Organisation C, valgfag - PDF\nDownload "Organisation C, valgfag"\n1 Organisation C, valgfag Vejledning Undervisningsministeriet Styrelsen for Undervisning og Kvalitet Gymnasie- og Tilsynskontoret, august 2017 Vejledningen præciserer, kommenterer, uddyber og giver anbefalinger vedrørende udvalgte dele af læreplanens tekst, men indfører ikke nye bindende krav. Citater fra læreplanen er anført i kursiv. Indholdsfortegnelse 1. Identitet og formål Identitet Formål Faglige mål og fagligt indhold Faglige mål Kernestof Supplerende stof Omfang Tilrettelæggelse Didaktiske principper Arbejdsformer It Samspil med andre fag Evaluering Løbende evaluering Prøveform Bedømmelseskriterier... 13\n2 1. Identitet og formål 1.1. Identitet Faget organisation, som den videnskabelige disciplin vi kender i dag, har sit udspring ved industrialiseringens begyndelse i 1800-tallet. Med industrialiseringen blev de tekniske systemer i industrien udviklet med markante resultater til følge, og der opstod som konsekvens heraf et behov for intern optimering af principper, metoder og teknikker til effektivisering af industrielle virksomheder. Forskellige organisatoriske skoler har afløst hinanden frem til i dag, når det gælder forståelse af og anvisninger på den effektive organisation. Alle skoler har haft deres tid, men indgår i vores samlede forståelse af faget organisation. Videnskabeligt bygger faget på en række forskningsområder. Med udgangspunkt i disse forskellige tilgange søger faget at give en generel viden om organisationer og forståelse af, hvordan moderne organisationer fungerer under forskellige præmisser. Faget organisation i de gymnasiale uddannelser knytter sig primært til forskningsområderne Management, Organizational Design, Organizational Behavior og Organizational Leadership. Fagets identitet er beskrevet i læreplanen som følger: Organisation er et samfundsvidenskabeligt fag, der omfatter viden om ledelse i organisationer, herunder viden om organisatoriske strukturer og processer. Faget giver viden om ledelsens og de ansattes muligheder for at tilpasse organisationen under hensyn til udviklingen i virksomhedens omverden. Der arbejdes i faget med almenmenneskelige spørgsmål i relation til individ, virksomhed og samfund. Faget er præget af relationerne til socialpsykologien og sociologien, men de organisationsteoretiske paradigmer og dermed de organisatoriske metoder er styrende for fagets mål og indhold. Faget beskæftiger sig således med interessenternes indflydelse på organisationens udvikling og funktionsmåde. Det er derfor centralt, at der anlægges såvel en stakeholdersom shareholder tilgang Formål Det fremgår af lov om de gymnasiale uddannelser 1. Formålet med uddannelserne omfattet af denne lov er at forberede eleverne til videregående uddannelse, herunder at de tilegner sig almendannelse, viden og kompetencer gennem uddannelsens kombination af faglig bredde og dybde og gennem samspillet mellem fagene. (..) Det fremgår endvidere af lovens 4. (..) Uddannelsen skal udvikle elevernes evne til faglig fordybelse og deres forståelse af teoretisk viden som redskab for analyse af virkelighedsnære forhold. Der lægges i undervisningen vægt på innovation og problemløsning, herunder ved arbejde med virkelighedsnære cases og projekter. (..) Formålet med undervisningen i organisation knytter tydeligt an til de gymnasiale uddannelsers formål: Gennem undervisningen skal eleverne udvikle deres evne til at analysere, vurdere og formidle problemstillinger omkring ledelse og organisation gennem anvendelse af fagets teori. Undervisningen skal desuden fremme elevernes evne til at arbejde struktureret og målrettet, men også innovativt med løsning af en virksomheds ledelsesmæssige og organisatoriske udfordringer. Undervisningen i organisation skal udvikle elevernes evne til at forholde sig til ledelse og organisation i en international kontekst. ORGANISATION C, VALGFAG VEJLEDNING\n3 Undervisningen skal bidrage til udviklingen af elevernes digitale kompetencer og dannelse. Desuden skal undervisningen fremme elevernes nysgerrighed, engagement i fagets discipliner, og de uddannelses- samt karrieremæssige muligheder som faget indbyder til. Undervisningen skal endelig fremme elevernes evne til produktion af viden i overensstemmelse med god akademisk praksis. Faget skal bidrage til udviklingen af elevernes almendannelse ved at skærpe elevernes forståelse af sig selv som individer og borgere i et åbent markedsøkonomisk og demokratisk samfund. 2. Faglige mål og fagligt indhold 2.1. Faglige mål Fagets mål knytter sig til identifikationen af de kompetencer som karakteriserer ledelsesmæssige og organisatoriske kompetencer. Kompetencerne er visualiseret som blade i en kompetenceblomst. ØKONOMI-KOMPETENCEBLOMSTEN Det fremgår af fagets mål, at Eleverne skal kunne, afgøre, hvilke forhold der har betydning for virksomhedens ledelse og organisation herunder demonstrere viden og kundskaber om fagets identitet og metoder identificere, formulere og løse ledelsesmæssige og organisatoriske problemstillinger anvende ledelsesmæssige og organisatoriske modeller ræsonnere med anvendelse af fagets teori, herunder kunne forklare sammenhænge mellem ledelsesmæssige og organisatoriske forhold i en given kontekst ORGANISATION C, VALGFAG VEJLEDNING\n4 indsamle og bearbejde simple informationer om virksomhedens ledelsesmæssige og organisatoriske forhold fortolke og formidle informationer om virksomhedens ledelsesmæssige og organisatoriske forhold bredt og i samspil med andre fag udvælge og anvende relevante digitale værktøjer. Afgøre, hvilke forhold der har betydning for virksomhedens ledelse og organisation herunder demonstrere viden om fagets identitet og metoder Denne kompetence drejer sig om elevernes evne til at skelne mellem hvilke spørgsmål, der er væsentlige for en virksomhed, dens ledelse og organisation, og hvilke der ikke er. Kompetencen handler endvidere om, selv at kunne stille sådanne spørgsmål, og at have blik for, hvilke typer af svar, der kan forventes i en given sammenhæng. Identificere, formulere og løse ledelsesmæssige og organisatoriske problemstillinger Denne kompetence består i elevens evne til at identificere og formulere og løse udfordringer der knytter sig til en virksomheds ledelsesmæssige og organisatoriske beslutninger. Denne kompetence omfatter endvidere evnen til at konsekvensvurdere alternative beslutninger. Anvende ledelsesmæssige og organisatoriske modeller Denne kompetence består af elevernes evne til at anvende fagets teori og modeller. Kompetencen omfatter desuden evnen til at være kritisk over for de resultater anvendelsen af modellerne fører frem til. Ræsonnere med anvendelse af fagets teori, herunder kunne forklare sammenhænge mellem ledelsesmæssige og organisatoriske forhold i en given kontekst Denne kompetence består i elevernes evne til, på den ene side at kunne følge og bedømme et ræsonnement, herunder kunne vurdere sammenhængen mellem en række ledelsesmæssig og organisatoriske forhold. På den anden side består kompetencen i at kunne gennemføre et ræsonnement. Indsamle og bearbejde simple informationer om virksomhedens ledelsesmæssige og organisatoriske forhold Denne kompetence består i elevernes evne til at indsamle, bearbejde og præsentere informationer om ledelsesmæssige og organisatoriske forhold. Kompetencen handler desuden om at overskue mulige kilder såvel primære som sekundære til en given problemstilling, således at der kan foregå en kvalificeret indsamling og udvælgelse. Fortolke og formidle informationer om virksomhedens ledelsesmæssige og organisatoriske forhold bredt og i samspil med andre fag Denne kompetence består i elevernes evne til at sætte sig ind i og fortolke andres udsagn og tekster, dels at kunne udtrykke sig på forskellige måder om ledelsesmæssige og organisatoriske forhold over for forskellige kategorier af modtagere. Kompetencen har både en udtryksside, hvor eleven er afsender af kommunikation, og en modtagen- de side, hvor eleven sætter sig ind i og fortolker andres udsagn og tekster. Udvælge og anvende relevante digitale værktøjer Denne kompetence består i elevernes evne til at udvælge og anvende digitale redskaber i forbindelse med indsamling, behandling og formidling af ledelsesmæssige og organisatoriske forhold. Kompetencen forudsætter, at eleverne har indsigt de digitale muligheder. ORGANISATION C, VALGFAG VEJLEDNING\n5 2.2. Kernestof Gennem kernestoffet skal eleverne opnå faglig fordybelse, viden og kundskaber. Det obligatoriske kernestof er: Ledelse og organisation i historisk perspektiv Klassiske skoler Den bureaukratiske skole. Den videnskabelige skole. Den administrative skole. Nyere skoler Den humanistiske skole. Systemteorien. Situationsafhængig organisation. Organisationsstruktur og design Arbejdsdeling og organisationsprincipper Objektprincippet, funktionsprincippet og en kombination her. Klassiske organisationsmodeller (Linieprincippet, det funktionelle princip samt linie- og stabsprincippet). Nyere organisationsmodeller som projektorganisation, matrixorganisation og selvstyrende grupper. Konfigurationer/idealtyper Mintzbergs 5 konfigurationer (den basale form, maskinbureaukratiet, fagbureaukratiet, den divisionaliserede form, adhocratiet). Organisationsform Mekanistisk og organisk organisation. Motivationsteori Adfærdsmæssigt og humanistisk perspektiv Thorndikes effektlov og Lawlers forventningsteori.maslows behovshiarki og Herzbergs to-faktor teori samt Hackmann & Oldhams job-egenskabsmodel. Psykologisk kontrakt Scheins psykologiske kontrakter baseret på Etzioni (organisationstyper: truende, belønnende, motiverende, som giver sig udslag i 3 typer af engagement hos medarbejderne: fremmedgjorte, beregnende, ORGANISATION C, VALGFAG VEJLEDNING\n6 moralske). Ledelsesteori Leadership, management og coaching Forskellige tilgange/indfaldsvinkler til ledelse. Lederroller Adizes PAEI-roller. Lewins ledelsesformer (den autoritære leder, den demokratiske leder, laissez-faire lederen). Autoritetskilder. Menneskesyn McGregors teori X og teori Y. Scheins menneskeopfattelse. Ledergitter Blake & Moutons ledergitter. Ledergitteret kan med fordel anvendes til at diskutere hensigtsmæssigheden af den ledelse, der udøves i organisationen og herefter komme med anbefalinger og tiltag til forbedringer. Situationsbestemt ledelse Hersey og Blanchards situational leadership model (støttende, delegerende, trænende og instruerende ledelsesstil). Organisationskultur Perspektiver på organisationskultur Organisationskulturens dannelse/kulturpåvirkende faktorer. Scheins kulturniveauer (funktionalisme: kultur som mønster af fælles værdier og basale antagelser). Peters & Waterman (rationalisme: kultur som redskab til opnåelse af givne mål). Etik (virksomhedens etiske værdier, fx CSR, og hvordan det direkte og indirekte påvirker organisationskulturen). Kulturdimensioner Hofstedes kulturdimensioner (især relevant for forståelse af den internationale virksomhed). ORGANISATION C, VALGFAG VEJLEDNING\n7 Kultur og ledelse Værdibaseret ledelse. Det valgfrie kernestof omfatter ét af følgende områder: Projektledelse Teams Karakteristik af grupper, gruppesammensætning (Belbins roller), gruppedynamik, gruppekonflikter og gruppetænkning. Ledelse og organisering af projekter Teamudvikling. Projektledelse (herunder situationsbestemt ledelse). Projektledelse af innovationstiltag Innovationsledelse. Personaleudvikling og ledelse Personlighedsteori Personlighedsfaktorer/personlighedstræk. Personlig udvikling (Joharis vindue). Personlighedstest Personlighedstestenes anvendelse i rekrutteringsøjemed, personlig udvikling samt lederudvikling. Fx DISC/personlighedstype, Myers-Briggs Type Indikator. Medarbejderudvikling Personlighedstest samt forståelse for personlighedsteori kan danne ramme for medarbejderudvikling. Øget trivsel. Mindre stress samt bedre håndtering af stress Jobdesignmodellen. Jobforbedringer (jobberigelse og jobudvidelse) HR-funktionen. Kompetencebegrebet. Lederudvikling Stephen Covey De 7 vaner. ORGANISATION C, VALGFAG VEJLEDNING\n8 Forandringsledelse Ledelse af forandringer Kotters 8 trinsmodel. Lewins forandringsmodel. Leavitts systemmodel. Modstand mod forandringer Reaktionsformer ved forandringer. Årsager til modstand mod forandringer. Kommunikationsteori Kommunikationsprocesser. Organisatorisk kommunikation Supplerende stof Det supplerende stof er beskrevet i læreplanen som følger: Eleverne vil ikke kunne opfylde de faglige mål alene ved hjælp af kernestoffet. Det supplerende stof er aktuelt organisatorisk stof, der perspektiverer og uddyber de faglige mål omkring organisationens strukturer og processer i samspillet med omverdenen. Det supplerende stof skal udvælges, således at det sammen med kernestoffet medvirker til opfyldelsen af de faglige mål. Stoffet skal perspektivere og uddybe kernestoffet og udvide elevernes horisont på området Omfang Læreplanen definere et forventet omfang: Det forventede omfang af fagligt stof er normalt svarende til sider. 