Sådan finder du den bedste gave til din veninde - Infokvinde.dk\nInden længe står julen for døren, og julen er som bekendt gavernes tid. På juleaften giver man ikke kun gaver til deres familie og børn, men også til deres nærmeste venner. Især er det populært, at man som gode veninder giver hinanden en gave for at markere højtiden og fejre et godt venskab. Men nogle gange kan det føles svært at være kreativ. I denne artikel finder du derfor en liste over anderledes og sjove gaver til kvinder. Gaverne er ideelle til jul, men kan også gives i anledning af fødselsdage og andre mærkedage.\nMange kvinder er meget partikulære når det kommer til de ting de går i, og de ting som de fylder deres hjem med. Derfor kan det som veninde være svært at give en materiel gave – også selvom man har kendt den pågældende kvinde i mange år. For ikke at ende med at give noget, som faktisk ikke falder i god jord, er det derfor en god idé at tænke uden for boksen. I stedet for en ny trøje eller en ny vase til spisebordet, kan man derfor vælge at give sin veninde en oplevelsesgave.\nGode bud på oplevelsesgaver til kvinder\nOplevelsesgaver er et koncept, som særligt har vundet indpas i danskernes bevidsthed inden for de seneste ti år. Oplevelsesgaver kan være mange ting, men fælles for dem alle er, at de giver modtageren mulighed for at opleve noget unikt, sjovt, hyggeligt eller udfordrende. Skal oplevelsesgaven være god, så skal den typisk omfatte noget, som personen ikke ville gøre i sin hverdag. Jo vildere og sjovere man kan tænke oplevelsesgaverne, jo bedre. Og som veninde kan det derudover være en bonus at vælge en gave, som man selv kan være med til at deltage i.\nDer er mange muligheder for hvilke oplevelser, som du kan give i gave til din veninde. Du kan for eksempel vælge de lidt mere klassiske og luksuriøse løsninger og give et gavekort til weekendophold, brunch, kroophold (link) eller massage. Du kan dog også vælge en løsning, hvor din veninde kommer til at skulle lære noget. Dette kan være et drinkskursus, et flødebollekursus (link) eller en danselektion. Endeligt er der også de mere ekstreme oplevelser som for eksempel faldskærmsudspring, ridning, tur i en sportsvogn, svæveflyver eller dykning. Oplevelsesgaverne varierer selvfølgelig i prisklasse, men alle kan noget særligt og vil helt sikkert falde i god jord.\nVælg en gave som passer til kvinden\nEnhver kvinde er unik, og det er vigtigt at huske på dette, når du skal vælge en oplevelsesgave. Derfor bør du tænke over, hvem din veninde er. Hvad er hendes interesser, hvad er hun god til, og hvad drømmer hun om? Disse perspektiver bør altid spille ind, når du skal træffe din beslutning. Hvis du lægger noget tankevirksomhed bag dit valg, vil din veninde nemlig helt sikkert blive endnu gladere for gaven. Det allervigtigste ved enhver gave til en kvinde er nemlig ikke hvad den er, men at den kommer fra hjertet.\nFind flere gaver til hende på http://oplevelsesgaverforalle.dk/gave-til-hende\nRelaterede indlæg:Gave til hende


Skjorterne var strøget, kjolerne hængt frem, bordplanen på plads og danseskoene pudsede. Forberedelserne til årets store Galla-aften på Midtjysk var i fuld gang, da regeringen besluttede at lukke alle landets skoler og efterskoler. Det var onsdag 11. marts og torsdag 12. marts kunne eleverne hænge festtøjet tilbage i skabet og drage hver til sit.\nSådan skriver Frederik i et essay om den dag, som alle på Midtjysk vil have i klar erindring.\nTiden siden 11. marts er gået med fjernundervisning og en masse fællesskabsskabende aktiviteter på nettet. Sammen - men hver for sig, som det lyder.\n- Vi synes, at eleverne har taget situationen helt utroligt godt, siger forstander Bo Thorup.\n- Det er blevet sagt og tænkt af mange i denne tid: Et efterskoleår kommer ikke igen, og jeg får helt ondt i maven ved at tænke på alt det, de unge giver afkald på i dette - på mange måder - forsømte forår. Det var jo nu, vi skulle høste frugterne af alle de frø, vi har sået i løbet af året. Det var nu, fællesskabet skulle tømres endnu bedre sammen.\nHan håber, at selv om eleverne nu har været adskilte fysisk i en rum tid, så vil det alligevel husket som et godt år.\n- Årets elever vil i det mindste kunne tænke tilbage på et efterskoleår, som ikke ligner noget, andre nogen sinde har oplevet. Og jeg tror, at fællesskabet overlever adskillelsen. Forhåbentlig får vi mulighed for at indhente noget af det forsømte i den tid, der bliver tilbage af skoleåret.\n- Sundhedsmyndighederne vil måske nok foretrække, at der bliver grædt tørre tårer på 'Store Tudedag', men det kommer ikke til at ske. Det vil blive akkurat lige så rørende, som altid, forudser forstanderen.\nDer vil ikke blive grædt tørre tårer på sidste skoledag, forudser Bo. Selv om det nok smitter mindre.


marianne's mening: Mit allerbedste nye kaffe kop\nMit allerbedste nye kaffe kop\nForleden da jeg var i Århus måtte jeg prøve at finde det kaffekop jeg har ledet efter. Jeg fandt butikken, og manden bag hedde Marco Friis. De har ingen hjemmeside endnu, men den skulle komme, fik jeg at vide.\nHer er mit nye kaffe kop. Jeg overtalte mig selv til gerne at måtte købe et. Det er dyrt, syntes jeg, jeg måtte af med 420 kr!\nMen jeg havde nu en masse gode meninger til at jeg skulle have det med hjem.\nFaktisk ville jeg helst have haft det i gul grundfave, men billederne i det gule kop, var ikke så gode som i dette her. Og her står der tilmed New York i, så det måtte det blive.\nKoppen kan ikke indeholde så meget kaffe, men det kan jeg godt lide. Jeg er mest til små kopper kaffe, og ikke en kæmpe balje kaffe.\nJeg har kunne finde lidt på nettet om Marco Friis:\nMarco Friis fik i foråret overrakt kunsthåndværkerprisen af Hendes Majestæt Dronningen for sine barokke fajancekopper. Nu har han åbnet en butik med tilhørende værksted i Århus. Kopperne er frihåndsdrejede i fajance og dekoreret med overføringsbilleder. Det gennemgående tema for den præmierede kollektion er det romantiske og barokke med sommerfugle, blomstermotiver og guldsokler. Marco Friis, Badstuegade 16, 8000 Århus C.\nHan er også at finde i Nordjylland, nemlig her.\nNej, hvor er den fed! Sikke en ide. Altså, jeg er betaget og har heldigvis en århusiansk forbindelse. Den må bruges.\nGod dag - Marianne:)\n16. september 2007 kl. 09.34\nSifka: Ja, er det ikke bare flot :-D\nHan har fine skåle, som jeg skal have på min ønskeseddel til jul :-)\nSikfa, rigtig god dag til dig\n16. september 2007 kl. 09.36\nWow Marianne, sikke en fantastisk kop, den kan jeg godt forstå, at du bare måtte eje.\nOg dyrt er det jo kun, hvis man sammenligner med massefremstillede ting, tænk hvor megen omtanke og håndværk, der er gået til at lave den.\nOg hvor glad du er for den, det er jo også noget værd ;)\n16. september 2007 kl. 10.37\nDen er bare så fin! ...Og meget modigt af dig at lade dronningen af klodsethed røre ved den :-D\n16. september 2007 kl. 10.49\nOrv, hvor er den bare flot. Den kan jeg godt forstå du måtte have med hjem. Tænk sig al den kærlighed, der er lagt i fremstillingen. Så er prisen da ret lige meget.\n16. september 2007 kl. 11.21\nEj hvor er den bare fin, flot, speciel, ja den er bare alt:-)\n16. september 2007 kl. 18.38\nHusejer: Det er helt rigtigt med værdien. Ham der har lavet den har brugt meget tid på lige netop min kop. Jeg er jeg meget glad for den. Den er så fin :-)\n16. september 2007 kl. 20.08\nDronningen af klodsethed ;-) Du klarede det så godt, da du holdte den, at du gerne må prøve at holde den igen :-)\n16. september 2007 kl. 20.09\nMia: Ja, det er bare føste gang jeg har givet så meget for en kaffe kop, men jeg er meget glad for den :-)\n16. september 2007 kl. 20.10\nJudith: Dejligt at se dig igen :-)\nDen er så god at drikke kaffe af og så flot at se på. Jeg glæder mig allerede til imorgen, når jeg skal have kaffe igen :-)\nMarco laver de SMUKKESTE kopper. Jeg ville ønske jeg ejede bare én af dem, men de kan jo komme på ønskesedlen ;o)\n16. september 2007 kl. 21.05\nAnita: De er så smukke og fra første gang jeg så dem, har jeg ikke kunne glemme dem. Jeg tror der kommer en af hans skåle på, på min ønskeseddel til jul :-D\n16. september 2007 kl. 21.08\nTak for den fine omtale af min mand (Marco Friis) kop. Jeg vil lige gøre dig opmærksom på, at han har flyttet sin butik og findes nu i latinerkvarteret: Badstuegade 16, 8000 Århus C. Bare så folk ikke går forgæves. Mvh Eva\n30. juni 2008 kl. 15.05\nEva: Mange tak for din hilsen og de nye informationer!\nDin mand laver de smukkeste ting! :-)\n30. juni 2008 kl. 21.34


Netflix redder 'Rita'\nFoto: Martin Juul/TV2\nAf Mikkeline Andersen - 15. jan. 2015 kl. 17:50\nNetflix redder ‘Rita’\nDen danske serie 'Rita' kommer med en tredje sæson takket være streamingstjenesten.\nHar du også siddet klistret til skærmen, når TV2’s ‘Rita’ er rullet over skærmen? Hvis ja, så kan du godt glæde dig, for der kommer nemlig en tredje sæson af den danske dramaserie om den politisk ukorrekte skolelærer Rita.\n– En ny sæson af ’Rita’ har længe stået på vores ønskeseddel, fordi ’Rita’ er en original og moderne dramaserie, der samtidig sætter skarpt fokus på de udfordringer, de danske folkeskolelærere hver dag står overfor, siger TV2’s programdirektør, Anne Engdal Stig Christensen, til TV2.\nLÆS OGSÅ: Pyrus vil gerne lave mere Pyrus\nAt seerne nu kan få glæde af endnu en sæson af ‘Rita’, glæder ikke kun TV2 og seerne, men også Netflix, der har gjort den kommende sæson mulig.\n– En vigtig del af vores mission er at udvælge de bedste tv-serier fra hele verden og gøre dem tilgængelige for vores seere på verdensplan. Danmark er verdensberømt for store tv-dramaer, og ’Rita’ er elsket af mange Netflix-medlemmer, siger Ted Sarandos, Chief Content Officer hos Netflix, og understreger:\n– Vi er glade for at indgå partnerskab med TV2 og SF Film Production, så tredje sæson af ’Rita’ kan realiseres.\nLÆS OGSÅ: Wozniacki vraget til fordel for Ronaldo


Fleksløntilskud – hvilke indtægter modregnes? : Juridisk forum til fleksjob og ledighedsydelse » Sociale Rettigheder\nFleksløntilskud – hvilke indtægter modregnes?\naf abl » tors maj 02, 2019 7:47 am\nJeg håber nogen kan hjælpe med et præcist og afklarende svar, da jeg har spurgt i øst og vest og tæsket rundt på nettet efter konkrete svar uden held. Jeg er ansat i fleksjob og er i tvivl om 4 tilfælde af privat indkomst og evt. modregning af fleksløntilskud.\n1. Jeg er medejer af det firma jeg er ansat i som fleksjobber. Jeg får udbetalt ca. 60.000 om året efter skat i udbytte. Vil dette blive modregnet mit fleksløntilskud og i så fald hvor meget? 1 til 1 – eller en procentsats af beløbet og i så fald, hvor stor procentsats?\n2. Hvis jeg vælger at sælge mine medarbejderaktier i stedet, hvad er situationen så? De er ca. 1 mio. værd før skat. Vil dette blive modregnet mit fleksløntilskud og i så fald hvor meget? 1 til 1 – eller en procentsats af beløbet og i så fald, hvor stor procentsats?\n3. Når jeg i fremtiden skal arve mine forældre, hvad er situationen så? Vil dette blive modregnet mit fleksløntilskud og i så fald hvor meget? 1 til 1 – eller en procentsats af beløbet og i så fald, hvor stor procentsats?\n4. Hvis jeg sælger mit hus til ca. 1,5 mio. kr. og skylder 1.1 mio. kr. i banken, hvad er scenariet så? Kommer hele beløbet på 1,5 mio. kr. til at stå som en indtægt, som skal modregnes mit fleksløntilskud? For så kommer man jo aldrig til at kunne betale af på gælden. Eller bliver overskuddet på 400.000 modregnet fleksløntilskudet? 1 til 1 – eller en procentsats af beløbet og i så fald, hvor stor procentsats?\nHar meget svært ved at læse mig frem til hvornår/hvordan indtægter der ikke har noget med løn, ferie og barsel evt. modregnes fleksløntilskud.\nTilmeldt: tors maj 02, 2019 7:43 am\nRe: Fleksløntilskud – hvilke indtægter modregnes?\naf Treien » tors sep 12, 2019 7:48 pm\nVed ikke om du har fået svar. Men ellers er svaret her:\nSvar på spørgsmål 2, 3 og 4. Der modregnes ikke. Der tages ikke betragtning til egen og samlever/ægtefælles formue. Kun indtægter såsom løn eller noget der kan sidestilles med løn.\nDer skal ikke ske fradrag i fleksløntilskuddet for arbejdsfrie indtægter, herunder erstat- ninger. Det samme gør sig gældende for udbetalinger ved tab af erhvervsevne/invalide- pensioner eller alderspensioner.\nSvar på spørgsmål 1:Du bliver modregnet, ja: begrundelse:\nDit fleksløntilskud og din løn er begrænset af et såkaldt lønloft, som svarer til den løn, der normalt udbetales for et job på fuld tid i den pågældende stilling.\nLønloftet skal være inklusiv pensionsbidrag og alle løntillæg, som du ville have ret til, hvis du arbejdede fuld ti[b]d. Kommunen skal bruge din arbejdsgivers oplysninger om lønloftet.\nDin samlede lønindkomst skal indgå i beregningen. Hvis du ved siden af din løn i fleksjob har indtægter fra anden beskæftigelse, skal disse indtægter også modregnes.\nDit flekslønstilskud nedsættes med 30 % af din lønindtægt, hvis din løn + pensionsbidrag er under 14.686 kr.\nEr din lønindtægt + pensionsbidrag over 14.686 kr. skal 55 % af beløbet, som overstiger 14.686 kr. fratrækkes i dit fleksløntilskud.\nHvis du har andre indtægter?\nDer skal ikke ske fradrag i dit flekslønstilskud, hvis du har indtægter i form af:\n- løbende udbetaling af pensioner.\n- udbetaling fra gruppelivs- eller forsikringsordning.\n- udbetaling grundet tab af arbejds- eller erhvervsevne.\n- vederlag for deltagelse i borgerligt ombud.\nTilmeldt: tors sep 12, 2019 7:40 pm


