forme en. Dette vil stå på længere[…]\nDu har helt sikkert hørt om en metaldetektor før, og hvis ikke så læs endelig videre her. Metaldetektorer er faktisk præcis hvad det lyder som om. Det er nemlig noget du bruger til at finde metal. Det er meget forskelligt hvilke personer der ejer sådan en, alt efter hvad det[…]\nMange af os mennesker har den dag i dag en symaskine derhjemme og med god grund! Det er nemlig sådan at det er super praktisk at have en, netop fordi vi så hurtigt kan få fikset tøj og andre ting er skulle gå i stykker. Det er hurtigt og nemt[…]\n17. marts 2017 – Posted Under: Sport & Fritid Leave a comment\nThailand er blevet et populært rejsemål for danskere og har efterhånden været det i nogle år. Når du googler Thailand kommer der billeder af skønne sandstrande med palmer og det fineste blå hav. Det ligner ren luksus, og sådan kan det også hurtigt komme til at være, når du køber[…]


Læs mere om webshoppen Hair247.dk - Hårprodukter online\nVelkommen til Hair247.dk\nJeg har drevet netbutikken Hair247.dk siden 2007.\nHAIR247 betyder, at du kan handle hårprodukter "24 timer i døgnet - 7 dage om ugen" - med andre ord: Når du har tid. Siden starten har mere end 150.000 kunder været gennem butikken, og det er jeg meget stolt over og taknemmelig for! Jeg tilbyder idag både produkter til hårpleje, hudpleje, kropspleje og herudover makeup og parfume.\nHair247.dk er en af de eneste net-butikker indenfor branchen i Danmark, der tilbyder gratis fragt indenfor landets grænser - uanset køb. Herudover tilbydes levering til udlandet (Sverige) til billige leveringspriser.\nI januar 2008 blev butikken e-mærke certificeret, hvilket er din sikkerhed for, at visse krav til betalingssikkerhed, returret mm. er opfyldt. Det er jeg meget stolt af!\nMange af mine kunder har været så venlige at give deres mening om HAIR247.dk til kende på Trustpilot.dk. Læs deres bedømmelser HÉR.\nSelv om jeg gør mit bedste, så laver jeg naturligvis også fejl. Har du haft en uheldig oplevelse ifm. bestilling, modtagelse, produktkvalitet ol. hører jeg meget gerne fra dig via mail kundeservice(snabel a)hair247.dk eller på telefon 23 83 97 99 (telefonen er åben alle hverdage kl. 10.00 - 15.00). Hvis du sender din mail inden kl 15 på hverdage, besvares din mail samme dag.\nJan Nybo, Indehaver af www.HAIR247.dk\nHAIR247.dk er en del af:\nSALON TT v/Jan Nybo Pedersen - frisør i Skive\nTlf: 23 83 97 99 (telefonen er åben hverdage 10.00 - 15.00)\nSE/Cvr. nr. : 28185480\nBankforbindelse : Spar Nord A/S\nRevisor : Revision Limfjord, Skive\n- At ALLE mine varer er 100% originale og IKKE er kopi varer\n- Dag-til-dag afsendelse ved bestilling inden kl. 15.00 på hverdage\n- Sikkerhed ved betaling via NETS\n- krypteret nethandel (sikker overførsel af data) med SSL\n- 365 dages returret\n- Stort udbud af varer\n- Gratis fragt i Danmark - uanset køb !\nVarerne i netbutikken sælges med webrabat.\nButikken sælger udelukkende til private forbrugere - dvs. ikke B2B.