3. Tilrettelæggelse 3.1. Didaktiske principper De didaktiske principper for faget er i læreplanen beskrevet som følger: I organisation arbejdes med aktuelle og virkelighedsnære problemstillinger, hvor ledelsesmæssige og organisatoriske forhold analyseres ud fra en helhedsorienteret synsvinkel. Det induktive undervisningsprincip er centralt i bestræbelserne på at udfordre eleverne på deres kompetencer i faget. Det deduktive undervisningsprincip anvendes ved korte og målrettede forløb, hvor der er fokus på at formidle fagets teori, begreber, modeller, modelforudsætninger og begrænsninger. Der lægges vægt på, at eleverne udfordres på deres evne til konvergent såvel som divergent tænkning, at de udfordres i forhold til at kunne anvende de digitale muligheder på en hensigtsmæssig måde. Der lægges desuden vægt på, at eleverne udfordres i forhold til deres internationale udsyn. Der skal lægges afgørende vægt på, at den enkelte elev får mulighed for selvstændigt at formidle faglige problemstillinger, herunder fremføre faglige ræsonnementer. I tilrettelæggelsen inddrages elevernes viden, kundskaber og kompetencer fra andre fag, som eleverne hver især har, så de bidrager til perspektivering af emnerne og belysning af fagets almen dannende sider. ORGANISATION C, VALGFAG VEJLEDNING\n9 I organisation arbejdes med løsning af de organisationsteoretiske og ledelsesmæssige problemstillinger set fra en organisations synsvinkel. Der arbejdes med beskrivelse af organisationens adfærd og med modeller, der beskriver sammenhænge og giver anvisning på effektiv beslutningstagning. Det er endvidere grundlæggende for tilrettelæggelsen af undervisningen, at eleverne arbejder med fagets problemstillinger ud fra såvel en shareholdersom en stakeholder tankegang. Den induktive tilgang til arbejdet med faget er et grundlæggende princip, herunder specielt case-baseret undervisning. Case-baseret undervisning er karakteriseret ved, at være tilrettelagt med udgangspunkt i et virkelighedsnært, måske autentisk materiale, der beskriver nogle begivenheder, problemstillinger eller en situation, der knytter sig til en organisation. Case-materialet kan have form af f.eks. en beskrivelse af en organisation, en organisations hjemmeside, nyhedsartikler, regnskaber, ledelsesrapporter og notater eller andet virkelighedsnært - måske autentisk materiale. Eleverne har ofte en uensartet faglig baggrund og forskellig viden og erfaringer i forhold til det, der sker i en organisation. Det induktive og case-baserede undervisningsprincip lægger op til at udnytte elevernes viden om organisation fra undervisningen i de andre erhvervsøkonomiske fag og deres erfaringer gennem praktisk kendskab fra arbejdsmarkedet. Desuden karakteriseres undervisningen ved, at eleverne udfordres på deres evne til systematisk arbejde med fagets teori, men også udfordres på deres evne til at tænke nyt i forhold til løsningen af den ledelsesmæssige og organisatoriske problemstillinger. Endvidere karakteriseres undervisningen ved, at eleverne i høj grad inddrages ved tilrettelæggelsen af undervisningen og som aktører i undervisningen. Endelig er det karakteristisk, at behovet for undervisning i stoffet - teorierne ofte opstår, som en følge af arbejdet med case-materialet Arbejdsformer De didaktiske principper for faget er i læreplanen beskrevet som følger: I organisation arbejdes med aktuelle og virkelighedsnære problemstillinger, hvor ledelsesmæssige og organisatoriske forhold analyseres ud fra en helhedsorienteret synsvinkel. Det induktive undervisningsprincip er centralt i bestræbelserne på at udfordre eleverne på deres kompetencer i faget. Det deduktive undervisningsprincip anvendes ved korte og målrettede forløb, hvor der er fokus på at formidle fagets teori, begreber, modeller, modelforudsætninger og begrænsninger. Der lægges vægt på, at eleverne udfordres på deres evne til konvergent såvel som divergent tænkning, at de udfordres i forhold til at kunne anvende de digitale muligheder på en hensigtsmæssig måde. Der lægges desuden vægt på, at eleverne udfordres i forhold til deres internationale udsyn. Der skal lægges afgørende vægt på, at den enkelte elev får mulighed for selvstændigt at formidle faglige problemstillinger, herunder fremføre faglige ræsonnementer. I tilrettelæggelsen inddrages elevernes viden, kundskaber og kompetencer fra andre fag, som eleverne hver især har, så de bidrager til perspektivering af emnerne og belysning af fagets almen dannende sider. I organisation arbejdes med løsning af de organisationsteoretiske og ledelsesmæssige problemstillinger set fra en organisations synsvinkel. Der arbejdes med beskrivelse af organisationens adfærd og med modeller, der beskriver sammenhænge og giver anvisning på effektiv beslutningstagning. Det er endvidere grundlæggende for tilrettelæggelsen af under- ORGANISATION C, VALGFAG VEJLEDNING\n10 visningen, at eleverne arbejder med fagets problemstillinger ud fra såvel en shareholdersom en stakeholder tankegang Den induktive tilgang til arbejdet med faget er et grundlæggende princip, herunder specielt case-baseret undervisning. Case-baseret undervisning er karakteriseret ved, at være tilrettelagt med udgangspunkt i et virkelighedsnært, måske autentisk materiale, der beskriver nogle begivenheder, problemstillinger eller en situation, der knytter sig til en organisation. Case-materialet kan have form af f.eks. en beskrivelse af en organisation, en organisations hjemmeside, nyhedsartikler, regnskaber, ledelsesrapporter og notater eller andet virkelighedsnært - måske autentisk materiale. Eleverne har ofte en uensartet faglig baggrund og forskellig viden og erfaringer i forhold til det, der sker i en organisation. Det induktive og case-baserede undervisningsprincip lægger op til at udnytte elevernes viden om organisation fra undervisningen i de andre erhvervsøkonomiske fag og deres erfaringer gennem praktisk kendskab fra arbejdsmarkedet. Desuden karakteriseres undervisningen ved, at eleverne udfordres på deres evne til systematisk arbejde med fagets teori, men også udfordres på deres evne til at tænke nyt i forhold til løsningen af den ledelsesmæssige og organisatoriske problemstillinger. Endvidere karakteriseres undervisningen ved, at eleverne i høj grad inddrages ved tilrettelæggelsen af undervisningen og som aktører i undervisningen. Endelig er det karakteristisk, at behovet for undervisning i stoffet - teorierne ofte opstår, som en følge af arbejdet med case-materialet. Det skriftlige arbejde indgår i undervisningen. I forbindelse med det skriftlige arbejde er det vigtigt at bevidstgøre eleverne omkring fagets genrer og de spørgeformer, som anvendes til at initiere disse. I de økonomiske fag anvendes generelt følgende spørgeformer: Opstille, beregne, udarbejde m.fl. Karakterisere Eleverne skal udføre en given behandling af finansielle data. Eleverne skal beskrive væsentlige kendsgerninger omkring en virksomhed og den økonomiske situation. Redegøre Eleverne skal give en samlet struktureret fremstilling af kendte finansielle forhold og problemstillinger. Sammenligne Eleverne skal påvise ligheder og forskelle mellem undersøgte finansielle forhold. Forklare Eleverne skal med brug af faglige termer anskueliggøre et komplekst finansielt forhold, en teori eller en model. Analysere Diskutere Eleverne skal, ved hjælp af fagets metoder og modeller samt gennem undersøgelse og bearbejdning af finansielle information udarbejde en systematisk fremstilling af en finansiel problemstilling. Eleverne skal belyse en finansiel problemstilling ved at sætte fagli- ORGANISATION C, VALGFAG VEJLEDNING\n11 ge synspunkter og argumenter op over for hinanden. Vurdere Eleverne skal ud fra faglige kriterier tage stilling til, hvordan undersøgte finansielle forhold må forventes at påvirke virksomhedens udvikling. I tilrettelæggelsen af undervisningen inddrages elevernes viden og kompetencer fra andre fag. Det gælder både fagnære fag og fag fra andre fakulteter. Elevernes viden og kompetencer fra andre fag kan bidrage til perspektivering af emnerne og belysning af fagets almendannende sider It Det fremgår af læreplanen, at It og medier anvendes i undervisningen som fagligt redskab og som støtte for elevernes læreproces i faget. Gennem undervisningen skal eleverne udvikle evnen til at anvende et bredt udsnit af digitale muligheder, herunder indgå i samarbejde med andre i digitale fællesskaber. Undervisningen skal bidrage til at udvikle elevernes evne til på reflekteret vis at udvælge, analysere og vurdere information. Endelig skal undervisningen bidrage til, at eleverne udvikler en kritisk tilgang til internettets teknologi og kommunikationsformer. It og medier fylder meget i undervisningen i organisation, som værktøj i arbejdet med formidling af stoffet og som redskab for læreprocesserne i undervisningen. Det er gennem aktivt arbejdet med it og medier i undervisningen, at faget kan bidrage til at udvikle elevernes digitale dannelse; analytisk, kritisk og kreativ forståelse af it og medier. Der er mange frit tilgængelige informationer på nettet om og af virksomhederne og deres beslutninger omkring ledelse og organisering. Det giver gode muligheder for at eksplicere mange af de teorier og modeller, der arbejdes med i fage. Det giver desuden gode muligheder for at inddrage virkelighedsnære problemstillinger, eksempelvis i forbindelse med projektforløbet ved slutningen af undervisningen. Der er et stort udbud af frit tilgængelige undervisningsplatforme og net baserede applikationer, der kan understøtte læreprocesserne i faget. Det giver bl.a. gode muligheder for at kommunikere, samarbejde, viden dele og løbende vejlede eleverne. Det giver endvidere gode muligheder for at arbejde med virkelighedsnære formater og genrer Samspil med andre fag Det fremgår af læreplanen, at Hvor det er muligt, indgår organisation i samspil med andre fag om emner, der har relation til virksomheders organisation og ledelse. Ved samspil med andre fag flyttes fokus til en fælles problemstilling eller et fælles genstandsfelt, som man ønsker at fordybe sig i. Fagene indgår med deres teori i den grad, de egner sig til at formulere løsninger på problemstillingerne eller i den grad fagets teori egner sig til at forklare de fænomener, eleverne skal beskrive. Samspil mellem fagene kan ud fra en didaktisk synsvinkel være relevant med henblik på at forbedre læringskvaliteten eller læringseffektiviteten. Organisation kan på mange måde være med til i et samspil med andre fag at forbedre kvaliteten og effektiviteten i undervisningen. ORGANISATION C, VALGFAG VEJLEDNING\n12 4. Evaluering 4.1. Løbende evaluering Det fremgår af læreplanen, at Gennem individuel vejledning, brug af interne prøver og tilbagemeldinger på faglige aktiviteter skal eleverne undervejs i det samlede forløb bibringes en klar opfattelse af niveauet for og udviklingen i det faglige standpunkt. Grundlaget for evalueringen skal være de faglige mål. Der skal