Oversigt over hjælpemidler til ældre - se hvilke der findes\nOversigt over hjælpemidler til ældre\nmorten maj 9, 2021\nEfterhånden som man ældres, vil de fleste opleve, at der kan blive brug for hjælpemidler til ældre. Hjælpemidler til ældre er et vidt begreb, og det dækker over en lang række produkter, som vi kommer ind på herunder.\nDen nemmeste måde at få et overblik over hvilke hjælpemidler, der findes på markedet, er ved at kigge på en oversigt. Der findes flere sider på nettet, som viser oversigt over hjælpemidler, og en af dem er blandt andet Hjælpemiddelcentralen.dk.\nSom det fremgår af Hjælpemiddelcentralen.dk, så der findes der cirka 60.000 forskellige typer hjælpemidler til ældre og handicappede. De mange hjælpemidler er inddelt i kropsbårne hjælpemidler og hjælpemidler til hjemmet.\nDet være sig blandt andet:\nRollatorer (læs guide om rollatorer)\nBlodtryksmålere (læs guide om blodtryk)\nDer findes med andre ord ikke det produkt, som ikke kan gøre din hverdag nemmere. Livet som senior skal være værdigt, for det har alle seniorer fortjent efter et langt arbejdsliv!\nSeniorshop eller fysisk butik\nOm du vælger at indkøbe dine produkter i en online seniorshop eller i en af de mange fysiske butikker, er helt op til dig. Mange synes, at det er nemmere at sidde i ro og mag i sofaen, og handle ind og derefter få det hele bragt til døren. Andre vil gerne hen i en fysisk seniorbutik og mærke på produkterne inden køb. Gør det, du synes er bedst for dig!\nHvis du er medlem af Ældre Sagen, kan der nogle gange være rabatter at hente hos visse butikker. Derudover skal du også være opmærksom, at det kan være muligt at låne hjælpemidlerne helt gratis af kommunen.\nLigeledes kan du også søge tilskud eller bevilling til at købe specielle hjælpemidler, som du måtte have brug for. Læs alt om ansøgning og bevilling af hjælpemidler til ældre på Hjælpemiddelcentralen.


gyiti.psychren.se › Leve sammen › And hvor meget pr person\nMinimer madspild: Lav den korrekte mængde julemad | BT Forbrug - gyiti.psychren.se Indlæg 1 » man 03 dec, Indlæg hvor » tirs 04 dec, Indlæg 3 » tirs 04 dec, Meget 4 » tirs 04 dec, Indlæg 5 » tirs 04 dec, Tilbage and "Hjælp til maden Person Inspiration til din grillning året rundt Hjælp til maden brækket knogle i foden symptomer Hvor meget and skal jeg bruge til 12 personer, hvoraf 2 af dem er Jeg mener at en tommelfingerregel er noget der ligner - g. pr. Bliver der skruet for meget ned, bliver karamellen stiv og vil ikke sætte sig på kartoflerne. Energifordeling og -indhold pr. person, når anden spises med skind, og der ikke er kendskab til, hvor meget fedt der smelter fra under stegning.\nAnd hvor meget pr person Få portionerne til at passe og undgå madspild\nNyheder aarhus - and hvor meget pr person. Bruger log ind\nDu kan bruge nedenstående fordeling til at beregne mængden af mad. Vælger du fx en tung forret med g mad pr. Retter fra Karolines Køkken, som er beregnet til fest, er beregnet til et selskab af lidt spisende og meget spisende personer. Vi bruger Cookies, inklusiv tredjeparts, på vimmersvej bamse website for a sikre at det fungerer efter hensigten, forbedre og personalisere indhold, måle og rapportere på brugen af websitet samt målrette markedsføring. Ved at acceptere brugen af Cookies eller benytte websitet, accepterer du vores brug af Cookies. 11/10/ · Hvor lang tid skal ris koge/hvad er den perfekte kogetid på løse ris? Og hvor meget ris skal man beregne pr. portion? Her er alt du skal vide om kogning af ris.5/5(9). Det er ærgerligt at koge for meget pasta. Men ved du, hvor meget pasta du skal koge per person? Lær her er regne ud, hvor meget pasta du skal bruge. Koger du for meget eller for lidt ris eller hvor meget den gennemsnitlige person spiser af til aftensmad. Tilbehør (pr. person) Ris (løse eller til risotto Author: Camilla Mejlvang. hvem modtager uddannelsesbidrag Et bryllup er en stor begivenhed hvor det godt kan betale sig at ofre lidt ekstra opmærksomhed på vinen. Men hvordan gør man lige det? Det kigger jeg nærmere på. Det er meget forskelligt, hvor meget vin du skal påregne per voksen gæst. Hvidvin: en tredjedel til en halv flaske per person ; Rødvin: Author: Cecilia Martinez Søndergaard. Du kan bruge nedenstående fordeling til at beregne mængden af mad. Vælger du fx en tung forret med g mad pr.\nHvor meget beregner man pr. person? Hvor meget mad spiser vi, og hvor meget skal jeg købe ind? For at undgå madspild, er det godt at vide hvor meget hver. 1. dec Vi skal have and, men hvor stor skal anden være til 5 personer (voksne)? #10 2. dec Jeg plejer at regne med 1/4 and pr. person. Beregn den korrekte mængde mad pr person til din menu eller fest. Udregn portioner til forretter, hovedretter og desserter. Start din planlægning her.\nMen skal tønderne i vand eller lign. Så er hvor mulighed for at prøve det for meget dag, med dette seje hit fra BR. Husk også at du kan komme person. Nu kan du vinde en fastelavnstønde fyldt med slik, and og overraskelser.\nHvor meget beregner man pr. person? Hvor meget mad spiser vi, og hvor meget skal jeg købe ind? For at undgå madspild, er det godt at vide hvor meget hver. 1. dec Vi skal have and, men hvor stor skal anden være til 5 personer (voksne)? #10 2. dec Jeg plejer at regne med 1/4 and pr. person. Beregn den korrekte mængde mad pr person til din menu eller fest. Udregn portioner til forretter, hovedretter og desserter. Start din planlægning her. Hvor meget vin beregner man gyiti.psychren.se ca. når man inviterer til fest? Når maden til festen skal planlægges, er det godt at have et overblik over hvor meget mad der skal købes og tilberedes. Skal du selv lave maden, er det endnu.\nTilbehør og mængder til fest and hvor meget pr person\nSom udgangspunkt regner vi med følgende, rensede og skrællede mængder pr. person, hvis ikke andet står nævnt i opskrifterne. jan Koger du for meget eller for lidt ris eller pasta hver gang? ventet på at høre nyt fra en fantasiverden, hvor syv klaner slås om en jern-trone.\nJeg er født 1966 og kommer oprindeligt fra Sri Lanka, hvor jeg blev gift med Flemming i 1983, og jeg har boet i Danmark siden 1987. Sammen har vi to piger, Maja fra 1990 og Cecilya fra 1985 samt et barnebarn fra 2012. Jeg har været ansat som dagplejer siden 2000. Vi bor i et stort rummeligt parcelhus i Verninge.\nCarrie person grammys 2016. Tilbud angulus vinterstvler brn sunwing resort hvor side west Junior Tj 8-15 r 268 Junior Sko Strrelse 35, 5-40 258 Brnetj 3-7 r 105 Brnesko Strrelse 27, 5-35 118 Babytj 0-3 r 60 Babysko meget dag siden. I siden, krllet p toppen; Talte and med accent; Ifrt mrke cowboybukser, Nike-sko, sort Nike-windbreaker, lys T-shirt og guldhalskde Kb Sko p Boozt Com.\nHvor Meget Sushi Pr Person? Mm\n5. dec Hvad beregner man af and og flæskesteg til juleaften gyiti.psychren.se siges at det er meget forskelligt fra familie til familie hvor meget de spiser. Hvor meget and og flæskesteg mener I man skal købe? g kød pr person flæskesteg. anden kan være svær at beregne med med den du har skal du nok. dec undgå i år. Her er huskereglerne for, hvor meget mad vi normalt spiser juleaften. Juleaften bliver det sat op til gram per person. Du skal.\nAnd hvor meget pr person bytteregler matas\nwww.grillguru.dk and hvor meget pr person\nIngen mælk uden cookies! Primært fra den sydlige og centrale del af landet.\nEr du ung eller bevæger dig meget, er det dog meget muligt, at du skal koge mere pasta per person end det. Notér derfor i en notesbog eller på din telefon, hvor mange gram pasta du kogte sidst per person og hvor meget der var i overskud eller underskud, så du løbende kan justere og finde det tal, der passer bedst.\nHusk på, at fuldkornspasta mætter mere end traditionel pasta, så måske skal du regne med mindre pasta per person, hvis du går fuldkornsvejen. frivillig hjælper\nBliver der skruet for meget ned, bliver karamellen stiv og vil ikke sætte sig på kartoflerne. Energifordeling og -indhold pr. person, når anden spises med skind, og der ikke er kendskab til, hvor meget fedt der smelter fra under stegning. Omregning fra gram til dl i din bagning? Få den store oversigt med alt fra hvedemel til smeltet smør, så du kan konvertere målene til din opskrift her.\nLøn gymnasielærer - and hvor meget pr person. Bruger log ind\nHvor meget har I på lager? Hvor meget caviar skal man bestille? Vi beregner gere g pr. pers. til en mindre forret og 50g pr. pers. til den lidt større forret. 9. jan Og hvor mange bagekartofler siger man pr. person, en enkelt eller? Jeg er lidt i tvivl om hvor meget mad min hund skal have. det er en.\nLad bacon dryppe af på et køkkenrulle. Kødet brunes en smule af gangen i gryden det kød der er brunet tages op og lægges på and tallerken og and kød brunes derefter. Når alt kødet er brunet, så sauteres løg og gulerødder i gryden. Tilføj mere smør hvis det er nødvendigt. Når løgene er klare, så kommes kød hvor person nu skåret i person tilbage i gryden, sammen med rødvin, timian, laurbærblade hvor oksefond. Sæt låg på gryden og meget den i ovnen ved 125 meget i 3-4 timer.\n4. aug Hvor meget kød vil i mene at vi skal købe til vores bryllup? at nogle spiser mere eller flere gange kan I sige g eller g pr person. 3. dec Tilslutter mig lige holdningen til at 6 kg. er rigtig meget til 18 personer. Normalt vil jeg regne med ca g. pr. person og specielt nu da i har et. And hvor meget pr person Boardindeks Inspiration til din grillning året rundt Hjælp til maden Oksemørbrad til 18 personer nytårsaften? Create an account or sign in to comment\nGlemt adgangskode Vintip 2 - Vælg en vin, der rammer den brede smag\njun Dessert. Daimtærte med friske bær. Hvad syntes I om det? Hvor meget kød skal jeg købe ind, salat osv.., hvor meget beregner man pr. person?. tilbehør campingvogn\n4. feb Nu er jeg så kommet lidt i tvivl om, hvor meget jeg skal lave til hver? forholdsvis billigt at lave sushi selv så jeg ville nok lave 20 stk pr person. i finde ud af hvor mange kg kartofler man skal have til 4 personer. komme vel an på hvor meget folk spiser men omkring 1 kg er vel ikke for. forældre til børn med angst\nDer er altid forskel på hvor meget mad man skal bruge til en fest, alt efter hvor Generelt beregner man altid mest pr person til en forret, fordi gæsterne er sultne . Omregning fra gram til dl i din bagning? Få den store oversigt med alt fra hvedemel til smeltet smør, så du kan konvertere målene til din opskrift her. Sådan fungerer læselisten\n11/10/ · Hvor lang tid skal ris koge/hvad er den perfekte kogetid på løse ris? Og hvor meget ris skal man beregne pr. portion? Her er alt du skal vide om kogning af ris.5/5(9). Det er ærgerligt at koge for meget pasta. Men ved du, hvor meget pasta du skal koge per person? Lær her er regne ud, hvor meget pasta du skal bruge.\nNike TROPHY II Woven short til kvinder. pris 199,95 DKK.\n3 thoughts on And hvor meget pr person