Fælles Viking-deltagelse i kaproningsstævner koordineres af kap- og stævne-udvalget. Sidst vi selv stod for at arrangere et stævne var DM i kortbane-kajak/kano på Brabrandsøen i 2007, som vi sammen med MKC var værter for.\nÅrhus Mesterskaberne arrangeres af Århus Kajak Samvirke, et klubsamarbejde som Viking deltager i.\nDer er altid medlemmer fra klubben med tilTour-de-Gudenå.\nViking betaler klubbens startgebyr til Århus Mesterskaberne, Havneræs, kortbane- og maratonstævner mm.\nTil Tour de Gudenå, Lyserød lørdag ol. stævner betaler klubben halvdelen af startgebyret.\nStatuetter for Århusmesterskaberne i kajakroning\nÅrhusmesterskaberne afholdes en gang årligt, og arrangeres i fællesskab af klubberne i Århus Kajak Samvirke, ÅKS. Alle klubber hjemmehørende i Århus Kommune kan deltage. Roere som er aktive medlemmer i en af disse klubber, efter klubbens gældende regler, kan deltage. Kortbanestævnet afvikles på Brabrand Rostadion. Maratonstævnet afvikles på Brabrand Rostadion eller på bugten. Indbydelse udsendes til samtlige Århusklubber af ÅKS/den arrangerende klub senest en måned før stævnet afholdes. Tilmeldingslister skal være ÅKS/den arrangerende klub i hænde senest en uge før stævnet. Der er mulighed for eftertilmeldinger. Deltagerne i stafetterne meddeles arrangørerne minimum en time før start.\nOfficials: ÅKS/den arrangerende klub sørger for officials.\nStartgebyr: K1 20 kr., K2 40 kr., Stafethold 40 kr.\nGenerelle regler: Et løb afvikles altid, hvis 3 både er tilmeldt. Alle løb afvikles som finaleløb. Hvor der ikke er fastsat specielle regler herom gælder DKF´s kaproningsreglement, dog undtaget regler om bådvægt.\nØkonomi/Præmier: ÅKS/den arrangerende klub afholder udgifterne ved stævnet. I ungdomsløbene uddeles præmier i form af medaljer til nr. 1, 2 og 3 i alle klasser. Der er ikke præmier i øvrige løb.\nKlasser og starttider - hent dokument her.\nLyserød Lørdag 7. oktober 2016 - Kvindekajakløb- ved Kano og Kajakklubben Gudenå - 8 km eller 16 km\nVi melder os til hver især på DKF’s hjemmeside: http://kanokajakkurser.dk/index.php?main_page=product_info&cPath=261&products_id=1168\nSidste frist for tilmelding via DKF (og inkl. trøje): Den 18. September.\nAlternativt kan man tilmelde sig på dagen i Randers, men så er der ingen trøje.\nMeld dig desuden til på Vikings hjemmeside (under kalenderaktiviteter) af hensyn til transport af kajakker og kvinder.\nVi mødes ved Kajakklubben Viking, lørdag den 7. oktober kl. 8.30. Vi pakker kajakker på traileren og følges til Randers. Start på løbet kl. 11, tidstagningen stopper kl. 14.\nAfgang til Randers, når kajakkerne er gjort klar.\nFælles hjemkomst (ca. ca. kl. 16) efter præmieuddeling.\nHar du den snart ikoniske lyserøde vikingehjelm? Hvis du gerne vil have, at Helle laver én til dig (ca 75,00 kr) så skriv eller ring senest fredag d. 30. september.


De 10 bedste hoteller som tillader kæledyr i Fiumalbo\nBedste hoteller som tillader kæledyr i Fiumalbo, Italien\nHoteller som tillader kæledyr i Fiumalbo\nf.eks. Santuario Beata Vergine del Costolo\nNr. 1 af 17 overnatningssteder i Fiumalbo med bedste værdi for pengene\nNr. 2 af 17 overnatningssteder i Fiumalbo med bedste værdi for pengene\nNr. 3 af 17 overnatningssteder i Fiumalbo med bedste værdi for pengene\nNr. 4 af 17 overnatningssteder i Fiumalbo med bedste værdi for pengene\nNr. 5 af 17 overnatningssteder i Fiumalbo med bedste værdi for pengene\nNr. 6 af 17 overnatningssteder i Fiumalbo med bedste værdi for pengene\nNr. 7 af 17 overnatningssteder i Fiumalbo med bedste værdi for pengene\nNr. 8 af 17 overnatningssteder i Fiumalbo med bedste værdi for pengene\nNr. 9 af 17 overnatningssteder i Fiumalbo med bedste værdi for pengene\nNr. 10 af 17 overnatningssteder i Fiumalbo med bedste værdi for pengene