desuden gennemføres aktiviteter, som får eleverne til selv at reflektere over faglig udvikling. Specielt i forbindelse med projektforløbet inddrages aktiviteter, som stimulerer den individuelle og fælles refleksion over udbyttet af undervisningen. I tilbagemeldinger på skriftlige og mundtlige aktiviteter skal der ske en fokuseret vejledning med præcise anvisninger på forbedringer vedrørende anvendelse af fagets teori og faglige ræsonnementer. Den løbende evaluering skal dels forholde sig til elevens kompetenceudvikling i forhold til de faglige mål og dels forbedre undervisningen. Endvidere skal den løbende evaluering forholde sig generelt til elevens læringssituation, arbejdsindsatsen, arbejdsbyrden, undervisningens tilrettelæggelse, elevernes indflydelse, holdets arbejdsmåder og lærerens indsats. Tilbagemeldinger skal ske med en fokuseret vejledning og præcise anvisninger på hvordan eleverne, den enkelte elev, kan forbedre anvendelsen af fagets teori og faglige ræsonnementer Prøveform Det fremgår af læreplanen, at Der afholdes en mundtlig prøve på grundlag eksaminandens projektforløb fra undervisningen, jf. pkt Eksaminationstiden er ca. 30 minutter pr. eksaminand. Der gives ingen forberedelsestid. Eksaminationen indledes med eksaminandens præsentation, ca. 10 minutter, af en selvvalgt problemstilling fra eksaminandens projektforløb. Resten af eksaminationstiden former sig som en samtale mellem eksaminand og eksaminator med udgangspunkt i eksaminandens præsentation og med perspektiv til fagets kernestof. Eksaminationsgrundlaget er eksaminandens projektforløb fra undervisningen. Det er en prøve uden forberedelse, hvor eksaminationstiden er 30 minutter. Prøven indledes med, at eksaminanden kort præsenterer en problemstilling fra elevens projektforløb. Det er op til eksaminanden at vælge den problemstilling, der skal præsenteres. Eksaminator og censor er ikke på forhånd bekendt med, hvilken problemstilling eleven har valgt at præsentere. Censor er via undervisningsbeskrivelsen for undervisningen i faget blevet orienteret om de projekter, eleverne har arbejdet med. Elevens valg af problemstilling fra projektforløbet og selve præsentationen, de første maksimalt 10 minutter, danner udgangspunktet for den efterfølgende samtale. Derfor kan det ikke undgås, at elevens valg af problemstilling og selve præsentationen sætter dagsordenen og måske også sætter barren. Den efterfølgende samtale bør tage afsæt i elevens præsentation. Samtalen skal bidrage til, at det er muligt at bedømme i hvilken grad eksaminanden lever op til fagets kompetencetænkte mål. Løbende under samtalen eller som afslutning på samtalen med eleven perspektiveres til fagets obligatoriske kernestof. Det anbefales, at perspektiveringen ikke komme som et brat skift i samtalen, men som en forlængelse af samtalen. Med perspektivering mener vi, at sætte ele- ORGANISATION C, VALGFAG VEJLEDNING\n13 vens præsentation, analyser og vurderinger, som de fremkommer under samtalen, i relation til fagets kernestof omkring ledelse, motivation, design af organisationer m.fl. Det er god praksis, at eleverne og lærerne i god tid før prøven har aftalt, hvordan den mundtlige prøve disponeres. Desuden vil det være god praksis, at eleverne i forbindelse med undervisningen har arbejdet med at udarbejde og gennemføre mundtlige præsentationer Bedømmelseskriterier Ifølge læreplanen: Bedømmelsen er en vurdering af, i hvilken grad eksaminandens præstation opfylder de faglige mål, som de er angivet i pkt Der afgives én samlet karakter ud fra en helhedsvurdering af eksaminandens mundtlige præstation. Karakteren fastsættes af censor og lærer i forening i overensstemmelse med reglerne i bekendtgørelse om karakterskala og anden bedømmelse. Karakteren meddeles efterfølgende eleven, gerne med en kort begrundelse. Oversigt over karakterskalaen 12 Fremragende Karakteren 12 gives for den fremragende præstation, der demonstrerer udtømmende opfyldelse af fagets mål, med ingen eller få uvæsentlige mangler. 7 God Karakteren 7 gives for den gode præstation, der demonstrerer opfyldelse af fagets mål, med en del mangler. 02 Tilstrækkelig Karakteren 02 gives for den tilstrækkelige præstation, der demonstrerer den minimalt acceptable grad af opfyldelse af fagets mål. Eksempel på karakterbeskrivelser for mundtlig prøve Karakter Vejledende beskrivelse 12 Samtalen er udtømmende i forhold til fagets mål. Eleven strukturerer, formidler fagligt stof, formulerer faglig argumentation og demonstrerer faglige færdigheder med få uvæsentlige mangler. Eleven kan med ingen eller få uvæsentlige mangler diskutere og vurdere organisatoriske problemstillinger med anvendelse af fagets teori i en virkelighedsnær og international kontekst. 7 Samtalen opfylder fagets mål med en del mangler. Eleven strukturerer, formidler fagligt stof, formulerer faglig argumentation og demonstrerer faglige færdigheder med en del mangler. Eleven kan, med en del mangler og i nogen grad diskutere samt vurdere organisatoriske problemstillinger med anvendelse af fagets teori i en virkelighedsnær og international kontekst. ORGANISATION C, VALGFAG VEJLEDNING\n14 02 Samtalen er den minimalt acceptable i forhold til fagets mål. Eleven strukturerer, formidler fagligt stof, formulerer faglig argumentation og demonstrerer faglige færdigheder på et acceptabelt minimum. Eleven kan på et acceptabelt minimum i ringe grad diskutere og vurdere organisatoriske problemstillinger med anvendelse af fagets teori i en virkelighedsnær og inter- national kontekst. ORGANISATION C, VALGFAG VEJLEDNING


Sikh Ungdom fejrer et års fødselsdag - Religion.dk\nSikh Ungdom fejrer et års fødselsdag\nPardeep Singh fra Sikh Ungdom binder en turban på en lille dreng til gadefesten Smag Verden i København, hvor mere end 20.000 mennesker deltog i 2014. Foto: Sikh Ungdom\n25. september 2014, kl. 9:28\nI løbet af det år den dansk-indiske ungdomsforening Sikh Ungdom har eksisteret, har de afholdt ugentlige aktiviteter for Danmarks lille minoritet af sikher og været i landsdækkende medier flere gange, skriver formanden for Sikh Ungdom Satnam Singh\nDen 25. september 2013 mødtes en lille gruppe på ti unge sikher i et mødelokale i Gladsaxe Kulturhus. Formålet var at diskutere, hvorfor der var så lidt entusiasme, sammenhold og aktiviteter blandt Danmarks lille minoritet af unge sikher. Efter at have diskuteret et generelt manglende fællesskab og organisering blandt Danmarks unge sikher, besluttede de sig for at oprette foreningen Sikh Ungdom. På søndag samles de igen for at fejre foreningens ét års fødselsdag.\nDanmarks sikher – en synlig og usynlig minoritet\nDe første indiske sikher kom til Danmark i 1970’erne, og siden 1980’erne har der været et tempel (kaldet Gurdwara) i Vanløse, lidt uden for København. Der findes ikke officielle tal på, hvor mange sikher der bor i Danmark, men det skønnes, at der er mellem 1000-2000 sikher, primært bosat i hovedstadsområdet. Mandlige sikher er især synlige i gadebilledet med deres lange skæg og prangende og farverige turbanner. På trods af snart et halvt århundredes tilstedeværelse af sikher i Danmark, har der aldrig været et systematisk forsøg på at samle unge sikher i et fællesskab, der har til formål at lære de unge om deres religion i en dansk kontekst. I dette lys har det foregående år været skelsættende for sikhernes historie i Danmark. Hvor ungdommen tidligere kun sporadisk og løst har afholdt fælles ungdomsarrangementer, så har Sikh Ungdom afholdt mere end 18 arrangementer i løbet af sit første år. Disse aktiviteter dækker alt lige fra offentlig turbanbinding på Rådhuspladsen, ugentligt sprog- og musikundervisning til temadage, der sætter fokus på sikhernes historie, traditioner, filosofi og praksis.\nSikh Ungdom har sat sikherne på Danmarkskortet\nUdfordringer har der dog også været mange af, og foreningen lærer løbende af sine fejl og erfaringer.\nVores medlemmer er meget forskellige. Nogle er meget religiøse og praktiserende, mens andre ikke er det. Vi vil gerne gøre plads til alle, men det kan være svært, at finde en balance i hvilke aktiviteter vi skal lave, da vi skal kunne tiltrække alle slags sikher. Derudover er der i Danmark et exceptionelt stort fokus på kristendommen, jødedommen og islam, hvorfor de indiske religioner ofte har svært ved at komme i betragtning. Vi prøver dog at gøre opmærksom på os selv, men det har været svært at komme igennem i forskelige tværreligiøse fora – dels fordi de fleste er oprettet med formålet at skabe fred og tolerance mellem kristendom jødedom og islam, og dels fordi der stadig er mange, der ikke ved, hvad sikhisme er.\nSelvom det selvfølgelig er en subjektiv holdning, så føler vi, at vi har været med til at udbrede kendskabet til sikher, og hvem vi er. Her i de seneste 2-3 måneder alene har vi fået forskellige tilbud om at blive del af større danske foreningsnetværk, ligesom andre foreninger spørger os til råds om, hvordan de kan blive bedre til at forbedre deres aktiviteter. Derudover har vi været i landsdækkende medier mere end fem gange, på både tv, radio og forskellige internetplatforme. Det er altså ret stort, når man tænker på, vi er uerfarne og kun har eksisteret i under et år. Vi glæder os enormt til at se, hvad næste år har at byde på.\nSatnam Singh er formand for Sikh Ungdom


Sådan søger du - Det Obelske Familiefond\nDu kan kun søge om støtte til projekter, som falder inden for fondets tre indsatsområder, mental sundhed, kunst og Nordjylland.\nDu kan finde tidligere projekter, der har opnået støtte fra Det Obelske Familiefond her.\nDu kan altid ansøge uden forudgående kontakt til fondet. Alle ansøgninger uanset område og størrelse bliver behandlet og bedømt på lige fod.\nFondet tilbyder typisk ikke forhåndsvurderinger af projekter eller læser ansøgninger igennem, inden de indsendes, men vi kan besvare afklarende spørgsmål på telefon eller mail.\nFor alle ansøgninger gælder, at fondet lægger vægt på, at projekterne har høj kvalitet og væsentlig betydning for kunstlivet eller fremme af mental sundhed i Danmark.\nFondet har ansøgningsfrister fire gange om året. Ansøgningsfristerne i 2021 er:\nAnsøgninger til Det Obelske Familiefond kan kun sendes via de digitale ansøgningsskemaer, der ligger på fondets side for ansøgere og bevillingsmodtagere.\nFor at få adgang til ansøgningsskemaet skal du først oprette en ansøgerprofil. Man opretter sig enten som organisation med CVR eller som enkeltperson med CPR. En personlig konto kan ikke bruges til at indsende en ansøgning for en organisation og vice verca. Du kan ændre ansøgertype på siden “Brugeroplysninger”, så længe du ikke har påbegyndt en ansøgning.\nNår din ansøgning er behandlet, får du besked fra os per mail. Husk derfor altid at opdatere din ansøgerprofil, hvis du ændrer din mailadresse.\nAnsøgningsskemaet er fondets redskab til at foretage den bedst mulige faglige vurdering af dit projekt. Derfor er det vigtigt, at du udfylder felterne korrekt. Det er obligatorisk at uploade et budget, og for alle større ansøgninger anbefales det at uploade en udfoldet projektbeskrivelse.\nDu behøver ikke udfylde hele ansøgningen på en gang. Undervejs kan du gemme en kladde af din ansøgning. Det er muligt at bladre i ansøgningsskemaet, men det er ikke muligt at sende ansøgningen, før alle obligatoriske felter er udfyldt.\nNår ansøgningen er sendt, modtager du en kvitteringsmail. Ansøgningen ligger efterfølgende på din ansøgerprofil.\nDu kan se spørgsmålene i ansøgningsskemaerne herunder:\nAnsøgningsskema Mental sundhed\nVær opmærksom på, at dokumenterne kun kan anvendes til forberedelse og orientering. Den reelle ansøgning skal uploades via de digitale ansøgningsskemaer som beskrevet ovenfor.\nDialog via ansøgerprofilen\nNår du har indsendt en ansøgning, kan du sende og modtage beskeder til og fra medarbejdere fra fondet via ansøgerprofilen.\nHvis du har spørgsmål undervejs, er du velkommen til at kontakte os på dof@obel.com. Du kan også få teknisk hjælp på tlf. 96 20 12 40.