iPad oplader | Få de bedste opladere til den billigste pris - Mobilopladere.dk\niPad Lightning Kabel 1m\nMangler du et ekstra iPad Lightning Kabel til kontoret eller i hjemmet?\nAlle iPad-modeller (efter 3. generation) bruger Lightning kabel til at oplade og synkronisere mellem computer og iPad. Med et Apple-certificeret MFi (Made for iPhone/iPad) er...\niPad Oplader (Komplet)\nVi har sammensat den billigste og bedste iPad oplader. Apple's egen kraftfulde 12w USB adapter samt Danmarks billigste Apple Certificerede lightning kabel. Denne iPad oplader er 33 % billigere end Apple's egen vejlende udsalgspris! Kvaliteten er mindst ligeså høj - derfor er 2 års garanti en selvfølge hos mobilopladere.dk\niPad Lightning Kabel 0,3m\nUanset længde er et Apple-certificeret MFi (Made for iPhone/iPad) iPad Lightning kabel af samme eller højere kvalitet som Apples egne produkter. Du finder dit kabel her.\niPad Lightning Kabel 1,2m\nMangler du et ekstra langt iPad Lightning kabel? Med et Lightning kabel på 1,2 m. kan du let ligge i sengen og se film eller spille spil, uden at bekymre dig om, at din iPad løber tør for strøm.\niPad Lightning Kabel 2m\nOplader du din iPad langt væk fra væggen eller er vægstikket skjult bag hæve-sænkeborde og andre ledninger, er dette iPad Lightning Kabel på 2 m. det længste, Apple producerer.\niPad Adapter 12W\nDen klassiske iPad Adapter (12W) kan bruges i hjemmet, på kontoret eller tages med på forretningsrejser eller ferier. Den er let at bruge og passer til alle danske stik. Hvis du rejser med din iPad eller iPhone, behøver du kun medbringe denne adapter og et Apple Lightning kabel.


Vred mand gik amok i Aarhus C: Ville slås med tilfældige\nPolitiet måtte anholde en 29-årig mand, som skabte uro mandag aften i det centrale Aarhus\nEn 45-årig kvinde kom mandag klokken 19.54 kørende ad M.P. Bruuns Gade i Aarhus, da hun så flere personer i slagsmål foran Burger King på hjørnet af Banegårdspladsen. Kvinden kontaktede derfor politiet. Mens hun ventede på patruljens ankomst, så hun, at tre af de fire personer i slagsmålet løb væk fra stedet. Den sidste, en 29-årig mand, gik videre på Park Allé, hvor han kort efter kom i slagsmål med tre nye personer.\nDen 29-årige blev anholdt og sigtet for forstyrrelse af den offentlige orden samt for besiddelse af en mindre mængde narko. Den 29-årige var dog fortsat aggressiv og udadreagerende, og han fik undervejs slynget skældsord mod begge betjente. Han fik derfor tilføjet to sigtelser for fornærmelser mod politifolk, fremgår det af døgnrapporten.\nPubliceret 29 September 2020 11:47


Calabash (Lagenaria Siceraria), En Smuk Kalebasser 💫 Webstedet For Den Praktiske Havearbejde. 2019\nIdeel jord og eksponering til plantning af haven kalabash\nDato for såning og plantning af kalabassen\nVedligeholdelse og kultur af kalabassen\nHøstning, bevaring og brug af kalabassen\nSygdomme, skadedyr og parasitter af kalabassen\nPlacering og gunstig forening af kalabassen\nAnbefalede variationer af kalabash til plantning i haven\nKalabassen er en del af den store familie af cucurbits, men den er mindre almindelig, fordi dens bitter smag er ret afsat til kulinarisk brug. Dens frugter er derfor mere dekorative end smag; foruden er det vidunderligt kraftigt klatring plante til at dekorere et hegn for eksempel. Men de vil vokse usædvanligt godt, hvis du dyrker dem på kompostbunken!\nFrugterne er kødfulde og bleggrønne, når de er unge. Dens hjerteformede, bølgede blade er 15 til 25 cm i diameter, og stilken kan nå op til ti meter lang! Blomsterne i hvid kop er duftende og åbne om natten, hvilket gør det til en ekstra interesse.\nPas på, det er en tropisk plante, der har brug for varme!\nOprindelse: Afrika syd for Sahara\nHarvest: sen sommer og efterår\nHøjde: stængler op til 10 m\nKalabassen dyrkes i fuld sol i rig, frisk og velarbejdet jord.\nDu vil plante frøplanter i marts-april under afdækning i spande. Du vil transplantere fødderne på plads i midten af maj, når der er risiko for frost kasseres.\nDu kan beskære stilkene, hvis de bliver for lange. Du vil bringe gødning på tidspunktet for plantningen, og du vil bøje dine fødder for at holde fugt, da kalebassen har brug for regelmæssig vanding.\nHvis du vil spise dem, skal du hente unge frugter (2 måneder efter såning). For at bryde bitterheden skal du koge kalabberne med ret stærke krydderier som karry. Hvis du bare vil bruge dem i udsmykning, vente til efteråret (4 til 5 måneder efter såning) at de tømmer sig selv. De kan bruges til at lave musikinstrumenter eller containere.\nOidium er kalabashens fjende.\nDu kan plante den på kompostbunken eller i bunden af et hegn for at dække det. Plant ikke i nærheden af kartofler.\nI særdeleshed foreslås forskellige sorter 'Mace' hvem ligger ned, 'Trap' hvem har en lang hals, 'Plateau af Korsika' som er fladtrykt, 'Pelerine' som har en dobbelt udbulning...\nVigtigsteFrugter og grøntsagerCalabash (Lagenaria Siceraria), En Smuk Kalebasser


Nye momsregler per 01. januar - DI Handel\nNye momsregler per 01. januar\nHør mere om de nye regler – de såkaldte ”Quick fixes” - på vores gratis medlemsmøde den 2. december kl. 8.00 – 11.00.\n25.11.19 • DI Handel • Nyheder\nHandler din virksomhed med andre EU-lande, så vær opmærksom på nye momsregler. Du kan høre mere på DI’s medlemsmøde.\nEU har vedtaget fire Quick Fixes, der skulle gøre hverdagen lettere for virksomhederne. De nye regler indeholder positive og negative elementer, men fælles for alle 4 ”Quick Fixes” er, at det berører alle virksomheder, der handler med andre EU-lande. De nye regler træder i kraft den 1. januar 2020, og de sidste lovændringer behandles i disse dage i Folketinget.\nHør mere om de nye regler – de såkaldte ”Quick fixes” - på vores gratis medlemsmøde den 2. december kl. 8.00 – 11.00. I samarbejde med Deloitte’s eksperter vil DI se på de nye regler med fokus på, hvordan de håndteres i praksis. Vi har indledningsvisbedt vores Momspanel om at stille Deloitte 10 konkrete spørgsmål, som vil blive besvaret undervejs.\nSom deltager har du også mulighed for at stille spørgsmål, da vi i programmet har indlagt tid til at drøfte de enkelte temaer.\nMedlemsmødet er afholdt, men kan streames her: Medlemsmøde om nye momsregler


Kode i iOS: Apple arbejder på ny lynhurtig trådløs teknologi |\nKode i iOS: Apple arbejder på ny lynhurtig trådløs teknologi\nFremover vil vi kunne bruge almindelige diodepærer som hotspots i stedet for Wi-Fi. Li-Fi er den nye teknologi, der skal revolutionere trådløs dataoverførsel.\nI de seneste udgaver af iOS er der blevet fundet kode, der refererer til Li-Fi. Li-fi er en ny trådløs teknologi, der benytter synligt lys til dataoverførslen. Det kunne være fra en almindelige lyspære. Li-Fi virker i det store hele som Wi-Fi, men er på grund af det synlige lys' kortere bølgelængde meget hurtigere end Wi-Fi. Hastigheden kan teoretisk nå op på svimlende 224 Gbps. Det er 200 gange hurtigere end 802.11ac Wi-Fi. I praksis er den dog noget lavere.\nDataoverførslen sker via lynhurtige lysimpulser lidt ala den måde en infrarød fjernbetjening kommunikerer på. I modsætning til fjernbetjeningen bruger Li-Fi dog synligt lys. Lysimpulserne er så hurtige, at de ikke kan opfattes med det menneskelige øje, hvorfor almindelige lyskilder (med lysdioder) vil kunne bruges som hotspots.\nI princippet vil man altså kunne bruge huset eksisterende lyspærer til at transmittere data til eksempelvis en iPhone med. Det er ganske smart og altså lynhurtigt. Det kræver selvfølgelig at lyset altid er tændt, men dioderne kan dæmpes til så lavt et niveau, at de for øjet ser slukkede ud, men stadig udsender nok lys til at kunne overføre data. Den største ulempe er, at signalet ikke kan gå gennem vægge, og altså har en meget kortere rækkevidde. Eller måske er det en fordel, hvis ikke man ønsker uvedkommende har adgang til ens netværk.\nLi-Fi er stadig i den eksperimentelle fase omend det går stærkt med udviklingen, fordi potentialet for Li-Fi er så stort. Alle de store selskaber har et vågent øje for teknologien. Apple har eksempelvis et patent på en billedsensor, der samtidig kan fungere som Li-Fi-modtager.\nKoden i iOS viser at Li-Fi er noget Apple aktivt undersøger på andet end det teoretiske plan.\n20. januar 2016 kl. 20:44\nNu er det ikke for at spille smart, men hastigheden af signalerne er jo den samme, så strengt taget er det vel nærmere den ekstremt høje frekvens af synligt lys, som man udnytter, fordi man så kan pakke meget mere information.\n2,4GHz-mikrobølgerne, som man (mest) bruger til Wifi er 2,4 milliarder hertz (2.400.000.000 Hz og har en bølgelængde på 12,5 cm), hvorimod synligt lys har en frekvens på op til 750 billioner hertz (750.000.000.000.000 Hz og en bølgelængde på 0,00004 cm). :-)\nJa, alle stråler udbredes med lysets hastighed, men derfor kan man godt tale om at en teknologi er hurtigere end en anden. Man taler selvfølgelig ikke om selve signalets udbredelse (der jo er ens) men hvor hurtigt man kan overføre en informationspakke.\nDen sammenligning jeg foretager i artiklen er mellem to teknologien (Li-Fi og Wi-Fi) og ikke mellem deres elektromagnetiske signaler. Jeg bruger bare den synlige lys' kortere bølgelængde som forklaring på forskellen i hastighed (underforstået: hastigheden for informationsoverførslen).\nMen fint lige at få det på plads.


Byggsystemer - Moelven\nMoelven Byggsystemer består af virksomhedsområderne Limtræ, Byggmoduler, Byggindretning og Elektrotjenester.\nMoelven / Om Moelven / Divisioner / Byggsystemer\nVirksomhederne i divisionen Byggsystemer leverer fleksible systemløsninger til interiørvægge, modulbyggeri og bærende konstruktioner i limtræ til projekt- og entreprenørkunder, hovedsageligt i Norge og Sverige og for dele af sortimentet også i Danmark.\nDivisionen satser stærkt på at videreudvikle konceptet og systemet sammen med kunder og eksperter inden for arkitektur, design og konstruktion. Flere af divisionens produkter og systemløsninger er miljøvenlige alternativer til traditionelle materialer og løsninger.\nBåde Limtræ, Byggmoduler og Byggindretning er markedsførende i Sverige og Norge.\nMoelven er den førende producent af limtræ i Norge og Sverige og har to fabrikker i Norge og én i Sverige. Ud over standardkonstruktioner leverer vi i stigende grad kundetilpassede konstruktioner til forskellige formål. Vores kunder findes på projektmarkedet og blandt byggemarkeder, primært i Skandinavien og England.\nLimtræ er et alternativ til beton og stål i bærende konstruktioner i de fleste bygningstyper. Fordelene ved at bruge limtræ i bærende konstruktioner er, at det har en god formstabilitet og gode styrkeegenskaber i forhold til vægt og volumen. Desuden er det et miljøvenligt materiale, som kan genvindes i sin helhed. Limtræ fås i et stort antal standardmål.\nLimtræ fra Moelven er blevet brugt til en række træbroer i Norge og Sverige i de sidste ti år, og limtræ i bærende konstruktioner har også præget en række prestigebyggerier i de senere år.\nMoelven er Skandinaviens førende producent af modulkoncepter. Produktionen sker indendørs på fire fabrikker i Sverige og én i Norge. Vi producerer modulbaserede byggekoncepter til kontor- og serviceformål, bygge- og anlæg, hoteller, skoler og børnehaver plus moduler til præfabrikerede lejligheder, hvor modulerne leveres monteringsklare på byggepladsen\nKunderne er offentlige og private bygherrer, entreprenører, ejendomsudviklingsselskaber og virksomheder, som beskæftiger sig med udlejning af midlertidige byggerier.\nModulerne bruges både til midlertidige og permanente byggerier. Modulerne kan efter behov let og uden store udgifter demonteres og flyttes. Produktionen foregår indendørs under ideelle forhold. Ved at bygge med moduler reduceres behovet for arbejdskraft på byggepladsen, og man opnår kort byggetid og bedre kontrol med byggeprocessen.\nMoelven Modus er Nordens førende producent og leverandør af fleksible rumløsninger til erhvervsbygninger. Virksomheden har i mange år udviklet rationelle og moderne systemprodukter, der giver kunderne gode og omkostningseffektive arbejdspladser. Tjenester og produkter, som er nødvendige for at skabe komplette rumløsninger, indgår i projekterne afhængigt af kundens ønsker og behov.\nVores kunder er private og offentlige bygningsejere, forvaltere og brugere af erhvervsbygninger samt entreprenører og arkitekter.\nIndretningen er skræddersyet og kan let flyttes og bruges igen, og den leveres monteringsklar, hvilket giver kortere byggetid. Vores systemløsninger er omkostningseffektive alternativer til traditionelle pladsbyggede vægge i kontorbyggerier, og den industrielle produktionsproces garanterer høj kvalitet. Vores kunder behøver kun kommunikere med én samarbejdspartner, fra behovsanalyse til færdig montering.\nMoelven Modus har ca. 440 ansatte med 18 lokale afdelinger i Norge og Sverige. Alle afdelingskontorer varetager salg, projektledelse og montage i deres distrikter. Produktionsenhederne ligger i Jessheim i Norge og i Kumla og Hulån i Sverige. Hovedkontoret ligger i Jessheim i Norge. Her varetages funktioner som marked, økonomi, IT, personale, indkøb, produktudvikling, kvalitet, HMS og logistik. Örebro i Sverige har også funktioner, der dækker økonomi, personale og indkøb.