Holiday home Øreflippen Ebeltoft I i Ebeltoft til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMere om Holiday home Øreflippen Ebeltoft I\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Holiday home Øreflippen Ebeltoft I et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Ebeltoft. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nAtmosfæren på Holiday home Øreflippen Ebeltoft I afspejles på hvert eneste værelse. opvarmning, altan/terrasse, fjernsyn, køleskab, bruser er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Dette hotel tilbyder hele rækken af fritidsfaciliteter, blandt andet legeplads. Nyd uforlignelig service og en i sandhed prestigefyldt placering på Holiday home Øreflippen Ebeltoft I.


Der mangler blomster i Danmark, og bierne lider på grund af manglende arealer med blomsterplanter, men det nytter, når landmænd, biavlere, grønne organisationer og virksomheder arbejder sammen, lyder det fra Klaus H. Petersen fra Bornholms Landbrug & Fødevarer, der i 2019 har naturens vilkår i landbrugslandet til debat. Her skal #BornholmBlomstrer-initiativet være et af omdrejningspunkterne for en snak om vejen frem for naturen i agerlandet. Deltagerne i diskussionen spænder fra pesticidindustrien og til Danmarks Naturfredningsforening; begge er nemlig umage partnere i det Bornholmske blomster-samarbejde.\n- Det nytter at løfte i samlet flok og gøre en målrettet indsats for insekterne, så fra samarbejdet #BornholmBlomstrer opfordrer vi til, at finde fælles lokale løsninger og sammen gøre Danmark skønnere for insekter og mennesker, lyder opfordringen fra Klaus H. Petersen, talsmand for #BornholmBlomstrer.\nFredag den 14. juni kl. 16.45 – 17.30 er der debat med temaet Natur & Biodiversitet… Klima & Bæredygtighed, hvor blandt andet effekten af brede samarbejder for naturen i landbrugslandet er på programmet. Paneldeltagerne er Anne Thomas, Viceborgmester BRK, Martin Merrild, Formand for Landbrug & Fødevarer, Sebastian Jonshøj, Vicepræsident i Danmarks Naturfredningsforening, Jakob Tilma, Kommunikationschef Dansk Planteværn.


e.klink :: E. Klink skal forny ventilationsanlægget på den 120 år gamle Østerport Station\nNye luftstrømme i fredet byggeri. E. Klink skal renovere ventilationsanlægget på Østerport Station.\nRenovering af den fredede bygning er i fuld gang\nAarsleff Rail moderniserer Østerport Station i samarbejde med Wicotec Kirkebjerg A/S og E. Klink, der renoverer hele ventilationsanlægget i den fredede bygning. Opgaven har en totalværdi af cirka 100 mio. kr.\nRenoveringsarbejde under konstant togdrift\nProjektet omfatter hovedistandsættelse af hele bygningen, udskiftning af alle installationer, herunder også bygningernes ventilation. Stationen, der har ca. 27.000 daglige passagerer, er i konstant drift under hele renoveringsarbejdet, hvilket medfører en del natarbejde. Arbejderne begyndte sidste år i april og pågår frem til starten af 2019.\nOpgaven med at renovere én af hovedstadens mest travle togstationer er på ingen måde fremmed for entreprenørgruppen. E. Klink var således også med til at udskifte ventilationsanlægget på Nørreport Station, som også dengang var i fuld drift under hele arbejdet. Erfaringerne fra den komplekse opgave videreføres nu til Østerport.\n• Levering af 3 stk. Ventilationsaggregater\n• Demontering og bortkørsel af eksisterende anlæg og kanaler inkl. isolering\n• Interimsafkast og friskluftindtag