Underdog ♦ One Direction - 1 | The Eagle Has Landed - Movellas\n3. 1 | The Eagle Has Landed\n"That was the only thing, you weren't allowed to say."\nGangen var kold og lyset dæmpet, da jeg langsomt nærmede mig den brune kontordør. En kølig vind fra vinduernes åbne sprækker fandt frem til mine arme og tvang mig til at folde armene over kryds. Det undrede mig, hvorfor Louis i dag havde valgt at lufte ud i hele bygningen, og især her ved kontorets indgang. Han plejede ikke at gå op i et nydeligt hjem, men at folk i stedet skulle opføre sig ordentligt og til hans tilfredshed.\nLouis nød i den grad pladsen som Clifftown’s leder. Uden nogen modstand kunne han bestemme og tvinge os, der boede her, til at overholde hans regler, medmindre man så sig selv straffet. Men det vigtigste var, ikke at undervurdere ham. Selv om man aldrig lavede en fejl, kunne han pege dig ud, om det var ens ønske eller ej. Du skulle stå klar, når befalingen lød.\nOg her til aften havde jeg fået min sædvanlige ordre: ”Louis ønsker at se dig på sit kontor.”\nDerfor nærmede jeg mig med sagte skridt kontordøren, der var årsagen til mine daglige diskussioner med min veninde Jamie. De havde stået på så længe, at hun i sidste ende havde formået at vende mit syn på det hele. At opfylde Louis’ seksuelle ønsker burde ikke ses som en straf, for i hans øjne ville jeg blive set som fornuftig og dygtig. Det var i hvert fald, hvad Jamie havde overbevist mig om. Derfor spillede jeg altså umiddelbart mine kort godt og rigtigt ved at møde op på hans kontor, når han ønskede det.\nPræcis som jeg gjorde det nu, torsdag aften.\nJeg blev dog overrasket, da jeg fik lov til at åbne døren, og så Louis sidde ved sit skrivebord. Det var normalt, at han var placeret i den sorte, høje læderstol, når jeg trådte ind, men denne gang var han dybt koncentreret om nogle aviser. De var spredt ud over det fine bord af eg, og lod ikke en plet skinne igennem. Da han for engang skyld ikke lod til at bemærke mig, fremstammede jeg en falsk hoste, for at få ham til at se op. Det hjalp desværre ikke. Til gengæld rakte han en af aviserne ud i strakt arm, for at give mig muligheden for at tage den. I de uskrevne regler betød det, at jeg ikke havde noget valg.\n”Hvad tænker du, når du læser det her?”\nHans stemme var ru, og en irritation gemte sig bag den. Eftersom jeg tilbragte en del tid med Louis, der var en af de mest modbydelige personer udenpå, havde jeg lært at se de gode og spændende sider, han gemte indeni. Derfor vidste jeg også, at han ønskede et velformuleret svar. ”Kroppen ser lidt mærkelig ud,” fastslog jeg, efter at have studeret artiklen. Død politikrop forsvundet. Selv om jeg boede i Clifftown og døden var noget, jeg havde tæt på og frygtede, så interesserede artiklen mig. Hvordan kunne en krop bare sådan forsvinde?\nLouis sukkede, ”det var lige præcis det, du ikke måtte sige.”\nNervøst løftede jeg hovedet fra avisen, og kiggede hen på ham. Hans brune hår var pjusket sat, og øjenbrynene krummede over de grønne øjne. I få sekunder var jeg bange for, at han faktisk ville straffe mig, men da han rejste sig, følte jeg kiloene blive taget af mine skuldre.\n”Du er kær, når du bliver nervøs, Kitty,” komplimenterede han slesk. Dæknavnene, ellers skændselsnavnene som de blev kaldt bag Louis’ ryg, var noget han havde opfundet, da Clifftown blev indviet. Hver gang et nyt ansigt flyttede ind, ville personen få sig et passende navn, håndplukket af Louis selv. Mit var blevet Kitty. ”Dine øjne udstråler sådan en glød.” Hans ord blev til en forførende hvisken, da han nu stod helt tæt ved mig.\n”Hvorfor var du så interesseret i artiklen?” spurgte jeg, for at vende tilbage til det mest spændende, jeg havde oplevet i dag.\nLouis sukkede højlydt, og jeg forstod straks, at jeg havde sagt noget forkert. ”Kitty, nu tier vi stille, ikke?” Jeg følte mig som hans slave, da jeg ivrigt nikkede min forståelse. ”Klog pige,” smilede Louis som hans tommelfinger snittede siden af mine læber. ”Lad mig se, hvordan det skal forløbe i dag,” begyndte han, og tog fat i min læderjakke, så han kunne trække den af og smide den på det rene gulv. ”Bedre,” fortsatte han og gik nu i cirkulerende bevægelser omkring mig, for at studere min krop, som han så tit forklarede det.\n”Kunne vi for en gangs skyld starte i dit soveværelse?” bad jeg, da kulden påvirkede mit humør.\nHeldigvis tog Louis mit foreslag til eftertanke, da han stoppede foran mig. ”Fryser du?” Jeg nikkede. Med et tilfredst smil, gik han helt tæt mod mig, lod sine finger glide ind under min bluse og hviskede: ”Jeg skal nok få gjort dig varm.” Og efter det blev jeg tændt og kyssede hans bløde læber for at tilfredsstille hans lyst. Jeg kunne jo ikke komme udenom, at jeg selv nød følelsen, når vi nåede til hans seng. Selv nu blev jeg positiv over hans berøringer mod min bare mave under trøjen.\nHan skulle lige til at løfte blusen helt af, da der blev banket på døren. Louis stoppede kysseriet, men fjernede først sin hånd, da han havde vist sin vrede.\n”Hvad fuck sker der?” råbte han efter Zayn, vi vidste stod på den anden side.\nDøren blev åbnet, og da Zayn kendte til, hvad der skete herinde, gad han slet ikke fokusere på mig. ”Jeg håber fandme, at du har noget vigtigt, siden du afbryder mig nu,” brokkede Louis sig.\nZayn nikkede, og de ord, der nu forlod hans læber, overraskede selv mig. ”Ørnen er landet.” Ved blot tre ord formåede han at fange min opmærksomhed til fulde. Alle i Clifftown vidste hvem Ørnen var. Vi vidste ikke hvordan han så ud, men alle havde hørt om ham.\nLouis lød dog ikke til at være så overrasket, mere begejstret, da han bad Zayn om at hente ham ind. ”Cora, du kan gå.”\nForbløffet kiggede jeg hen på Louis, ”hvad? Vi skulle jo lige til at-”\n”Gå.” Overrasket over fordrejningen af hele situationen, tog jeg fat om min læderjakke, og studerede Louis. Han satte sig til rette i læderstolen og samlede fint aviserne i en bunke med avisen, jeg havde læst, øverst. Eftersom han slet ikke kiggede mere på mig, indså jeg mit nederlag, og at Louis altså som altid havde formået at triumfere mig. Jeg hadede at skulle finde mig i det, men det blev jeg altså nødt til, hvis jeg ønskede overlevelse.\nSkuffet puttede jeg mine arme igennem jakkens ærmer, og skulle til at gå fra lokalet, da døren igen blev åbnet. Zayn trådte ind med ham, efterfulgt af selveste Ørnen. I en hvid T-shirt og en jakke, der mindede om min, bare en drengemodel, trådte han et skridt frem. Han kendte tydeligvis stedets regler og Louis’ holdning til, hvordan de skulle overholdes.\n”Nå, så fandt du endelig tiden til at komme tilbage?” Louis lød fornærmet.\nJeg studerede skikkelsen foran mig, og fandt ham interessant. Han var nok den eneste dreng her på stedet, der ikke prøvede at gemme sine krøller ved hjælp af en masse hårprodukter. I stedet virkede han naturlig, og da han tog sine solbriller væk fra øjnene, dukkede et par grønne øjne op.\nJeg hørte pludselig mit navn blive nævnt. ”Cora, hørte du, hvad jeg sagde før?” Først nu lod drengen til at bemærke mig, men han studerede mig ikke mere end i et par sekunder. Jeg ved ikke engang om det var nok tid, til at kunne kategorisere det som, at han rent faktisk havde kigget på mig. Det var mere bare et blik, for at være sikker på, at der stod en anden person i rummet.\n”Ja, ja, jeg går nu,” fik jeg hurtigt sagt, for at det ikke virkede for groft.\nLouis virkede tilfreds, og begyndte på snakken, da jeg nåede hen til døren, hvor Zayn hjalp mig ud. Det sidste jeg hørte, var noget af en sætning, inden dørens lukning cuttede den af. ”Jeg er ikke tilfreds med det her, Harry, i forhold til at-”. Var Ørnens rigtige navn Harry? Det passede ikke rigtigt sammen.\nJeg gik hurtigt væk fra Zayn og fortsatte ned ad gangen. Det var som om, at der var blevet køligere siden jeg ankom.\nEfter at have gået hele vejen fra lejlighedsbygning 1 til 7, hvilket føltes som en evighed i kulden, kunne jeg nyde varmen, da jeg kom ind. Her var ligeså varmt som det plejede. Synet, der mødte mig, var dog ikke helt lige så lækkert. På trappen op mod min egen lejlighed flød der med ødelagte spiritusflasker, eftersom ugens fredagsfest havde været i vores bygning denne gang. Det var altid sådan, at når der var fest, kom alle fra Clifftown og kunne som de ville gå ind og ud af lejlighederne i den bygning, festen blev holdt i. Sådan stod det i reglerne, da Louis gik ind for, at alle skulle have den bedst mulige fest, mens de overholdte hans regler.\nJeg sukkede, da jeg gik op af trapperne, da jeg egentlig gerne så lejligheden ren, men aldrig at jeg selv kunne finde på at gøre det. Døren til min lejlighed stod på klem, og lydene derindefra, overraskede mig ikke. Som altid havde Jamie en dreng på besøg.\nDe bemærkede mig ikke engang, da jeg i første omgang trådte ind i lejligheden. På sofaen lå de og kyssede hinanden, og var jeg kommet om blot få minutter, havde de nok ligget i sengen. Jeg havde dog lært at leve med det, da Jamie var det ultimative knald her i Clifftown, da hun var smuk, køn og var alt for nem. Derfor var hendes kaldenavn Puddel.\n”Jamie,” råbte jeg, og straks stirrede to par øjne på mig. Jamies øjne, der sagde; hvad sker der? Og drengen Jaspers, der nedstirrede mig. ”Jeg skal snakke med dig,” fortalte jeg, og følte mig anerkendt, da Jasper hurtigt havde stillet sig op for at gå.\n”Jeg håber for din egen skyld, Kitty, at det er vigtigt,” sukkede han og rullede med øjnene.\nJeg smilede fornøjet. ”Jeg tror aldrig, at noget har været så vigtigt før. Ørnen er tilbage.”\nJamie, der havde fået stillet sig op, stirrede på mig. ”Sagde du lige ørnen?”\n”Er du seriøs?” kom det fra Jasper.\nEt suk forlod mine læber, ”ja, jeg sagde ørnen, er I døve eller hvad?” Ophidset smed jeg mig i sofaen, eftersom hele min plan om hvordan denne aften skulle se ud, havde ændret sig.