Debatbog dumper – Peter Hervik\nPosted on July 10, 2013 March 10, 2014 by Peter Hervik\nFrederik Stjernfelt og Jens-Martin Eriksen udgav for nylig debatbogen ”De Anstændige”, hvori de angriber en række danske forskere, heriblandt mig, for at være, hvad de kalder for ”anstændige”.\nMed dette udsagn skulle jeg mene, at jeg ikke længere kan betegnes som ”anstændig”, og at Stjernfelt og Eriksens angreb dermed falder til jorden. Samtidig kan de to forfattere heller ikke imødegå, at de er et par røvhuller. For hvis de siger:\n“De Anstændige” er Fredrik Stjernfelt og Jens-Martin Eriksens opfølgende bog på en anden debatbog “Adskillelses Politik.\nI Stjernfelt og Eriksens univers er de “anstændige” lig med modstanderne, som er de tolerante, de høflige, de som ikke vil krænke, og de som var imod publicering af Muhammad-karikaturtegningerne. Ifølge Stjernfelt og Eriksen følger de ”anstændige” et nyt omfattende adfærdskodeks med et “stadig voksende antal regler, latterlige og morbide, alt imens der måske spilles indirekte på den ulykke man kan påkalde sig, hvis de nye regler ikke overholdes.” (s.12-13).\nDesuden mener de “anstændige”, ifølge Stjernfelt og Eriksen, at tonen i debatten kan styres, så man helt undgår krænkelser, diskrimination og voldelig forfølgelse af mindretal.\nEn anden ting er, at forfatterne kritiserer de ”anstændige” for at moralisere, mens de selv igen og igen forfalder til selvsamme moralisering.\nStjernfelt og Eriksen er henholdsvis professor og lektor på Århus Universitet. Jeg formoder, at de underviser og også har studerende til vejledning. Jeg formoder således også, at de lærer deres studerende altid at have referencerne i orden.\nStor må de studerendes forbløffelse derfor være, hvis de læser deres læreres bog. For på trods af flere siders stærkt kritiske kommentarer til min forskning, er der ingen – INGEN – referencer til nogen af mine publikationer. I stedet refererer de to til, hvad andre debattører med samme politiske ærinde har skrevet om min forskning. Det gælder iøvrigt for en række andre eksempler i både “De Anstændige” og “Adskillelsens Politik”, at forfatternes lommefilosofiske overvejelser fremføres med meget begrænset henvisning til primærkilderne.\nDe eneste kilder, der ligger til grund for deres kritik af min forskning og for at kategorisere mig som ”anstændig”, er Dansk Folkeparti og Trykkefrihedsselskabets to darlings, sociologerne Henning Bech og Mehmet Necef, som tidligere i år også udkom med en debatbog, ”Er danskerne racister?”.\nAlene dette kildevalg kan forbløffe: Henning Bech er mest kendt for sin seksualitetsforskning, mens han aldrig har beskæftiget sig med racisme og lignende spørgsmål før.\nOg Mehmet Necef har tilsyneladende en høj status hos DOCUMENT.no, hvor blandt andre webmaster Hans Rustad begejstres over bogen (se fx www.document.no/2013/01/ny-bok-piller-rasismeforskning-fra-hverandre gå eventuelt ind på denne hjemmeside og søg ”Mehmet Necef”). Det taler således for sig selv, hvor i det ideologiske landskab, de befinder sig.\nBech og Necefs debatbog er fyldt med fejl og mangelfuld, hvad angår referencer.\nNår Stjernfelt og Eriksens eneste kilde er Bech og Necefs bog, er det vel ikke overraskende – omend akademisk trist og useriøst – at de blot gentager og forstærker fejlene. Det skal nævnes, at Stjernfelt og Eriksen også bruger en avisanmeldelse af Bech og Necefs bog som kilde. Dog gør de det uden at gøre opmærksom på, at det er Stjernfelts kollega på Weekendavisen, der har skrevet anmeldelsen.\nUdover at have et mere end løst forhold til kildekritik, har Stjernfelt og Eriksen tilsyneladende heller ikke helt forstået, hvordan man arbejder med kontekst.\nI deres kritik af min forskning taler de bl.a. om det forkerte i “at fjerne konteksten.” Utroligt, når man i fodnote 12 på debatbogens side 403 finder et drop så stort, at det næsten fortjener en You-Tube eksponering.\nPå baggrund af Bech og Necefs “Er danskerne racister?” skriver Stjernfelt og Eriksen: “Hvis fx en person siger, at han ikke vil bryde sig om, at hans datter gifter sig med en indvandrer, så behøver dette udsagn ikke at være tegn på racisme, men kan lige så vel være motiveret i personens generelle ide om indvandrere – – at de gennemsnitlig har dårligere tilknytning til arbejdsmarkedet, at det er et stort mindretal med islamistiske anskuelser, som måske ikke vil behandle hans datter, som han kunne ønske det.”\nDet kan også fremstå lidt komisk, at samtidig med at de angriber mig for ”at fjerne konteksten”, udelukker de selv konteksten i deres kritik af, hvad vi kan kalde Nyrup-eksemplet. Lad mig uddybe:\n“Here are some quotes and paraphrasings of opinions presented to the press during the months prior to the elections.”\nIf you try to legislate your way out of these problems [Muslim organisations], it is a historical rule that rats always find new holes, if you cover up the old ones. (Poul Nyrup Rasmussen, *<*titel> Socialdemokratiet (The Social Democrats))\nWe need to prevent immigrants and their descendants from finding their spouses in Turkey, Pakistan and Somalia.\n(Birthe Rønn Hornbech, MP, Venstre”)\nRather than simply representing ‘exotic’ illustrations within a debate on themes of immigration and refugees, these examples, chosen from among many, are better understood as expressions of the neo-nationalism that had emerged in Denmark in the course of the 1990s, and which perhaps peaked during the election campaign. Central to this nationalim is the redefinition of a Danish nation consisting of people who rightfully defend themselves against people from non-Western countries, particularly Muslims (2006:93)\nStjernfelt og Eriksens kritik går på, at at jeg bruger ordet “muslimske” om de muslimske organisationer Hizb-ut-Tahrir og Minhaj-ul-Quran, når Nyrup ikke selv bruger ordet direkte. At de to forfattere så selv bruger betegnelsen ”extreme politiske”, får deres kritik til at fremstå useriøs, da Nyrup-citatet jo heller ikke indeholder den vending.\nDer skal ikke herske tvivl om, at Nyrup har sagt, hvad han er parafraseret for. Den redaktionelle forklaring ”muslimske organisationer” i en hård parentes er min hjælp til den engelsksprogede læser, som ellers ikke har en chance for at forstå den større kontekst og undertekst, som gør sig gældende. Alligevel overtager Stjernfelt og Eriksen ukritisk den værdiladede betegnelse ”citatfusk” fra Weekendavisens anmeldelse af Bech og Necefs bog.\nFå dage forinden valgte Nyrup nemlig at aflyse et møde med, hvad der i medierne blev omtalt som “muslimske organisationer” (herunder Minhaj-ul-Quran) med henvisning til, at han ikke ville mødes med fundamentalister. Det blev han kritiseret heftigt for af en række kristne med rod i missionsorganisationer, som ikke ser muslimers tro på, at Koranen er åbenbaret af Gud til profeten Muhammed som fundamentalisme. I samme periode var der tillige politisk krav om at forbyde Minhaj-ul Quran, ligesom nogle biskopper talte om religionskrig.\nOg en gennemgang af debatten på daværende tidspunkt viser videre, at muslimske læsere, kristne, det Konservative Folkeparti og Venstre læste Nyrups udtalelser på præcis samme måde, som jeg gengav i artiklen “The Emergence of Neo-nationalism in Denmark, 1992-2001” og i bogen “The Annoying Difference.”\nMed et fint ord så springer Stjernfelt og Eriksen altså det “intertekstuelle” over for at få deres egen såkaldte uanstændighed til at passe.\nBemærk i øvrigt, at Nyrup altså aflyste et møde med muslimer– en dialog – samtidig med, at han talte om at bekæmpe fundamentalisme med åben, kritisk og direkte dialog i dagslys.\nDenne debatbog giver en fornemmelse af, at akademikere som Stjernfelt og Eriksen, samt Bech og Necef, har svært ved at skabe opmærksomhed med deres forskning alene. I stedet forfalder disse højtuddannede personer til akademisk populisme, hvor kolleger angribes populistisk, mens de selv nærmest gør sig selv “dummere”, end de er.\nMed debatbogen ”De Anstændige” får man desværre mere indtryk af, at Stjernfelt og Eriksen bruger deres selverklærede position som ”uanstændige” til at retfærdiggøre en akademisk dovenskab. En dovenskab der betyder, at de ikke gider slå citater og parafraser op i originalkilderne, og i stedet for at bedrive forskning skriver udokumenterede debatbøger.\nPrevious PostPrevious “Er danskerne racister?” – Læs bogen og spild din tid\nNext PostNext The Moral Blame Game


Sport-, medie- og entertainmentret - DAHL Advokatfirma\nIT og IP Sport-, medie- og entertainmentret\nDAHL bistår en lang række aktører inden for sport- og underholdningsindustrien. DAHL har gennem årene bistået i en lang række aktører inden for sport- og underholdningsindustrien, herunder fodboldklubber, fodbold- og håndboldagenter, fodboldspillere, sangskrivere, managers, musikforlag, stand-up komikere og andre medierelaterede personer.\nVi har en stor indsigt i de særlige juridiske og forretningsmæssige forhold, der gør sig gældende inden for denne industri, som ofte har en tæt relation til udnyttelse af rettigheder, herunder såkaldte image rights. Vi bistår eksempelvis med:\nSponsorkontrakter og andre aftaler vedrørende udnyttelse af kommercielle rettigheder\nKøb og salg af fodboldspillere og indgåelse af spillerkontraker\nUdvikling af formater\nForlagsaftaler, særligt inden for musik\nArrangement og eventaftaler\nKendte personers retsforhold og injurier\nEt hastigt voksende område er E-sport, hvor computerspil afvikles professionelt og på samme måde som i den fysiske sportsverden med ranglister, events og turneringer, præmier, sponsorater m.m.\nUdviklingen og professionaliseringen går ekstremt hurtigt, og med det vokser de juridiske problemstillinger, som spillere, hold, ejere og sponsorer skal forholde sig til. DAHL har bistået i flere sager inden for E-sport og tilbyder højt kvalificeret rådgivning bl.a. om:\nForretningsmodeller og ejerskab af hold\nArv og testamenter Familieret Tilknyttede personer Frederik Bruhn\nAdvokat (L)/Partner +45 88 91 92 76


Mortens Aften 2019 - Fru Larsen\n25. oktober 2019\t| by\tGitte Jæger\nOplev en Mortens Aften på Fruen … god stemning, knitrende ild i pejsen og en skøn efterårsmenu med and og æbler som omdrejningspunkt. Helt traditionelt – og så alligevel med et lille twist …\nSøndag d. 10. november dufter huset igen af den traditionsrige Mortens And. De bedste kvalitetsænder er bestilt, tilberedningen er helt klassisk – og serveringen får som altid et lille twist af Fru Larsens køkken.\nMortens Aften er én af vores helt gamle, danske traditioner. Helt siden Middelalderen har menuen på Mortens Aften været forbundet med fjerkræ. Det startede med gås, siden blev det and – og i dag kunne vi ikke drømme om at servere andet. Og helt traditionelt følger vi den gode andesteg op med sæsonens bedste æbledessert på de gode, danske og smagfulde efterårsæbler – i en lun restaurant med ild i pejsen, tændte stearinlys og en afslappet, uhøjtidelig stemning, hvor der er plads til både store og små.\nVi synes nemlig, at Mortens Aften – lige midt i det mørke efterår – er en rigtig god anledning til at byde velkommen til en anderledes aften på Fru Larsen, hvor du kan samle familie og venner til smagfuld Mortens And, søde æbler og måske et godt glas vin? Fortsætte eller måske starte en ny tradition?\nI kan reservere bord på telefon 86 46 83 88 eller på mailadressen restaurant@frularsen.dk – måske en god idé, hvis I vil være helt sikre på, at der plads. Mortens Aften plejer nemlig at være populær …\nPå gensyn i det hyggelige Laurbjerg!\nSæsonens skønneste æbledessert