\n”Hvordan så han ud, så du ham?” Jamie mistede straks sin interesse for Jasper.\nMed et smil prøvede jeg at beskrive, hvad jeg havde set. ”Førstehåndsindtryk: han er lækker. Han hedder Harry.”\nJamie, der viste over for Jasper, at det her var vigtigere, gjorde ham irriteret og endte i, at han forlod lejligheden. Min bedste veninde kunne nemlig lide, hvad hun hørte. ”Hallo, du må få noget ud af Louis. Du ved hvor mange, der gerne vil vide, hvem han er, og hvorfor han har været væk de sidste to år,” sagde hun spændt og gav mig et blidt stød ved skulderen.\n”Du skal ikke tro, at det bliver let at komme tæt på Louis. Han smed mig ud, inden vi havde lavet noget, så snart Ørnen var landet.”\nJamie virkede overrasket, ligesom jeg havde været det, da hun hørte om Louis’ opførsel. ”Wow, jeg kan ikke huske, hvornår du sidst kom hjem derfra, uden at have været i hans seng.”\nHun havde ret, det var en del tid siden. Men alle i Clifftown ville nok gøre sig enige i, at så snart Ørnen var tilbage, var der ikke noget vigtigere. ”Men hvordan skal jeg så gøre det?” spurgte jeg, da jeg var helt klar på Jamies plan. Hvis man kunne komme med detaljer om Ørnen, så blev man populær på stedet.\nJamie så ud til at have en plan, for hun smilede tilfreds. ”I morgen er det jo den sidste fredag i måneden, hvilket betyder, at Louis vil vise sig til festen i 8.” Jeg prøvede at forstå, hvor hun ville hen med det. ”Så når du ser ham, skal du flirte det bedste du kan, og give udtryk for, at du vil have ham lige der, nu da I ikke lavede noget i dag. Hvis jeg kender Louis godt nok ud fra dine beskrivelser af ham, så vil han falde for det med det samme.”\nHendes plan lød ikke helt tosset, og jeg var overbevist om, at Louis nok skulle falde i med begge ben. På det punkt havde Jamie fortolket ham rigtigt, ud fra mine beskrivelser. Det var nemlig få personer, der fik lov til at snakke med Louis, derfor var det altid en månelig begivenhed, når han viste sig til festerne. Især for alle de piger, der ville vise ham, hvad de kunne. De vidste bare ikke, at han allerede havde udvalgt mig til den slags ting, da jeg ankom til Clifftown for to år siden.\n”Det er en deal,” smilede jeg fornøjet, og glædede mig allerede til i morgen.\nSå blev det d. 6. marts og Underdog er nu publiceret :D Jeg har i dag været på Movellas i 3 år, og ønskede at publicere noget for at fejre det :D Så håber I vil synes om den her movella! :D


Sikkerhedsmåtter Arkiv - realsap.com\nVælg en varekategori Skridsikre produkter (32) Trinsikring (4) Skridsikre plader (3) Glasfiberriste (GRP) (4) Safe Escape (1) Trappetrin (1) Stigesikring (3) Kabelbroer og rampe (3) Sikkerheds bumpers (4) Sikkerhedsmåtter (2) Tape og gulv markører (2) Tilbehør (7)\nForside / Skridsikre produkter / Sikkerhedsmåtter\nReal Safety har både ergonomiske og skridsikre industri måtter.\nHvor der arbejdes ved samme station i længere tid, kan der tilføres et ergonomisk underlag kombineret med høj skrid sikkerhed. Den visuelle sikkerhed kan øges ved brug af signal farver, tekst og/eller piktogrammer.\nSelv i meget hårde miljøer har vi måtter der vil kunne holde til både ekstremt slid og samtidig yde maksimal sikkerhed, fuldt på højde med vores øvrige produkter. De er optimale at lægge ved maskiner, dør- og indgangspartier, pakkeborde, reception, gangarealer mm.\nSikkerhedsmåtter kan bestilles i forskellige typer, længder og bredder.\nDKK1,725.00 – DKK2,140.00 Vælg muligheder


Værd at vide om design og anlæg af Pitch & Putt baner\nEn Pitch & Putt klub bør på længere sigt mindst råde over en 18-hullers bane, putting greens, indspilsgreens, en driving range, et klubhus, driftbygninger, P-pladser m.v.\nI Pitch & Putt sporten og i golf bruges samme engelske terminologi og de forskellige ord har haft en evne til at overleve uanset i hvilket land Pitch & Putt spilles. Dette medfører, at Pitch & Putt spillere verden over anvender en terminologi, som alle forstår. Visse engelske golfudtryk er dog blevet erstattet af danske ord.\nPitch & Putt hul\nEn Pitch & Putt bane skal bestå af mindst 6 huller.\nEt hul starter altid fra teestedet/tee-boksen, hvor det første slag slås og frem til greenen, hvor selve hullet, som bolden skal i, er placeret.\nEt Pitch & Putt hul består således af teested med teeboks, fairway, rough, green og hazards.\nEt Pitch & Putt huls længe er defineret som afstanden mellem Tee-boksens forkant og til midten af green.\nEt hul har en maksimum længde på 90 meter og længden af en 18 hullers bane må maximalt være 1200 meter. En bane med 6 huller måler således maximalt 400 meter og en bane på 9 huller måler maximalt 600 meter.\nEt dogleg hul er et Pitch & Putt hul, hvor spillelinjen knækker enten til højre eller til venstre.\nTeestedet og Tee-boksen\nTeestedet er et særligt opbygget område, hvorfra spillet starter på de respektive huller. Teestedet kan også være forsynet med en Tee-boks som er en udslagsplatform belagt med kokos, plastik eller gummi. Man bør bestræbe, at teestedet er forsynet med en tee-boks, det gør spillet hurtigere, er billigt at etablere og rentabelt at vedligeholde.\nFairway er det klippede område, som optager den største del af et Pitch & Put huls areal. I reglen begynder fairway et stykke foran teestederne og danner derefter som oftest et sammenhængende område frem til green.\nSemiroughen grænser op til fairway, og klippehøjden vil altid være højere end på fairways.\nRough er det område, som findes uden for de tætklippede dele af et Pitch & Putt hul. Klipningen af rough afhænger af de lokale forhold og formål.\nGreenen er det specielt opbyggede område, som afslutter hvert Pitch & Putt hul. Greens størrelse kan variere meget afhængigt af terrænet og af hvilken sværhedsgrad, man giver hullet. En gennemsnitstørrelse på 70 m² anbefales.\nForgreen er det tætklippede areal omkring hele greenen samt et bredere areal foran greenen. Forgreenens bredde bestemmes oftest af græsklipperens bredde.\nMed greenområdet forstås det område som udgøres af green, forgreen, bunkers, vand-hazarder, træer mv. i umiddelbar nærhed af green.\nHazarder består af bunkers og vandhazarder. En bunker er en udgravet fordybning i jorden, hvor fordybningens bund og i nogle tilfælde sider er dækket af sand eller græs. Bunkerens størrelse og facon kan variere betydeligt fra en radius på nogle meter til væsentligt større. Antallet af bunkers på 18-hullers Pitch & Putt baner varierer ganske meget alt efter banearkitektur. Alt andet lige vil mange bunkere medføre at rundetiden øges. Vandhazarder består af bække, grøfter, moser, søer, hav mv.\nEn driving range er et øvelsesområde som kan variere meget i størrelse, alt efter muligheder og ønsker. Hvis driving range også skal kunne bruge til øvelsesområde for golf kræves et areal på ca. 100 x 300 meter. Området kan forsynes med tee-bokse langs den ene korte side. Fra alle udslagssteder bør man kunne overskue hele området. Driving range skal være forsynes med afstandsmål som flag, øvelsesgreens eller lignende. Det er bydende nødvendigt at vide hvor langt man kan slå med sine 2 jern, hvis man skal blive rigtig dygtig til at spille Pitch & Putt.\nPutting green og indspilsgreen\nPutting- og indspilsgreens er træningsområder, der skal have samme opbygning og plejes på samme måde som greens på banen. Putting greenen skal ligge i tilslutning til klubhuset og have en rimelig størrelse, og en indspilsgreen bør være mindst 100 m².\nForuden de ovenstående begreber findes yderligere en række begreber, som flittigt anvendes i Pitch & Putt verdenen. Her følger en kort forklaringsliste.\nGreenkeeper: Person, der er ansat til at passe banen.\nHandicap: Et talmæssigt udtryk for en spillers dygtighed. Pitch & Putt har sit eget internationale handicap system udviklet af FIPPA og DPPU.\nHandicapsystem: System som muliggør, at spillere med forskellige Pitch & Putt mæssige færdigheder (handicaps) kan konkurrere med hinanden og i princippet spille lige op.\nOut of bounds: Område uden for banens grænser. Grænsen markeres normalt med hvide pæle.\nPar: Idealresultat på hullet. Par er altid 3 i Pitch & Putt.\nPro: Pitch & Putt-/golftræner.\nScorekort: Skema, hvorpå de opnåede resultater noteres under spillet.\nScratchspiller: Spiller med handicap 0.\nTurf: Det øverste jordlag med græs og rodsystem.\nDer skal tages hensyn til en lang række faktorer, når man skal udvælge areal til en kommende Pitch & Putt bane.\nErfaringen fra udlandet viser, at den fysiske placering af baner er af største vigtighed. Man plejer at sige, at for at et Pitch & Putt anlæg kan komme til at fungere optimalt skal tre forudsætninger være opfyldt nemlig: " location, location and location". Det skal på alle måder være nemt at komme til og fra baneanlægget ikke mindst med offentlige transportmidler, til fods eller på cykel; men også i bil. Da Pitch & Putt baneanlæg kun kræver mellem 3-5 HA betyder det, at anlæggene med fordel kan placeres i parker og andre grønne områder i byer og bynære områder. Egentlig er det kun fantasien (og vanetænkningen!) som sætter grænser for hvor et Pitch & Putt anlæg kan placeres med succes.\nOg så er der naturligvis de mange par-3-baner rundt om i landet i tilknytning til golfbanerne som kan redesignes efter Pitch & Putt standarterne. Det er vigtigt at holde sig for øje, at det ikke altid er nok blot at flytte teestederne så Pitch & Putt afstandene kommer til at passe. Ofte må man lige rådføre sig med en ekspert på området og på sigt vil DPPU råde over en sådan.\nStart med af få et overblik\nHjemmesiden Danmarks Miljø Portal http://kort.arealinfo.dk/ er er rigtigt godt redskab som kan hjælpe dig med at få overblik over jeres muligheder og siden kan også hjælpe dig med at få fat i detail informationer.\nDer vil altid være planlægningsmæssige bindinger og udfordringer man skal tage hensyn til ved anlæggelse af en Pitch & Putt bane.\nMange af de regler og krav som gælder for golf anlæg vil også gælde for Pitch & Putt anlæg. Imidlertid er der endnu ikke lovgivet specifikt på området, hvorfor man skal søge vejledning hos myndigheden før anlæg af Pitch & Putt banen. DPPU arbejder med udvikling af vejledninger på området i lighed med de man kender fra golf.\nVi henviser her til statens udmeldinger "Lokalisering af golfbaner", der angiver de planlægningsmæssige rammer for kommunernes planlægning samt til den tilhørende vejledning "Golf, natur- og friluftsliv". I vejledningen "Golf, natur og friluftsliv" findes en række gode råd og opfordringer til, hvordan man allerede i planlægningsfasen bedst muligt får integreret natur og friluftsliv i golfbaneprojektet samt nogle idéer til, hvad den gode planlægning skal tage højde for. Desuden indeholder den oplysninger om en efterfølgende hensigtsmæssig drift. Vejledningen henvender sig primært til initiativtagere af nye golfbaner samt myndigheder og interesseorganisationer. Vejledningen sikrer således et fælles sprog og forståelse parterne imellem.\nDet er meget vigtigt, at man ved projektering af Pitch & Putt anlægget sørger for et areal af passende størrelse.\nEn typisk Pitch & Putt er en bane med 18 huller, driving range, klubhus og servicebygninger, parkeringsplads er arealkravet 3 - 10 Ha. Imidlertid kan man godt designe sig frem til en perfekt 18 hullers Pitch & Putt bane på bare 2 Ha; men DPPU´s anbefaling vil være et minimums areal på 3 Ha.\nAnlægger man 6, 9 eller 12 hullers baner bliver muligheder egentlig større m.h.t. placeringen af banen da areal kravet mindskes forholdsmæssigt. Arealer omkring boligblokke, institutioner, plejehjem, undervisningssteder, kolonihaver, virksomhedsparker, hoteller m.v. kan være meget velegnede til Pitch & Putt baneanlæg og vil på en god måde kunne tilføre områderne nye værdisæt.\nPitch & Putt banen bør naturligvis tilpasses til landskabet, parken eller byområdet og samtidig søge at give plads til flersidig anvendelse af arealet. Jo bedre planlægning og design af baneanlægget jo bedre er mulighederne for sportslig- og driftmæssig succes.\nEn Pitch & Putt bane skal indpasses i den eksisterende natur, park eller byområde og øvrige strukturer.\nMen at anlægge et Pitch & Putt baneanlæg på en an "flad mark" er ganske bestemt også en mulighed. Mange af de bedste Pitch & Putt baner i verdenen er anlagt fra "flad mark", hvilket så har den fordel at hensyn til strukturer i øvrigt en mere åbent, alt andet lige.\nEgentlig er det kun fantasien (og vanetænkningen!) som sætter grænsen for hvor et Pitch & Putt anlæg kan placeres med succes.\nI et område, der allerede er bevokset er det ofte ønskværdigt at bevare træer, buske for at give variation og udfordringer på Pitch & Putt banen samt fastholde eksisterende flora og fauna. Da en Pitch & Putt bane anlægges for at blive benyttet i flere generationer, vil plantning af træer normalt være en vigtig del af anlægget af banen. Når beplantningsplanen lægges, bør der tages særligt hensyn til, at der plantes træer, som i forvejen er naturligt forekommende på den pågældende lokalitet. Træer, buske og hække på Pitch & Putt banen kan anvendes som forhindringer, til at give læ og til at give terrænet yderlig karakter.\nJordens kvalitet (bonitet) er meget vigtig, eftersom den bestemmer græssets muligheder for at blive tæt og slidstærkt. Har man mulighed for at bygge Pitch & Putt banen på sandet jord, er dette ideelt. Let jord giver det bedste og stærkeste græsdække, alt andet lige.\nEr jordens boniteten høj betyder det at ler indholdet i jorden er højt, hvilket så igen kan betyde, at banen er våd i efterårs- og forårsmånederne og stenhård om sommeren. Jord med meget højt lerindhold er ikke særligt velegnet til hverken Pitch & Putt baner eller golfbaner.\nFør endelig beslutning om anvendelse af et givet areal til en Pitch & Putt bane træffes, skal det være klarlagt, at man kan få vandindvindingstilladelse i tilstrækkeligt omfang, hvilket erfaringsmæssigt kan volde problemer i visse områder med knappe grundvandsressourcer. Det er et uomtvisteligt faktum, at kun de Pitch & Putt baner (og golfbaner) som har de relevante vandingstilladelse vil overleve på sigt. Vand bliver den afgørende begrænsende faktor for drift af "alle grønne flader" i fremtiden. Vandingsbehovet er bonitet og klimabestemt og bør overvejes og kalkuleres med største omhyggelighed! Vanding af greens og forgreens er ofte nødvendigt. Derimod er vanding af fairways normalt ikke nødvendig i Danmark, og tilladelse til fairwayvanding vil næppe kunne forventes. Vand til vanding af banen kan være fra "alternative" kilder og behøver således ikke være af drikkevandskvalitet. Regnvandsopsamling er eksempelvis anvendt på flere baner.\nDer skal tages højde for kloakering og de deraf følgende udgifter - alt afhængig af, om der er mulighed for tilslutning til offentlig kloak, eller om der bliver tale om eget spildevandsanlæg, nedsivning eller særskilt udledning eller lignende. Nyeste beregninger fra Danmarks Metrologiske Institut viser, at vi kan forvente en stigning i regn mængderne på op til 30 procent inden for en kortere årrække.\nDet er oplagt og ønskeligt på alle måder, at placere nye Pitch & Putt baner i selve byområderne. Alle de forhold som er til fordel for sporten og for Pitch & Putt baneanlægget er tilknyttet byområderne. Befolkningsunderlag, kollektiv trafik, øvrige transportmuligheder og sociale- og kulturelle strukturer er i og ved byerne. Endelig har byerne mange uudnyttede arealer, hvis man ser godt efter. Som tidligere nævnt kræver en Pitch & Putt bane bare 3-5Ha.\nSikkerhed, naboer, veje mv.\nSpørgsmål omkring sikkerhed og Pitch & Putt baner er et vigtigt emne i planlægnings-og designfasen. Dette gælder såvel den interne sikkerhed på banen, hvor der spilles, men naturligvis også den eksterne sikkerhed i relation til de omkringliggende områder. Når der er bebyggelse eller veje i tilknytning til baneområdet, skal der tages udpræget hensyn til dette, når Pitch & Putt banen planlægges. Relevante sikkerhedsafstande skal tages i betragtning, således at Pitch & Putt banen bliver et sikkert sted at færdes samt ikke er til ulempe for omgivelserne.\nDen gensidige hensynstagen til både Pitch & Putt spillere og ikke spillere er et væsentligt emne, når det drejer sig om muligheden for mangesidig anvendelse af et areal. Oplysningsskilte for publikum med orientering om Pitch & Putt banen og eventuelle risici bør opsættes ved banens grænser, hvor gangstier mv. fører ind på Pitch & Putt området. Inspiration til udformning af sådanne skilte kan fås ved henvendelse til DPPU eller din kommune.\nAnlæg af Pitch & Putt bane:\nEn Pitch & Putt bane er ikke bare et areal med 18 par 3 huller anlagt i overensstemelse med FIPPA, IPPA reglerne.\nDriving rangen er en meget væsentlig del af ethvert baneanlæg - det er her man skaber og fastholder spillerene. En traditionel driving range som vi kender den fra golfbaner er et fladt eller hældende areal, i gennemsnit 300 meter langt og 100 m bredt. Har man mulighed for at anlægge så stor en driving range er det en fordel; men det er så ganske bestemt ikke en forudsætning - meget mindre er tilstrækkeligt til Pitch & Putt formål. 100 meter langt og 50 meter bredt er rigeligt. Den større driving range har sine helt klare fordele da den også vil tiltrække golfspillere som ønsker at øve de lange slag samt spille Pitch & Putt.\nArealet skal være plant og jævnt og helst forsynet med flag eller kurve som afstandsmarkeringer ved 40-60-90 meter og til golfere ved 100-150-200-250 meter.\nDet er bedst at udslagsstederne er lig de Tee-bokse man bruger på banerne. Har man råd vil det være ønskeligt med overdækkede udslagssteder.\nOptimal placering er tæt ved klubhuset, parkering og 9 green/18 green, 1. tee/10. tee. Det skal være nemt og tillokkende at bruge driving rangen til træning og opvarmning inden runden. Tee-bokse skal helst vende mod nord for at mindske slag i modlys eller mod vest for at undgå sidevind. Retning mod øst bør altid undgås på grund af morgensolen.\nDriving rangen kan både være en selvstændig drift-enhed eller indgå som en del af træningsfaciliteterne i forbindelse med Pitch & Putt banen.\nGreen med mindst en greenbunker med plads til 5-6 spillere ad gangen.\nPlaceres nær klubhus, øvrige træningsfaciliteter og gerne nær 1. tee/10 tee.\nGreenen skal have samme udseende og kvalitet som banens øvrige greens.\nDen bør rumme alle varianter af indspil og bunkerslag. Der bør være mulighed for at øve høje og lave indspil til 3-4 flag fra 5 til 50 meter både fra flade og skrånende arealer, fra rough, fra semirough og fairway. I det hele taget bør indspilningsgreenen give spilleren mulighed for at øve de slag man kommer ud for på banen.\nPuttinggreenen bør være min. 100 m2 - men gerne meget større hvis der er plads og økonomi til det.\nPlaceres tæt ved klubhuset og de øvrige træningsfaciliteter.\nGreenen skal være af samme kvalitet og beskaffenhed som banens greens i øvrigt samt plejes og passes mindst lige så godt.