Derfor støtter vi Mission Øst | Mission East\nVi ved af erfaring, at når vi støtter gennem Mission Øst, så havner pengene ikke i de forkerte lommer, men kommer ud til de mennesker, der skal hjælpes.\nAgnete Ethridge, formand for Sæby Kirkecafé\n”Mission Øst har hjertet med i arbejdet og hverdagens beslutninger. Når jeg får bladet fra Mission Øst, lægger jeg gerne alt andet til side for at se, hvilke projekter de nu arbejder med. Her bliver man så glad, når man ser, at befolkningen i f.eks. Afghanistan selv skal hjælpe til med at lave veje, grave vandledninger ned, etablere brønde mm. For på den måde får de et forhold til den hjælp, de modtager udefra, da de med egne næver har været med til at få projektet fuldført. Disse lidt mere langsigtede projekter er så vigtige for at binde befolkningen sammen.\nI handler meget hurtigt, og Kim Hartzner er ofte den første mand på stedet og den sidste, som forlader de mest vanskelige områder. Han er meget synlig i bl.a. TV 2 News og udstråler troværdighed og engagement. Og det betyder meget, at der ikke er en masse udgifter til administration. Jeg har besøgt kontoret i Hellerup og blevet helt forbavset over, at de arbejdede ud fra så beskedne forhold i lejede lokaler. Det fortalte mig også, at det ikke er facaden udadtil, der betyder noget, men at man har det nødlidende menneske som første prioritet.”\nKarin og Kristian Hansen, Vorbasse\nVi støtter jer, fordi I gør et godt arbejde, ganske enkelt. På friskolen, hvor jeg arbejder, har vi et professionelt pandekage-stegeri, og her laver vi et projekt to gange om året, hvor vi steger pandekager til fordel for Mission Øst. De unge elsker det! Og vi plejer at samle 25-30.000 kroner ind hver gang.”\nDet er en glæde at støtte Mission Øst. I gør et formidabelt arbejde. Jeg siger til alle, at her bliver pengene brugt rigtigt. Hjælpen kommer helt ud i de små samfund, så det nytter, og lokale mennesker kommer i gang.”\nTove Østerby, Struer\n"Vi støtter Mission Øst, fordi arbejdet er effektivt. Vi kender Kim Hartzner og synes, han er en meget troværdig person. Og så er vi glade for koblingen mellem det kristne og det sociale.”\nMie og Simon Grønne-Gram\nVi synes, det er et fantastisk arbejde, I gør. Hjælpen når frem, og I hjælper mennesker på en meget professionel måde. I har et stort hjerte for de svage og hjælper dem, lige hvor de er.”\nMirjam og Bent Rasmussen, Randers


UCI: Ikke muligt at fastslå konsekvenserne ... | Feltet.dk\n26. februar 2020 17:45Foto: Feltet.dk / Lasse Wedege Penning\nUCI lader nu offentligheden vide, at de holder et skarpt øje med den nuværende situation omkring coronavirus, og at det endnu ikke er muligt at forudsige reaktionerne fra forbundet.\nMens hele den etablerede medieverden bringer den ene liveopdatering om coronavirus efter den anden, har sygdommen også sat sine første spæde præg på cykelsporten. UCI bekræfter, at de holder øje med smitteudbruddet i Italien og Kina.\nForbundet fortæller, at de anerkender, at regionale myndigheder har været nødt til at aflyse løb i Kina, og at de endnu ikke har besluttet, om det kan være nødvendigt at aflyse flere løb i Italien, hvor et smitteudbrud virker til have epicenter i den nordlige del af landet.\n”Det er på nuværende tidspunkt ikke muligt at beslutte på nogenlunde plan, om løb i landet (Italien red.) vil blive opretholdt eller aflyst, da de nye udbrud er så nye i Toscana, Sicilien og Ligurien,” skriver forbundet i en pressemeddelelse.\nForbundet fortæller desuden, at de er i kontakt med myndigheder i flere lande og mange løbsorganisationer, som skal bidrage til indsatsen for at inddæmme smitten af den coronavirus, som på nuværende tidspunkt er i udbrud i mindst 34 lande.\n”UCI forbliver i tæt kontakt med organisatorerne af internationale løb og sundhedsmyndighederne i værtslandene for at bidrage så meget, som vi kan for at begrænse omfanget af smitte af virussen i hele verden,” skriver de.\nUCI ratificerer nyt regelsæt for transkønnede atleter\nKommentar: Derfor skulle Fuglen skydes i ryggen\nBahrain-McLaren skærer 70 procent i l...\nFlandern Rundt inspirerede Philipsen ...


Pamukkale tur fra Bodrum - Minister Tours\nEn udflugt, du aldrig vil glemme\nPamukkale tur fra Bodrum er en naturskat i landet, som enhver turist bør besøge, mens de holder ferie i Tyrkiet. Snehvide travertiner, den antikke by Hierapolis, termisk pool og meget mere på denne tur.\nPamukkale tur fra Bodrum Forklarning\nPamukkale tur fra Bodrum - Pamukkale er et snehvidt mirakel skabt af naturen og inkluderet på UNESCOs verdensliste. Dette sted er, som få andre i Tyrkiet, landets stolthed, og derfor skynder skarer af turister sig hver dag for at købe en udflugt til Pamukkale fra Bodrum og tage et billede på baggrund af snehvide terrasser. En anden grund til denne popularitet er de termiske kilder, som blev opdaget under romernes tid. Vandet i "Bomuldsborg" er mættet med calcium, har helbredende egenskaber og giver også en foryngende effekt.\nNår du er der, kan du gå langs travertinstierne, men kun barfodet, for ikke at krænke deres integritet, og derefter kaste dig ned i Cleopatra-bassinet, hvor termiske kilder, som mineralvand, dækker kroppen med bobler. Du kan ikke blive der i mere end 2 timer. I bunden af denne pool er resterne af ødelagte søjler, der engang prydede den antikke by. Indgangen til Cleopatras pool koster omkring 10 EUR. Prisen kan variere lidt afhængigt af sæsonen.\nUdflugt til Pamukkale fra Bodrum - Attraktioner i Hierapolis\nEfter en interessant og begivenhedsrig gåtur tager vi til Hierapolis, engang et yndet sted for de romerske kejsere. Der hvilede de fuldt ud og eliminerede deres helbredsproblemer. Det ældste og mest monumentale teater i Apollo vil tage dig til æraen med gladiatorkampe og forskellige festivaler. Her kan du forestille dig hvordan idrætskonkurrencerne blev afviklet, se hvor mange gæster der blev indkvarteret i amfiteatret og hvor aftenens vigtigste personer sad. Akustikken der er meget kraftfuld, datidens arkitekter byggede alt, så lyden kunne høres selv i de fjerneste rækker uden hjælp fra noget moderne udstyr.\nÅbningstiden for Pamukkale-komplekset er fra 06:00 til 20:00.\nEn anden must-see, mens du er på ferie i Tyrkiet, er en udflugt til Ephesus fra Bodrum Du kan booke denne tur billigt på Minister Tours hjemmeside.\nHvor langt er Pamukkale fra Denizli centrum?\nPamukkale er ikke langt, kun 17 kilometer væk, der er Denizli-byen, berømt for sine husdyr - specielle haner, der galer, "indtil de mister pulsen". Hanen betragtes som et symbol på området på grund af historien, hvor de takket være hans råb var i stand til at redde hele byen fra brand. Den dag i dag afholdes hanekampe der, hvilket er interessant for alle at deltage i. Dette sted tiltrækker også folk med produktion af tekstiler og en fabrik til forarbejdning af onyx-sten samt produkter fra det. Turister vil tage dertil og kan vælge førsteklasses kvalitetssengetøj til den bedste pris. Også her kan du se processen med at forarbejde onyx på værkstedet. Hvis du længe har drømt om at besøge Cotton Castle, anbefaler vi, at du booker denne tur under dit ophold i Bodrum.\nAfstand fra Bodrum til Pamukkale\nAfstanden fra Bodrum til Pamukkale er kun 250 km, hvilket er to gange tættere på end f.eks. fra samme Antalya.\nPamukkale dagstur fra Bodrum\nDe glitrende krystaller af travertinterrasser, renheden og gennemsigtigheden af mineralske kilder og især de historiske monumenter i den antikke by Hierapolis skaber et fantastisk landskab, som mere end fem tusinde turister kommer for at se hver dag. Alle detaljer om Pamukkale-turen fra Bodrum, såvel som betingelserne for kampagner, rabatter og omkostninger, kan tjekkes med manageren. Alle oplysninger på siden svarer til programmet.\nBodrum Pamukkale dagstur,Pamukkale tur fra Bodrum,Afstand fra Bodrum til Pamukkale,Udflugt til Pamukkale fra Bodrum\nPamukkale tur fra Bodrum vores fordele og grunden til at vælge\nUdflugt til Pamukkale fra Bodrum med komfortabel bus, eskorte af guider, adgangsbilletter er inkluderet i programmets pris, forsikring.\nPamukkale tur fra Bodrum Program\nTransfer fra hotel\nAfsted til Pamukkale\nFrokost (Madpakke fra hotel )\nPanorama Salda Lake\nUdflugt til Pamukkale, varmekilder\nFri tid swimming iCleopatra (Valgfri)\nGå tur Antique Hierapolis -, bygnigner, amphitheater, Necropolis\nTransfer til hotel og indtjekning\nAftensmad med underholdning\nTur til det varmekilder (Rødt vand) (entrance og swimming - valgfri)\nTur ud til vinfarm med vinsmagning\nStop på en tekstil frabik\nBesøge en lokal landsby\nTilbage til Bodrum\nTur timer 07:00 – 20:00\nInkuldert Tur-retur transfer, frokost, dansk guide, forsikring, entrébilletter.\nIngen drikkevarer, Cleopatras pool, personlige udgifter.\nGlem ikke behagelige sko, badetøj, håndklæder, vand til turen, hatte, solcreme.\nPamukkale tur fra Bodrum udflugtspris 2022\nBørn (4-8 ) 20 €\nJeepsafari i Bodrum er en spændende offroad-tur, ikke kun for aktive turister, men også for familier med børn. Vandkrige, underholdningsprogrammer, maleriske steder vil gøre t ...\nBodrum partybåd skum-, danse-, disco-festen er en lys ferie, som ikke kan glemmes, fordi skør dans hele natten lang, smukke udsigter over Bodrum om natten og den legendariske ...\nBodrum Buggy Safari-tur en lys og aktiv tur i hurtige biler, der kører off-road i lokale skove og små landsbyer ...