\nBanearkitektur - Banedesign :\nGodt banedesign skal tilfredsstille flest muligt på én og samme tid i det daglige - kombineret med - at hele anlægget og særligt banen skal kunne sættes op til mesterskaber nationale som internationale. På nogle anlæg og baner vil det være økonomisk forsvarligt, at holde banen på mesterskabsniveau hele tiden, andre ikke. Men er udgangspunktet forkert og banedesignet samt greenkvaliteten dårlig er chancerne for succes - for spillerne og for baneejerne - reduceret ganske betydeligt for nu ikke at sige, at de ikke er til stede. Godt banedesign skaber en helhed og en naturlig sammenhæng mellem alle aktiveteter på anlægget og på banen. Således skal man sikre sig, at andre (børn, unge, voksne ...alle) end spillerne kan få glæde af anlægget også de som skal leve af baneanlægget (ejere, greenkeepere m.f.) og sidst men ikke mindst givne hygge-/spisefacilitet. Uden en god hygge-/spisefacilitet/resturant/klubhus til fornuftige priser på alle måder og hvor alle har lyst til at være og hvorfra aktiviteterne på anlægget kan ses, nydes og kommenteres - går det ikke i det lange løb.\nPitch & Putt anlæg er meget mere end et sports anlæg, der er et anlæg som skal kunne rumme - alle - hvilket i øvrigt understreges og defineres af det regelsæt som gælder for den selvstændige sportsgren Pitch & Putt!\nVelegnet areal - "fra spildplads til spilplads"\nAlle terrænformer og arealer større end 2-3 Ha er i princippet velegnede til en 18 hullers Pitch & Putt bane. Har man ønsker om bane anlæg på 6,9 eller 12 hullers anlæg (uden udvidelses muligheder) bliver mulighederne naturligvis meget større. I Irland ligger der næsten en Pitch & Putt bane på "ethvert gadehjørne, baghave til hotel eller ved boligkomplekser m.v." Man kan lidt friskt sige, at for Pitch & Putt sporten gælder, at "spildpladser kan omdannes til spilpladser" - det er kun fantasien og vanetænkningen som sætter begrænsningerne.\nBanearkitekten skal i sit arbejde især tage 5 hovedhensyn, som tilsammen er forudsætningen for en god Pitch & Putt bane.\nPitch & Putt spillets strategi og teknik.\nAnlæggets størrelse - 6,9,12 og 18 hullers anlæg - og mulighederne for udvidelser.\nSpiloplevelsen på alle måder; men særligt kvaliteten af greens.\nDet er vigtigt, at man fra starten har en ansvarlig projektgruppe, som har ekspertise på alle relevante problemområder.\nDet er derfor hensigtsmæssigt, at der blandt initiativtagerne findes personer, der har forstand på særligt Pitch & Putt; men også på golf og som har kendskab til de juridiske og økonomiske forhold i forbindelse med anlæg og drift af en Pitch & Putt-/golfbane. Endelig er det vigtigt, at der blandt initiativtagerne er personer, som kan håndtere kontakten til myndighederne, idet det er altafgørende for et projekts gennemførelse.\nProjekteringsfasen kan, foruden udarbejdelse af projektmateriale samt kontakter og samarbejde med myndigheder og banearkitekt m.m. omfatte:\nInddragelse af relevante myndigheder og interesseorganisationer\nAftale med jordejer\nAftale med banearkitekt\nAndre myndighedstilladelser, herunder især vandindvindingstilladelse\nLicitation eller anden tilbudsindhentning\nAftale med entreprenører\nAfmærkning af teesteder og greens\nEvt. fældning af træer, krat og buske og indledende planeringsarbejder\nAnlæg af teesteder og greens\nBygning eller indretning af klubhus samt etablering af P-pladser, maskinhus mv.\nI det følgende beskrives i grove træk et gennemsnitligt anlægsarbejde. Fremgangsmåden ved ændring af en bestående bane er den samme.\nOvertagelse af arealet\nAf hensyn til planlægningen af anlægsarbejdet er det væsentligt at have aftalegrundlaget på plads, herunder i hvilken stand arealet overtages, om det er pløjet, græsdækket eller en stubmark eller noget helt andet (kunne være et fodboldanlæg, park eller udtjent industri- byområde)\nAfsætning af banen\nTeesteder, fairways, greens, greenområder og bunkers afsættes med pæle i hver sin farve.\nTransportveje og depoter\nKøreveje for transport - og arbejdskørsel - under anlægsarbejdet afsættes med pæle uden for de senere spillearealer. På samme måde afsættes depotpladser for jord, sand, grus og andre materialer, således at man undgår at ødelægge jorden ved komprimering (traktose).\nEventuel jordreguleringer på fairway, udgravning af bunkers, oprensning af søer og grøfter, opbygning af teesteder og greens i råjord foretages først. Dog fjernes topjord i nødvendigt omfang og lægges i depot til senere anvendelse som toplag.\nOpbygningen af greens og teesteder i råjord skal udføres inden vinteren, så sætninger kan finde sted i løbet af vinteren.\nAl kørsel skal foregå uden for fairwayarealerne.\nTræ fældning m.v.\nSåfremt større træer eller skov- kratpartier skal ryddes er det vigtigt at alle rødder efterfølgende fjernes.\nBunkers udgraves og formes i råjord. Bunkerskråningerne opbygges i harpet muld, og regulering og planering sker i samme arbejdsrytme som behandlingen af greenområderne. Inden den endelige regulering foretages tilføres sandet (gerne knust marmor) til bunkers. Hvorvidt der skal være græs eller sand på bunkerskråningerne er et spørgsmål, som afgøres i samråd med banearkitekten. Græsbunkere har den helt klare fordel at det gør spillet hurtigere og reletivt lettere.\nDrænledninger nedlægges, når de væsentlige jordreguleringer har fundet sted. Det er vigtigt, at dræningen foretages professionelt, da det er uhyre vanskeligt og kostbart at forbedre senere.\nVandledningerne nedgraves efter, at jordreguleringer har fundet sted. Uanset om man vælger automatisk eller manuelt betjent vandingsanlæg, gælder det:\nAt alle udtag, pop-up sprinklere og ventilbrønde skal være monteret således, at klippemaskinerne kan køre hen over dem.\nAt der ved afleveringen skal foreligge præcise tegninger og diagrammer,hvoraf dimensioner og placering fremgår. Endvidere skal der foreligge udførlig betjeningsvejledning med oplysning om firma og serviceadresser.\nAt vandingsanlægget skal være afprøvet og godkendt, inden såning foretages.\nVed opbygningen af teesteder i råjord skal skråningerne have et anlæg på 1:4 eller mindre. Overfladen af det enkelte teested skal ligge i samme kote. Efter at råjorden har sat sig i løbet af vinteren efterreguleres der om foråret, inden topjorden lægges på i et ensartet 20 cm tykt lag. Herefter kan Tee-boksen placeres.\nTopjorden på greenarealet fjernes og lægges i depot. Derefter bygges greens op i råjord efter detailtegninger. I samme arbejdsrytme reguleres greenområderne og bunkers ved green. Under anlæggelsen af greens må området foran green ikke anvendes som færdsel og arbejdsområde. Anlæggelsen af green sker under hensyntagen til analyseresultaterne fra de jordprøver, der tidligere er udtaget. Omfanget af dræningen sker også på grundlag af de jordbundsundersøgelser, der er foretaget tidligere. Drænledninger nedlægges med en indbyrdes afstand af 4 meter. Opmærksomheden skal henledes på, at det er i de færreste tilfælde, at der findes materiale på stedet, der er egnet til vækstlag. Der vil som oftest være for meget fint materiale, ler og silt, som forårsager pakning af topjorden. Det optimale vækstlag kan købes hos specialistfirmaer og består af en blanding af kalkfrit sand med en ensartet kornstørrelse. Sandet skal være kalkfrit for at undgå gipsudfældning senere ved brug af sure gødninger. Merprisen for den ideelle vækstlagssammensætning er ubetydelig i forhold til de samlede anlægsudgifter og er tjent hjem igen ved en bedre etablering, nemmere vedligeholdelse og en større tolerance over for spil i perioder med meget regn.\nSe også hjemmesiden http://www.turfgrass.dk/\nØvelses- og reparationsgreen\nEn øvelses- og en reparationsgreen anlægges og vedligeholdes på samme måde og i samme arbejdsgang som banens øvrige greens.\nGreenområder er betegnelsen for arealerne lige omkring greens. Foran greens vil det ofte være nødvendigt at foretage en grubning. Overskudsjorden fra greenopbygningen, dræn renderne og udgravningen af bunkers ved greens kan anvendes til regulering af greenområderne. Jordbehandlingen og planeringen skal foretages omhyggeligt, og det vil sige, at der i høj grad vil være tale om håndarbejde. Det er vigtigt, at alle højdeforskelle fremtræder som bløde, maskinvenlige overgange.\nFairways og semirough\nFairways og semirough behandles under et. Semirough regnes fra forkanten af teestederne frem til fairways begyndelse og desuden langs fairways. Bredden afhænger af de stedlige forhold, men eksempelvis kan man gå ud fra en semiroughbredde på hver side af fairway på 8-10 m.\nJordbearbejdningen af arealerne afhænger af de lokale forhold samt i høj grad af, i hvilken tilstand arealerne er overtaget. Grundgødninger nedfældes i 15 - 20 cm's dybde. Gødningen skal være jævnt fordelt. Stensamling foretages, såfremt der er større sten i toplaget, både af hensyn til klippemaskinerne og til spillet. Stenopsamlingen foretages med specialmaskiner og i en dybde af 5 - 10 cm. Overfladesten må ikke forekomme overhovedet, hvis de vil være en hindring for den efterfølgende klipning i en klippehøjde på 20 - 25 mm.\nJorden skal være planeret således, at der senere kan klippes i den ønskede klippehøjde. Tilsåning sker af 2 gange, idet der først tilsås med en given mængde frø på fairway og i semirough, derefter med en given mængde frø på fairways alene.\nAlmindelig rough, hvor græsset sjældent eller aldrig skal klippes, betragtes som naturområder. Man vil som regel ønske en svag græsvækst. Hvor såning skal foretages overfladebehandles jorden, og større sten fjernes forinden fra overfladen. Såtidspunktet vil afhænge af lokale forhold, idet man f.eks. i et stærkt kuperet område vil foretage såning på et tidligt tidspunkt for at binde jorden. Som rough kan man også vælge - blomsterenge. For yderligere information om blomsterenge kontakt DPPU.\nBeplantning kan foretages samtidigt med de øvrige anlægsarbejder, men vil undertiden blive udsat til efter, at banen har været spillet et stykke tid, dels af økonomiske grunde, dels for at kunne indrette beplantningen efter spillet. Valget af træer og buske til beplantning er vigtigt; der skal tages hensyn til sammenfald mellem stedets natur og til, hvad der kan gro i området. Selve beplantningsarbejdet skal udføres og vedligeholdes af fagfolk, således at der sikres et godt resultat.