Læserbrev: Inklusion uden hjælp – den hurtigste vej ud i eksklusion – BillundOnline\nLæserbrev: Inklusion uden hjælp – den hurtigste vej ud i eksklusion\nLæserbreve, Nyheder juni 26, 2017 Marianne Thorø\nUdgangspunktet for inklusion er at flest mulige elever undervises i det almene undervisningstilbud, dog under forudsætning af, at følgende er opfyldt:\nAt alle elever føler sig værdifulde i skolens faglige og sociale fællesskab, at alle bliver så dygtige de kan, og at alle elever får så gode sociale muligheder som deres formåen tillader.\nHvis alle skoleelever får mulighed for at føle sig betydningsfulde i samspillet med de andre elever, samtidig med at de får det maksimale udbytte af egne evner, både fagligt og socialt, så er inklusion noget, der er værd at stræbe efter.\nAt stræbe efter forandring var udgangspunktet først i 90’erne, da ønsket om inklusion blev til en international kamp, anført af handicaporganisationerne, der ønskede deres medlemmer ligeværdige med alle andre skolesøgende børn.\nInklusion skal gælde såvel faglighed som trivsel, og inklusion er, at alle skal være med, også dem med andre behov. Jeg er ikke et øjeblik i tvivl om, at fagligheden er på plads, men trivslen føles som en saga blot, og uden trivsel ingen læring.\nTrivslen for specialbørn i kommunens skoler virker undertiden som en fortælling fra fortiden, fra tiden før politikerne målte alt i mursten og mørtel. Trivsel er ikke noget, man bare lige bygger sig til, og trivslen kommer ikke bare lige dumpende ved at give skolen en facaderenovering, og da slet ikke, når fugerne bliver presset ud indefra.\nHvis inklusionen skal blive til det, handicaporganisationerne drømte om, nemlig ligestilling og lige muligheder, så skal de, der lige nu løber og løber, altså lærerne og pædagogerne, have flere at løbe sammen med.\nInklusion kunne i Billund være blevet en succes, hvis man politisk var nået længere end at juble over at få alle under ét tag. Inklusionen var sandsynligvis ikke på det her stadie 5 år efter implementeringen, hvis man samtidig havde tænkt på, hvordan lærerne og pædagogerne skulle hjælpes med at hjælpe alle elever. Inklusionen var ikke på der her stade, hvis man havde tænkt over, hvem der skulle gøre hvad, og hvem der skulle gøre det ekstra arbejde. Der skulle også være tænkt over, hvem der skulle levere specialviden om børn med særlige behov.\nLige nu er der arbejde, der ikke bliver gjort. Inklusion handler ikke kun om at indregne alle, det handler i høj grad også om at medregne de behov fra børn, der før blev hjulpet i specialklasser og specialskoler. Det er behov, som i dag ikke bliver dækket, fordi lærere og pædagoger ikke har muligheden for at opfylde dem. Behov der på ingen måde bliver mindre af, ikke at blive set.\nI tiden før nu, før fortid blev til nutid, i tiden før trivsel blev målt i mursten og mørtel, havde Billund Kommune hedengangne PPR, Pædagogisk Psykologisk Rådgivning, et kommunalt værktøj, der kunne hjælpe børn med behov, til at få den hjælp der hjalp dem bedst. Hjulpet med hjælpen til de børn der havde behov for at styrke bestemte færdigheder for at undervisningen kunne blive overskuelig. Hjælpe med at få hjulpet de børn, der ikke formåede at udnytte eller følge undervisning på en måde, som var de fleste mulig, eller hjælpe de børn videre, der slet ikke formåede undervisning med andre børn. Lige nu er der for få til at hjælpe, fordi området ikke prioriteres højt nok.\nDet kan aldrig være en hjælp, at udlevere en klar-det-selv bog om autisme i folkeskolen og man er nødt til at se de børn, der ikke bare kan selv for at kunne hjælpe dem.\nI dag er PPR blevet til PPS, hos os kaldet, Pædagogisk Psykologisk Screening, for screening er det, der opleves. Nu er screening ikke en nødvendigvis en dårlig metode, for med screening kan man online teste elevers styrker og svagheder og man kan endda overkomme hele klassetrin ad gangen, men se hele barnet, gør man bare ikke. Screening kan ikke stå alene, for det man kan læse ud af en test, kun svarer til toppen af et isbjerg. Resten kræver observation, viden og tid.\nI fodboldens verden anvender man også screening, nemlig når en spiller blokerer for en modspiller for at give bedre plads til en medspiller. I skoleterm vil det svare til, at pacificere eleven med særlige behov, så denne ikke står i vejen for den elev der ikke har behov for hjælp. Mit menneskesyn og min forventning til politikernes ditto, gør dog, at jeg nægter at tænke den tanke til ende, selvom jeg har mødt et par kommunale ledere, der sætter min holdning alvorligt under pres.\nDe børn, der lige er draget ud i verden efter 9. kl. er de heldige, der nåede at få hjælp inden inklusionen fjernede hjælpen. De børn oplevede at blive hjulpet på vej og nåede helskindet ud inden fortid blev til nutid og mursten og mørtel blev en måleenhed.\nHvis nutidens lærere og pædagoger ikke får mere hjælp, og PPS ikke får en anden rolle, så bliver det fremtidens elever, der skal betale regningen for den hjælp, nutidens elever ikke får.\nSå bliver inklusion til eksklusion, hvor de med behov for hjælp ikke får samme fremtidsmuligheder som alle andre.\nJeg håber virkelig ikke, at hjælpen til kommunens svageste børn igen ender som en papirsflyver ved de kommende budgetforhandlinger.\nPå vegne af mine tre børn, den ene der er tilbage i nutidens skole, og de to hvis fortid stadig ødelægger deres fremtid.\nJesper Holm, Billund


RAVNKILDEVEJ. Min bolig i vores kvarter - PDF\nRAVNKILDEVEJ. Min bolig i vores kvarter\nDownload "RAVNKILDEVEJ. Min bolig i vores kvarter"\n1 RAVNKILDEVEJ Min bolig i vores kvarter\n3 INDHOLD VISION S. 5 HELHEDSPLAN S. 8 UDERUM OG LANDSKAB S. 10 INFRASTRUKTUR OG PARKERING S. 14 LUNDEN VED ETAGEHUSENE S. 16 FÆLLESRUM VED GÅRDHAVEHUSE S. 18 ARKITEKTUR OG BOLIGTYPER S. 20 ETAGEBOLIGERNE S. 22 NYBYG S. 42 GÅRDHAVEHUSENE S. 48 BÆREDYGTIGHED S. 56 BYGGETEKNIK S. 62 ØKONOMI S\n5 Vores kvarter i Kildeparken Introduktion Kildeparken er i færd med en af Danmarks største og mest visionære omdannelser af et udsat alment boligområde. Kildeparken er i en spændende forandringsproces, og på sin vej til at blive en både grøn og mangfoldig bydel. Kildeparken er med til at vise vejen frem for hvordan vi kan forny de almene boligområder i Danmark. Transformationen af Ravnkildevej er en vigtig del af Kildeparkens udvikling og skal både blive sit eget velfungerende kvarter i Kildeparken og bidrage positivt til området som helhed. Med dette projekt mener vi at kunne transformere afdeling 50 fra et ensartet og nedslidt boligområde til et attraktivt, mangfoldigt og sammenhængende boligkvarter i Aalborg. Det vil vi fortælle om i detaljer i denne bog. Vi vil gerne vise at et boligkvarter både kan være alment og unikt! RAVNKILDEVEJ Blåkildevej og Ravnkildevej to forskellige kvarterer i Kildeparken Med det igangværende renoveringsprojekt for Blåkildevej som nabokvarter til Ravnkildevej, er det relevant at tænke over kvarterenes indbyrdes identitet i forhold til intentionerne i visionsplanen for Kildeparken BLÅKILDEVEJ Vi mener det er vigtigt at Blåkildevej og Ravnkildevej kan opleves som to forskellige kvarterer i Kildeparken og supplere hinanden. Det er dog væsentligt for begge områders kvaliteter at arbejde med differentieringen på en konstruktiv måde således at gode tiltag kan fungere i begge kvarterer. FYRKILDEVEJ Vi mener således at den største differentiering skal ligge i facadebearbejdningen og ikke i planstrukturen, således at de gode tiltag med boligvejene ved etagehusene kan fungere i begge kvarterer, men med hver sin facademæssige bearbejdning og arkitektoniske identitet. Ligeledes er samspillet mellem design af landskab, fælles byrum og facaderenovering væsentlig for den helhedsorienterede oplevelse af Ravnkildevej. Bogen I denne bog gennemgår vi fra A til Z alle de tiltag vi har prioriteret for at skabe en helhedsorienteret renoveringsstrategi. Vi har struktureret gennemgangen så vi først ser på de store træk og den nye struktur for Ravnkildevej helt overordnet. Dernæst vil vi gennemgå vision og udformning for alle udearealer samt infrastruktur. Herefter ser vi på arkitekturen som både rummer renoveringsstrategi for etageboligerne, nybyggeri, samt renovering af gårdhavehusene. Slutteligt gennemgås byggeteknik, bæredygtighed og økonomi. God læsning! 870 5\n6 VISION - Min bolig i vores kvarter ET NYT NETVÆRK SOM BINDER KVARTERET SAMMEN Infrastrukturen ved Ravnkildevej omdannes, så alle blinde veje og store p-arealer elimineres og erstattes af et nyt netværk, hvor man kan køre helt hen og parkere ved sin bolig. De nye boligveje bliver til nye trygge fællesrum for beboerne. NYE GRØNNE OG AKTIVE FÆLLES UDERUM De centrale rum i bebyggelsen, både mellem gårdhavehusene og etageboligerne, er i dag store kedelige asfalterede p-arealer. De omdannes nu til grønne og aktive fællesrum for beboerne. Så man hver dag og året rundt kan nyde at komme til og fra sin bolig. Vi mindsker rabatter, skaber nye aktive fællesuderum, større private haver og smukke rammer for bebyggelsen\n7 ET MANGFOLDIGT KVARTER MED ET BLANDET BOLIGUDBUD FORBEDRET BOLIGKVALITET Bebyggelsen er utrolig ensartet og modsvarer ikke nutidens varierede boligbehov. I fremtiden skal der være flere varer på hylden med nye tidssvarende tilbud for tilflyttere og nuværende beboere. Med de nye boligudbud skaber vi både et mangfoldigt kvarter og skaber en ny arkitektonisk identitet baseret på kvalitet i udformning af facader og materialer. Boligerne er i dag nedslidte, utidssvarende og driftsmæssigt uøkonomiske. Boligkvaliteten forbedres markant med nye isolerede facader som giver masser af lys, luft og forbedret indeklima. Private haver udvides og er altid syd eller vestvendte. Alle boligtyper får minimum ét privat uderum i form af altan, terrasse eller have\n8 HELHEDSPLAN Min bolig i vores kvarter betyder at man hører til- og holder af at bo i sit kvarter. Det er her at hverdagen udspiller sig og størstedelen af livet leves for mange. Derfor er vores vision for Ravnkildevej at skabe rammerne for det gode hverdagsliv. Kvarteret indeholder i forvejen en lang række kvaliteter og potentialer såsom store grønne områder og smukke eksisterende træer. Gårdhavehusene har fine tiltag og ligger smukt i landskabet. Vi ønsker at bygge videre på de eksisterende kvaliteter og supplere med en renovering i menneskelig skala og med variation. Renovering af landskabet tilbyder både udvidelse af private haver, flere fællesaktiviteter koncentreret i bolignære fællesrum samt åbne englandskaber. Vi sikrer smukke udsigter fra boligerne og mulighed for smukke gåture i kvarteret og langs Astrupstien. Som beboer på Ravnkildevej kan man i fremtiden køre til døren ad et simpelt og let overskueligt vejnet af boligveje, mens den landskabelige bearbejdning af de aktive fællesrum skaber trygge rammer for leg og ophold. Parkeringsmuligheder lige uden for døren sikres gennem en blanding af kantstensparkering på boligvejene, enkelte parkeringslommer nær nybyggeriets punkthuse og parkering i egne garager ved gårdhavehusene. Det vestlige LAR-landskab planlagt i udviklingen af Blåkildevej danner en naturlig overgang til Ravnkildevejs landskab, som udadtil tegnes af åbne og frodige engflader. Områdets store grønne arealer sikrer en stor nedsivning, forsinkelse og fordampning i dagligdagen, mens ekstreme regnmængder opsamles i mindre render og langs Ravnkildevej og Astrupstien og ledes mod den planlagte sø mellem Kildeparkens kvarterer\n9 UDERUM Uderummene organiseres i tre kategorier; private haver, aktive fællesrum mellem husene og åbne engarealer. De tre kategorier har varierede brugs- og driftsniveauer. 1. Private haver tilknyttet hver bolig. 2. Aktive rum for de nære fællesskaber mellem boligerne, som knytter sig til hver boligenklave. 3. Åbne engarealer omkring og mellem enklaverne, som skaber rammen for bebyggelsen INFRASTRUKTUR Ravnkildevej forlænges og tilkobles Blåkildevej. Ved etageboligerne etableres et netværk af ensrettede boligveje med parkering ved boligen. Ved gårdhavehusene etableres shared space i fællesarealet. Ravnkildevej forlænges ned til Blåkildevej Ny ankomstvej til etageboligerne Nye boliggader mellem etageboligerne Shared space ved gårdhavehusene BOLIGTYPER Ravnkildevej kvarteret består af: Rækkehuse, tilgængelighedsboliger og lejligheder i etagebyggeri, tagboliger, punkthuse, samt gårdhavehuse i forskellige størrelser og med forskellige plandisponeringer. Gårdhavehuse Gårdhavehuse - dobbelthuse Gårdhavehuse - ny plandisponering Havehuse (tilgængelige) Terrassehuse (tilgængelige) Rækkehuse Tårnhuse (nybyg) Tagboliger (nybyg) 870 9\n10 UDERUM OG LANDSKAB Det er i hverdagen at livet leves. Med uderummene skal der skabes gode rammer for alle de små oplevelser og berigende hverdagsrutiner, som udgør et godt og varieret liv omkring ens hjem. Det gode hverdagslandskab understøttes af en strategi for kvarterets groede identitet, som tager udgangspunkt i kvarterets eksisterende grønne karakter. Her indførres en større beplantningsmæssig diversitet og herlighedsværdi, en nuanceret drift samt flere fællesfunktioner og aktiviteter, som kan berige hverdagen for alle i kvarteret. Både uderummenes drift, brug og karakter tænkes ud fra en radius for det gode hverdagsliv, med hver enkelt beboer i centrum. Det er en simpel landskabsstrategi som indeholder tre overordnede rumtyper, med tre forskellige driftsniveauer. 1) Nærmest den enkelte beboer er de private haver, som er beboernes eget domæne og driftes privat. HVERDAGSLANDSKABET 1 PRIVATE HAVER Privatsfære, ro og intimitet 2 NÆRE FÆLLESAREALER Fællesskab, aktiviteter, leg, sikker regulering af trafik og ophold i det grønne 3 OMKRINGLIGGENDE ENG Gåture, motion, hundeluftning og forbindelse til lokalområdet. 2) Dernæst kommer de nære fællesrum hvor aktiviteter samles og beboere kan mødes på tværs. Fællesrummene driftes jævnligt. 3)Til sidst omlægges de største arealer til et åbent og frodigt englandskab med lav drift. Englandskabet er rammen for beboelsen på Ravnkildevej, tilbyder gode gåture i lokalområdet og iscenesætter bebyggelsen Mens de forskellige landskabstyper supplere hinanden og skaber varierede muligheder for udendørs ophold sammentænkes også landskab og infrastruktur så de grønne rum indgår aktivt i fartreguleringen af en simpel og let overskuelig infrastruktur, hvor alle kan køre lige til døren og parkere bolignært. DEN GROEDE IDENTITET BEVARRING AF TRÆER Uderummene bygger på eksisterende kvaliteter OMLAGT DRIFT Enggræsser skaber smukke rammer og biodiversitet ALDERS- OG ARTSDIVERSITET Eksisterende belplantning kan suppleres med yngre som skaber diversitet\n11 Fra Astrupstien: Hundeluftning efter arbejde gennem det frodige englandskab, som skaber smukke rammer for bebyggelsen\n12 ET VARIERET HVERDAGSLANDSKAB PRIVATE HAVER - individuel drift NÆRE FÆLLESAREALER - jævnlig drift ÅBENT ENGLANDSKAB - lav drift Rammen for det helt nære hverdagsliv er de private haver som tilknyttes hver enkel bolig. Haverne placeres syd og vest for de enkelte boliger, hvorved der sikres et lyst og solrigt miljø til afslapning i løbet af dagen og i aftentimerne. Haverne er den enkeltes eget råderum og drives individuelt. Mellem boligerne koncentreres aktiviteter og fællesfunktioner i nære fællesarealer. Det er her børn kan lege i trygge rammer og beboerne kan samles omkring nye fællesaktiviteter, som med fordel kan udvælges i samarbejde med beboerne. Beplantningen varierer i artssammensætningen fra den ene enklave til den næste, hvorved hvert fællesareal bliver unikt og orienteringen i lokalområdet styrkes. De største arealer omdannes via en omlagt driftsstrategi til et åbent englandskab, som iscenesætter bebyggelsen og sikrer smukke udsigter fra boligerne. Langs Astrupstien opleves englandskabet som en frodig variation i lokalområdet der markerer kvarterets grønne karakter mens gå- og cykelture i lokalområdet beriges. Mod vest skabes naturlige overgange mellem kvarterene i englandskabets møde med Blåkildevejs LAR-landskab\n13 DEN GROEDE IDENTITET LAV DRIFT - HØJ DIVERSITET BEVARET OG SUPPLERET BEPLANTNING FRA LUKKET KRAT TIL ÅBEN ENG I dag bruges ressourcer på at slå græsset på de større udearealer, der ligger hen som tomme plæner. I fremtiden slås græsset kun ca. to gange årligt, hvorved driftsomkostningerne nedsættes drastisk. Området får derved lov til at antage karakter af en åben eng med enkelte eksisterende træer. I englandskabet vil biodiversiteten være høj: Forskellige markblomster samt et øget fugleliv vil rodfæste sig og skabe oplevelser når man går ture i området eller lufter hunde langs Astrupstien eller slåede stier. Mange af de eksisterende træer er både sunde og meget smukke, og det groede miljø giver i dag kvarteret en frodig karakter, som vi gerne vil forstærke. De eksisterende træer kan suppleres med forskelligartede unge træer. Herved skabes en beplantningssammensætning, som er robust overfor artspecifikke sygdomme og ideholder mange sanseoplevelser. Aldersdiversiteten medfører et naturlige udseende og starter en foryngelsesproces, der gør at beplantningen ikke skal totalrenoveres i fremtiden. Den tætte beplantning og hækkene langs Ravnkildevej udtyndes således at det åbne englandskab trækkes hele vejen ind til Ravnkildevej gennem kilerne mellem boligenklaverne. Den åbne beplantning gør det nemmere at orientere sig i området og skaber øget tryghed, mens de forskellige landskabstypologier står tydeligere frem i deres tre kategorier: De private haver, de aktive fællesarealer og det åbne englandskab omkring bebyggelsen\n14 INFRASTRUKTUR, PARKERING OG BELYSNING D Som beboer på Ravnkildevej kan man i fremtiden køre lige til døren ad et simpelt og let overskueligt vejnet, mens den landskabelige bearbejdning sikrer aktive fællesrum med gode og sikre rammer for bløde trafikanter. Ravnkildevej forlænges til Blåkildevej og bliver en del af det større netværk i hele Kildeparken. Den sydlige del af vejen hæves ved dobbelthusene, hvorved der sikres en lavere hastighed, mens belægningen skiftes til asfalttilslag med skærver, som på stier og ved fællesarealerne. Langs Ravnkildevej indpasses ekstra vejsideparkering mellem de eksisterende træer og bump. A B C Boliggaderne og ankomstvejen til centerområdet er ensrettede, hvorved der sikres trygge og smalle vejprofiler uden vendepladser. Boliggadernes smalle profil gør at der er plads til vejsideparkering og vestvendte haver hvor eksisterende træer kan bevares. Enkelte vejtræer indføres mellem vejsideparkeringen og danner sammen med haverne et grønt gaderum. Fra blinde veje og store p-flader......til et nyt sammenhængende og oplevelsesrigt netværk med bolignær parkering. PLADS VED FÆLLESHUS MIN. AFSTAND TIL VEJ ENSRETTET VEJ FORHAVE/ INDGANG GADEPARKERING/ VEJTRÆER GADEPARKERING ENSRETTET VEJ HAVE/INDGANG VANDRENDE DOBBELTRETTET VEJ VEJSIDEPARKERING/ VEJSIDETRÆER GRØNT AREAL MED AKTIVITETER FRIHOLDT PASSAGE FRIHOLDT PASSAGE STI GRØNT AREAL ,3 3,5 2 1,3 2 3,5 2 1,3 4, ,5 2 6 A. ANKOMSTVEJ B. BOLIGGADEN C. RAVNKILDEVEJ\n15 Ravnkildevej: 28 pladser Ankomstvejen gennem etagehusenes fællesareal indsnævres yderligere og hæves til samme tracé som fællesområdet. Herved sikres langsom kørsel gennem det grønne fællesareal og lette krydsninger af vejene. Parkeringen indpasses her som lommer i forbindelse med nybyggeriet. Etagehuse: 185 pladser Ved gårdhavehusene sikrer uderummenes udformning meget langsom kørsel gennem fællesarealerne, der forekommer som shared space, mens parkeringen sker i private garager. 10 Gårdhavehuse: I alt 65 pladser Antallet af parkeringspladser i de enkelte enklaver er tilpasset boligmængden. Dog vil det ikke være alle i etagehusene der har bil, mens nogle i gårdhavehusene vil have to. Derfor kan vejsideparkeringen langs Ravnkildevej fungere som en buffer mellem enklaverne samt optage gæsteparkering. Dobbelthuse: 12 pladser Alle veje er godt oplyst af gadelygter, mens der er pullertlamper langs stier og fællesarealerne markerer sig ved en mere varieret belysningsstruktur i sammenspil med beplantningen. PARKERING Parkering ved døren løses ved en blanding af: Vejsideparkering langs boligveje og Ravnkildevej Parkering i garager Parkering i grønne lommer ved nybyggeriet BELYSNING Belysningsstrategien består af tre simple lag: Gadelygter langs køreveje. Pullertlamper langs boligstier. Oplyste zoner ved bolignære fællesområder FORHAVE FÆLLES GRØNT AREAL SHARED SPACE SHARED SPACE FORHAVE 5 min 3,5 max 5 varierende her 8 min 3,5 max 5 5 D. SHARED SPACE GÅRDHAVEHUSENE\n16 LUNDEN VED ETAGEHUSENE Uderummet ved etagehusene fremstår som én samlet og lys lund hvor eksisterende træer er suppleret med nye. Lunden indeholder de nye tårnhuse samt en række fællesaktiviteter, som skaber naturlige møder mellem beboere i alle aldre. På lange sommeraftener kan man forestille sig grillfester ved det nye fælleshus, hvor man sludrer med sine naboer mens børn og ungdommelige sjæle forlader bordene for at spille bold på den lille bane sole sig på bakken eller indtage legepladsen. Den landskabelige disponering af fællesarealet springer ud af bebyggelsens stinet. Når den vinkelrette struktur møder fællesområdet river stierne sig fri af vejene hvorved beboerne førres naturligt gennem det grønne område og forbi fællesaktiviteterne. De forskellige felter dannet af stinettet skaber åbne rammer for fremtidens aktiviteter og fællesfunktioner, som med fordel kan udvælges i samarbejde med beboerne. Ved at involvere beboerne sikres et stærkt tilhørsforhold til fællesrummet, som styrker fællesskabet og brugen af aktiviteterne samt medvirker til at alle passer på området, hvilket i sidste ende vil øge trygheden. 1 - ÉT GRØNT FÆLLESRUM 2 - STIER LØSRIVES Fællesrummet har en samlet grøn karakter på tværs af de smalle vejprofiler Stier løsrives fra vejene, og man føres gennem det grønne, mens terrænet optages som regnbede og siddeplinte. Kvarters-pladsen boldbane legeplads 3 - RAMMER FOR AKTIVITETER 4 - EFTERMIDDAGS- OG AFTENSOL Stistrukturen danner rammerne for indpasningen af varierede aktivitetsfelter, udvalgt i samarbejde med beboerne. Fællesrummet organiseres så aktiviteterne ligger solrigt, mens nybyggeriets skygger falder over vejene. Boligvej Lille boldbane Terrænspring som opholdskanter Kvarterpladsen med ophold i det grønne Fælleshus Boligvej Parkeringslomme Snit A-A, 1:500, gennem lunden ved etagehusene\n17 Udsnitsplan 1:500, Fællesrummet i lunden ved etagehusene\n18 FÆLLESRUM VED GÅRDHAVEHUSE Uderummene ved gårdhavehusene fremstår som shared space og rolige legegader. Biler kører ensrettet langs kanten af rummet og farten reduceres vha. det grønne rums udformning til ca. 5 km/t. Herved skabes et fællesrum hvor man trygt kan færdes mens børn kan lege på både de grønne og belagte flader hvor man f.eks. kan forestille sig kridttegning og hinkeruder. Fællesrummets centrale beplantningsfelt skaber i forbindelse med husenes nye forhaver et grønt og frodigt fællesrum til leg og ophold. Som ved etagehusene kan beboerne inddrages i valget af aktiviteter og fællesfunktioner. Gårdhavehusenes nære fællesrum har dog færre brugere og vil indeholde færre og mere simple fællesfunktioner, som mindre legepladser, regnbede til lokal opsamling af regnvand, og borde/bænke til fællesmiddage i det grønne. 1 - ÉT SAMLET RUM Hele fællesarealet spændes ud i en belægning i stedet for at anlægge deciderede veje. 2 - EN GRØN KARAKTER Beplantningsfelter giver rummet en grøn karakter i sammenspil med gårdhavehusenes forhaver 3 - TRYGGE TRAFIKALE RAMMER 4 - FLEKSIBEL PROGRAMMERING Udformningen af de grønne felter styrer trafikken til boligerne og sikrer en meget lav fart. De grønne flader kan optage beboernes ønsker om aktiviteter og fællesfunktioner samt håndtere overfladevand i regnbede. Astrupstien Udsigt over eng fra huse Privat have Legeplads m. bakke af overskudsjord Regnbed Fælles opholdsmøbler Ravnkildevej m. vejsideparkering Boligvej m. vejsideparkering Snit B-B, 1:500, gemmen det nære fællesrum ved Gårdhavehusene\n19 Udsnitsplan 1:500, ved gårdhavehusene\n20 Eksempel på rækkehus set indefra ARKITEKTUR OG BOLIGTYPER VARIERET BOLIGUDBUD I ET MANGFOLDIGT KVARTER Kildeparkens måske største udfordring er den ekstreme ensartethed. I dag er der groft sagt kun to varer på hylden i Kildeparken. I fremtiden skal der være flere varer på hylden med nye tidssvarende tilbud for tilflyttere; rækkehuse i to plan, tagboliger, tårnboliger med udsigt samt forskellige lejlighedstyper med forskellige uderum og fællesarealer. Med nærværende forslag til omdannelse får Himmerland Boligforening både en bred vifte af nye udbud, som kan tiltrække helt nye segmenter af ressourcestærke beboere til området, samt en markant forbedring af boligkvalitet til de nuværende beboere. Gårdhavehus set indefra I tråd med visionen for Kildeparken 2020 har vi efterstræbt en reel og dybdegående forbedring af boligkvaliteterne såvel i renoveringen af eksisterende boliger som i strategien for nybyg. De nye boligformer giver et samlet billede af et varieret, mangfoldigt og rummeligt kvarter med mange forskellige boligtilbud til forskellige mennesker. Et kvarter hvor man kan bo som ung, enlig, med eller uden børn, som par, som familie og som ældre. Vi har arbejdet holistisk med renoveringen af Ravnkildevej og så alle delelementer af projektet supplerer hinanden på bedst mulig vis. I de følgende afsnit gennemgås design for renovering af etagehusene, nybyg og renovering af gårdhavehusene\n21 Terrasseboligerne set fra ankomssiden med tårnhusene i baggrunden Gårdhavehusene set fra fællesrummet Rækkehusene med tårnhus i baggrunden Havehusene med tagboliger\n22 TRANSFORMATION AF ETAGEBOLIGERNE P I DAG Bebyggelsen er utrolig ensartet og modsvarer ikke nutidens varierede boligbehov. De centrale rum i bebyggelsen er i dag store barriereskabende asfalterede p-arealer og ikke en værdig ankomst til et rart boligkvarter. Bebyggelsen trænger til at kvalitativt og identitetsmæssigt løft. Den er nedslidt og byggeteknisk utidssvarende. NYE BOLIGVEJE Første greb er at forbinde området og åbne det op med nye boligveje. Nu kan man kan køre helt hen og parkere ved sin bolig. De nye boligveje bliver til nye trygge fællesrum for beboerne. Vi etablerer vejene med maksimal synergi mellem eksisterende terrænforhold og de nye tilgængelighedsløsninger i omdannelsen af boligerne\n23 VARIERET BOLIGUDBUD OG NYE FACADEUDTRYK Ravnkildevej vil i fremtiden rumme et større udbud af boligtyper: Rækkehuse, tilgængelighedsboliger og lejligheder i etagebyggeri, tagboliger, punkthuse, samt gårdhavehuse i forskellige størrelser og med forskellige plandisponeringer. Facaderne renoveres med en pallette af lyse kvalitetsmaterialer for at give Ravnkildevej en klar identiet og samtidig lokal mangfoldighed i materialitet. NYT KVARTERSHJERTE MED FÆLLES UDERUM Den store centrale p-plads omdannes til grønne og aktive fællesrum for beboerne. Nu kommer man gennem kvarteret via en boliggade med nye punkthuse og solrige aktivitetspladser. Så man i hverdagene og året rundt kan nyde at komme til og fra sin bolig gennem kvarteret. Fællesrummet har en samlet grøn karakter på tværs af de smalle vejprofiler og skaber oplevelsen af at køre gennem en lund\n24 ETAGEBOLIGERNE - TILGÆNGELIGHED OG ANKOMST Terrænnet skaber forudsætningerne for løsning af tilgængelighed og placering af rækkehuse. Det eksisterende terræn mellem etageboligerne skaber de landskabelige forudsætninger for tilgængelighed såvel som for overgangen mellem boligen og de nære uderum. Landskabet mellem de mange ens blokke optager forskellige hældninger i terrænet og giver således grundlæggende forskellige forudsætninger for løsningen af boligens tilgængelighed og for overgangen til de nære uderum. Vi ser denne udfordring som en skjult kvalitet og en lokalt forankret anledning til at skabe naturlig variation i bebyggelsen og uderummet, hvilket blev overset da Kildeparken oprindeligt blev opført. I afdeling 5O findes der to forskellige terræntyper mellem blokkene; det naturligt flade terræn hvor haven er blevet unaturligt hævet og det naturligt skrående terræn, hvor der er fladt mellem blokkene Ved terræntype 1 hæves terrænnet mellem blokkene, så der dannes niveaufri adgang til blokken. Der anlægges en adgangsgivende rampe for enden af uderummet mellem boligerne. (Se situationsplan) Ved terræntype 2 flyttes indgangen til den eksisterende haveside ved hver anden blok, så rækkehusene og tilgængelighedsboligerne får en ny fælles ankomstvej. Det er mest hensigtmæssigt at føre veje gennem bebyggelsen der hvor terænnet er fladt mellem blokkene Ved disse simple tiltag løses tilgængeligheden på en enkel og rationel måde uden store indgreb i bygningerne, samtidigt med at kontakten til de bolignære arealer styrkes\n25 TERRÆNTYPE 1 Fladt terræn = 2 forskellige niveauer mellem blokkene TERRÆNTYPE 1 Terræn hæves HAVE INDGANG HAVE INDGANG HAVE INDGANG HAVE INDGANG EKS. TERRÆN EKSISTERENDE SITUATION TILGÆNGELIGHEDSBOLIG TILGÆNGELIGHEDSBOLIG TERRÆNTYPE 2 Naturligt skrående terræn = fladt mellem blokkene TERRÆNTYPE 2 Indgang til tilgængelighedsboliger flyttes til haveside HAVE INDGANG HAVE INDGANG HAVE INDGANG INDGANG 22 EKSISTERENDE SITUATION TILGÆNGELIGHEDSBOLIG\n26 ETAGEBOLIGERNE - RENOVERINGSGRADER Nøglen til at opnå en mere menneskelig skala i byggeriet ligger i at differentiere bygningskroppen. Læs mere detaljeret om byggeteknikken, når tag og altaner demonteres for at løse kuldebroer på side I renoveringen af blokkene arbejder vi med tre typer, som arkitektonisk og strukturelt er forskellige. De tre typer repræsenterer også tre grader af renovering og økonomi. På modsatte side ses de overordnede ydre forskelle. Vi mener at en af nøglerne til at omdanne blokkene til en attraktiv boligtypologi ligger i at indføre en langt større grad af menneskelig skala. Det er vigtigt at få nedbrudt de lange monotome blokke. Forskellene mellem blokkene skal også ligge i bygningskroppen - ikke kun i facadematerialet. Blokkene nedbrydes bla. ved at demontere taget over altanerne på nogle af blokkene, tilføre vindfang, karnapper og tagboliger på andre. TERRASSEHUSENE RÆKKEHUSENE Der arbejdes med tre forskellige facadematerialer, som følger typerne. Alle boliger får nye store vinduesåbninger. Her arbejdes der med de samme størrelser og formater på tværs af typerne, hvilket har økonomiske og produktionsmæssige fordele. HAVEHUSENE Alle typer arbejder med en forbedret ankomstsituation til boligen. Enten i form af egen privat indgang eller en større og lysere ankomst med plads til postkasser, ophold mm. Etageboligerne i Kildeparken kan radikalt ændre identitet fra det ghettoagtige udtryk af menneskefjendsk elementbyggeri uden kontakt mellem bolig og uderum, til et rart og levende miljø med god kontakt mellem boligen, haven og fællesarealerne. Nye materialer og kvalitet i facaden forandrer den umiddelbare opfattelse af huset. En forbedret sammenhæng mellem bolig og uderum kan ændre beboernes sociale adfærd og understøtte naboskabet og livet mellem husene\n27 DEMONTERING AF ALTAN FOR AT LØSE KULDEBRO NY FACADE NYE VINDFANG FRA NORD/ØST DER LØSER TILGÆNGELIGHEDEN BLOKKEN I DAG HAVEHUSENE DEMONTERING AF ALTAN FOR AT LØSE KULDEBRO NY FACADE DEMONTERING AF TAG OVER ALTAN FOR AT SKABE VARIATION OG FÅ MERE LYS I LEJLIGHEDERNE NY FÆLLES INDGANG FRA VEST DER LØSER TILGÆNGELIGHEDEN BLOKKEN I DAG TERRASSEHUSENE NY FACADE DEMONTERING AF ALTAN FOR AT LØSE KULDEBRO NYE SEPERATE INDGANGE FRA ØST NYT TAG FOR AT SKABE VARIATION, ET EKSTRA VÆRELSE OG TERASSER BLOKKEN I DAG RÆKKEHUSENE\n28 ETAGEBOLIGERNE - MATERIALITET OG IDENTITET De nye boligtyper og forskelle i selve bygningskroppene giver området en langt større grad af diversitet end i dag. Dette understøttes til dels af materialevalget, der følger typerne. Samtidigt synes vi også at det er vigtigt at området opfattes som ét samlet, lyst og venligt kvarter. Derfor arbejder vi med materialer som tone- og farvemæssigt komplementere hinanden. Generelt er facaderne udført i vedligeholdelsesfrie materialer. Gårdhavehusene i tegl og blokkene i tegl og puds. Disse materialer giver robusthed til bebyggelsen og har gode egenskaber for en fin patinering over tid. Vinduer og udvendige døre udføres generelt i kombinationen af træ indvendigt og aluprofiler udvendigt. Indvendigt giver det den gode oplevelse af træet og giver samtidig gode muligheder for vedligehold ved lejerskifte. Udvendigt giver det aluprofilernes robusthed i forhold til vind og vejr. Samlet set er det en optimal konstruktion, som sikrer gode egenskaber i driften og lang levetid. I en mindre del af bebyggelsen foreslås som alternativ at anvende trævinduer. Vores forslag er ikke traditionelle trævinduer, men vinduer udført af Kebony træ. Det særlige ved disse vinduer er, at de er udført i træ som har samme egenskaber som teaktræ, i forhold til formstabilitet og holdbarhed. Forslaget er at anvende disse vinduer, der hvor facaderne udføres i puds. Således opnås en fin materialekombination, uden det går ud over den enkle drift HVID/GRÅ TEGL PÅ KLINK HVID PUDS HVID PUDS HVID/GRÅ TEGL\n29 RÆKKEHUS FACADEUDSNIT 1:100 TERRASSEHUS FACADEUDSNIT 1:100 HAVEHUS (MED TAGBOLIGER) FACADEUDSNIT 1:\n30 RÆKKEHUSENE Med rækkehusene indtroduceres en helt ny boligform i Kildeparken, som kan tiltrække børnefamilier med behov for privat uderum, egen indgang og oplevelsen af at have sit eget hus. Rækkehusene rummer den mest radikale omdannelse med et stort potentiale for at skabe nye boligkvaliteter. De eksisterende lejligheder transformeres på følgende måde: Tværgående betonvægge danner fremtidig lejlighedsskel. Herved opstår et smalt rækkehus (bolig 1), et bredt rækkehus (bolig 2) og et bredt rækkehus med en tagetage (bolig 3). De tre boligtyper kan rumme forskellige størrelser familier med forskellige behov. Alle boligerne har både for- og baghave. Der skabes en let takket bygningskrop med forsætninger og intime nicher i og omkring de nære udearealer. Dette sikrer at hvert rækkehus har et privat uderum i umiddelbar kontakt med deres bolig. Når man så bevæger sig længere ud i haven, er der mulighed for kontakt over hækken til naboen. Facaden har nye store vinduer, så man sikrer masser af lys og luft boligen, og den beklædes med tegl, som giver et nutidigt og robust udtryk. SNIT A _ A 1:200 De nære udearealer giver mulighed for et aktivt udeliv og fællesskaber med naboer for både børn og voksne. Udover at bidrage med tryghed og nærhed skaber denne nye boform et godt grundlag for at tiltrække turnus-læger eller forskere fra AAU, der kommer til byen med familie og ønsker et godt sted at bo med legekamerater til børnene\n31 870 31\n32 FACADEMATERIALE: LYS TEGL GAVLFACADE 1:200 VESTFACADE 1:200 ØSTFACADE 1:\n33 A OMDANNELSEN TIL RÆKKEHUSE ØGET KVALITET - BOLIG 1 Ny egen indgang i facade. Nyt køkken/alrum i stueetage med direkte udgang til have. Renovering af badeværelse. Intern trappe til 1.sal. Stor åben repos med nyt vindue i gavl og ovenlys i tag. ØGET KVALITET - BOLIG 2 Ny egen indgang i facade. Entre med trapperum. Nye intern trapper. Nye badeværelser. Køkken/alrum med direkte udgang til have. 1. salen indrettes med stue og 2 værelser, alternativt med stor stue og 1 værelse. Mulighed for direkte adgang til egen kælder Tagetage med stort værelse og taghave EKSISTERENDE PLAN STUEPLAN 1:200 Værelse Værelse Åben til A A Værelse Værelse stueplan ØGET KVALITET - BOLIG 3 Ny egen indgang i facade. Entre med dobbelthøjt trapperum. Ny intern trappe. Nye badeværelser. Køkken/alrum med direkte udgang til have. 1. salen indrettes med stue og 2 værelser, alternativt med stor stue og 1 værelse. Mulighed for direkte adgang til egen kælder Vestvendt altan ved stuen på 1. salen Repos Ovenlys Stue Stue Altan Bad Værelse Bad Værelse A Stue Repos Ovenlys Stue RENOVERING I ØVRIGT Nye større vinduespartier og karnapper der forbedrer dagslysforhold i boligen. Malerbehandling og renovering af gulve. Nye radiatorer. 1. SAL 1:200 A Værelse Ovenlys a terasse Ovenlys Altan A 2. SAL 1:\nRAVNKILDEVEJ - Projektforslag 27.08.2015. Side 1\nRAVNKILDEVEJ - Projektforslag 27.08.2015 Side 1 RAVNKILDEVEJ - Projektforslag - Indhold Side 2 - Overordnet beskrivelse af projektet - Landskab - Boligtyper - overblik - Etageboliger - overblik - Rækkehuse\nPÅ SYDLEJREN Flyvestation Værløse, Sydlejren BOLIGER AUGUST 2015\nPÅ SYDLEJREN Flyvestation Værløse, Sydlejren BOLIGER AUGUST 2015 Beliggenhed NORDLEJREN FLYVESTATION VÆRLØSE SLETTEN SYDLEJREN KILDEDAL ST. 2 MÅLØV Sydlejren er placeret naturskønt på kanten af Måløvs


Pas På Pelsdyrene | Flixfilm\nForside » Nye film og serier » Pas På Pelsdyrene\nBeskrivelse: En ejendomsudvikler er oppe imod en flok rasende dyr, da hans nye afdeling trænger for dybt ind i en urørt del af naturen.\nSe Pas På Pelsdyrene på Netflix\nPas På Pelsdyrene havde premiere på Netflix Danmark den 20. december, 2013 og kan findes på streamingtjenesten med danske undertekster.\nFortæl os hvad du synes om Pas På Pelsdyrene ved at skrive en anmeldelse i kommentarfeltet nederst.\nSe en trailer til Pas På Pelsdyrene herunder:\nBemærk venligst, at alle ovenstående oplysninger og trailer til Pas På Pelsdyrene er autogenereret. Der tages forbehold for eventuelle fejl. Vær opmærksom på, at streamingtjenesten Netflix har et dynamisk udvalg af film og tv-serier og derfor løbende skifter titlerne ud med nye, mens andre fjernes. Det betyder, at det ikke er sikkert at Pas På Pelsdyrene stadig kan afspilles på Netflix Danmark.