\nVandløb og vandhuller\nSkråninger ved åbne vandløb (grøfter og åer) og vandhuller, som skal klippes, skal være jævnt skrånende dels af hensyn til klipningen, dels af hensyn til, at de ikke "trædes ned", når spillerne leder efter bolde. Af hensyn til miljøet, flora og fauna anbefales det, at der findes en bufferzone omkring vandløb og vandhuller, hvor plejen er mere ekstensiv. Endvidere vil de svage hældninger give fladvandede arealer, der udtørres om sommeren og får et rigt insektliv til glæde for især padder og fugle. Udtørring er også godt for omsætning af bundslam og dermed for vandløbets biologiske rigdom. Selve vandhullets form, skal være som en flad tallerken med et dybere område nær midten. Undgå skyggegivende opvækst på sydsiden af vandhullet da mange vandhulsdyr er afhængige af høj vandtemperatur.\nStier, der forbinder de enkelte huller på banen (fra green til næste teested), skal udlægges fra starten, og man skal tage hensyn til, at de evt. både skal være hensigtsmæssige for spillertrafik og maskintrafik. Transportveje på den færdige bane skal undgås i størst muligt omfang og skal i hvert fald henlægges til rough-områderne.\nMaskinhuset placeres på et centralt sted med gode tilkørselsforhold. Omkring maskinhuset skal der også sikres plads til parkering og materialedepoter.\nNår dræning foretages, skal der i visse egne af landet foreligge en særlig okkeranalyse på grund af den koncentration af okker, som sker ved en afvanding.\nFrøblandinger må nødvendigvis sammensættes af professionelle, som kender de lokale forhold og de nyeste typer frøblandinger. En generel anbefaling vil være at anvende sorter, der er tilpasset banens design og klimaet for hermed at sikre mindst mulig sygdomsangreb og forbrug af gødning og vand. Se særligt: http://www.turfgrass.dk/\nSåtidspunkt og -rutine\nDer skal tilstræbes en sårutine, hvorefter greens, greenområder, teesteder, fairways og semirough tilsås på en gang, således at den efterfølgende klipning kan foregå uhindret. Specifikation, kvalitetsstyring og tilsyn En Pitch & Putt bane bliver ikke bedre end dens specifikation, projektsamarbejde i processen og kvalitetsstyring. Det er derfor væsentligt at specificere præcist, hvad man ønsker, og denne specifikation kan ikke udformes uden specialister. Herudover kan betydningen af et godt samarbejde mellem bygherre, arkitekt, leverandører, greenkeeper og entreprenør næppe fremhæves nok. Det må anbefales meget kraftigt at ansætte den greenkeeper, som senere skal vedligeholde banen, allerede ved specifikationen af anlægsarbejdet og lade ham indgå i det team, der bygger banen, samt naturligvis føre tilsyn. Det kan varmt anbefales at lave procedurer for kvalitetsstyring under anlægsarbejdet, da dette sikrer kvaliteten.\nEfterhånden som de enkelte huller helt eller delvist er tilsået, overtager klubben driften. Vedligeholdelsen begynder således lige efter såningen, Det er vigtigt, at det er fastlagt, hvem der har ansvaret for pasningen på afleveringsdagen.\nNår anlægsarbejdet er afsluttet, finder afleveringen sted i henhold til den foreliggende kontrakt, idet der enten samtidig eller tidligere udarbejdes en mangelliste og fastsættes en afhjælpningsprocedure.\nAnlægsudgifterne fordeler sig på: Jord, baneanlæg, bygninger, maskiner og indkøringsperiode.\nJorden købes, lejes eller bliver stillet mere eller mindre gratis til rådighed af Kommune, stat eller andre.\nBanens anlægspris afhænger af udgangspunket, terrænet, jordens beskaffenhed, bygherrens ambitioner og spillernes forventede krav og betalingsvilje.\nNår man sammenligner tilbud eller eksisterende baners anlægspris, skal man være meget opmærksom på, om indholdet og kvaliteten er sammenlignelig. For eksempel er dræning af en green med 3 meters eller 6 meters afstand mellem drænledningerne i begge tilfælde "dræning af greens", men prisen og resultatet - som først kan ses senere - er absolut ikke det samme.\nBygningerne omfatter klubhus og maskinhus. Klubhuset afhænger af ambitioner og klubtype, Maskinhuset skal kunne rumme alle maskinerne, et værksted, et personalerum, et kontor og et mindre depot.\nMaskiner skal erhverves efter professionel rådgivning. Maskinerne kan købes eller leases.\nIndkøringsperioden løber fra det øjeblik græsset er kommet op og skal klippes første gang og til det tidspunkt, hvor banen åbnes for spil og dermed muligheden for egentlige indtægter. Indkøringsperioden varer typisk 1 - 1½ år og indebærer fulde driftsudgifter uden driftsindtægter af betydning. Denne driftsudgift bør indregnes i anlægsudgiften og finansieres som en del af denne.\nPrisen på anlæg af Pitch & Putt baner er i dag meget svingende, idet der er mange måder at gøre det på. Som udgangspunkt koster det ca. mellem Kr 30.000 til 70.000 pr. hul; denne pris er inkl. vandingsanlæg, godkendt vækstlag samt dræn og arkitekt.\nDet vil sige, at i gennemsnit betaler man i Danmark omkring 1 - 2 millioner kr. for 18 hullers Pitch & Putt anlæg i anlægsudgifter. Nedenstående i 2008-priser ekskl. Moms kan være prisen for en gennemsnitlig 18 hullers bane. Virkeligheden kan variere fra det halve til langt over det dobbelte.\nDet er overordentligt vigtigt at udforme et udbudsmateriale for baneanlægget, som fuldstændigt beskriver, hvad anlægsarbejdet skal omfatte, og hvilke krav man stiller til anlægget.Udbudsmaterialet danner grundlag for, at entreprenøren kan give et realistisk tilbud, og det sikrer, at der opnås tilbud på det samme arbejde, hvis der indhentes tilbud fra flere entreprenører. Det kan derfor ikke anbefales nok at være overordentlig omhyggelig med sit udbudsmateriale. Ofte vil det være en god ide at involvere golfbanearkitekten i udformningen af udbudsmaterialet. Formulering af et velbeskrevet udbudsmateriale for baneanlægget er formentligt den bedste investering en golfklub kan gøre. Det må derfor kraftigt anbefales at inddrage fagkyndige personer i udformningen (rådgivende ingeniører, greenkeeperen, nøglepersoner i klubben med den pågældende ekspertise).\nIndholdet i et udbudsmateriale kan være følgende:\nTegnings- og bilagsliste\nBeskrivelse af arbejdets gennemførelse\nPasning efter tilsåning\nNedenstående er et udpluk af de tilskudsmuligheder der findes. Listen er ikke komplet.\nTil gavn for friluftsliv og friluftsrelaterede projekter.\nGrønne områder og lokalt naturarbejde.\nDer forlanges medfinansiering typisk på 50 procent eller mere.\nFonden er til for at fremme og støtte byggeri og faciliteter inden for idræts- og kulturlivet.\n1. "Fonden" kan søges til projekter over 800.000 kr.\n2. "Klublokale og Værestedspuljen" kan søges til projekter over 100.000 kr.\nog under 800.000 kr.\nFonden tilbyder også rådgivning og vejledning. Fra fonden kan støttebeløbet variere en del, men der gives aldrig over 50 % og som oftest 10-33 % af de samlede projektudgifter. I Puljen kan man maksimalt få 100.000 kr. i støtte.\nLokale- og Anlægsfonden, Kanonbådsvej 12, 1437 Kbh K., tlf. 3283 0330, fax.\nF.L. Smidth & Co. A/S' Gavefond\nAt støtte humanitært arbejde og andre almennyttige formål, herunder uddannelse og forskning. Naturbevarende og miljømæssige initiativer og projekter. Desuden nationale og kulturelle formål.\nHumanitært arbejde og andre almennyttige formål\nNaturbevarende og miljømæssige initiativer og projekter\nNationale og kulturelle formål\nGennem oplysning og forskning at bevare eller nyskabe træplantninger, enkelttræer og buske, der er værdifulde miljømæssigt eller i botanisk, kulturhistorisk og æstetisk henseende.\nFonden yder f.eks. støtte i form af træer til plantning på friarealer. Fonden kan desuden medvirke med rådgivning ved projektering og anlæggelse.\nFonden for træer og miljø. Bentzonzvej 52, postboks 92, 2000 Frederiksberg.\nTlf. 38 11 32 05\nAt virke for samfundsgavnlige formål, særlig til støtte for dansk erhvervsliv.\nFremme af initiativer, der vurderes at kunne gavne samfund og/eller er erhvervsliv\nAnskaffelse af apparatur og udstyr til forskning\nProjekter til hjælp for dansk kultur, natur og miljø\nTuborgfondet, Gamle Carlsberg vej 10, 2500 Valby, Tlf. 33 27 29 00\nSkov- og Naturstyrelsen fordeler årets midler. Det sker på baggrund af indstillinger om projekter primært fra statsskovdistrikterne. Det er muligt at søge om tilskud fra naturforvaltningsmidler til større projekter.\nOmfanget af naturområder og skove skal øges, og alsidigheden i de eksisterende områder skal styrkes.\nat genoprette naturområder for at forbedre levemulighederne for det vilde dyre- og planteliv.\nat øge arealet af statsskove som et bidrag til en fordobling af Danmarks skovareal. (skovrejsning)\nat forbedre mulighederne for befolkningens friluftsliv.\nat bevare og pleje de landskabelige og kulturhistoriske værdier.\nSkov- og Naturstyrelsen, Haraldsgade 53, 2100 København Ø, tlf. 3947 2000.\nTilskud til etablering af mindre vandområder\nTilskud til etablering af mindre vådområder.\nMinimum 600 m2 landbrugsjord. Inden støtten kan søges kræves en landzonetilladelse.\nAnsøgningerne vil blive prioriteret efter forventet biologisk værdi vurderet ud fra arealoplysningerne, efter antallet af ansøgningerne i forhold til midler i puljen og efter den geografisk fordeling af projekterne.\nAfhængig af antallet af ansøgere og godkendte projekter vil tilskuddet være mellem 8.000,- og 12.000,- kr. pr. projekt.\nTilskud til etablering af større vandområder\nTilskud til etablering af større vådområder.\nTypisk på over 10 ha og ofte i et samarbejde mellem flere lodsejere. Støtten udgør et engangsbeløb til projektering og entreprisearbejde. Derefter støtte pr. ha. i 20 år.\nDirektoratet for Fødevare Erhverv, Nyropsgade 30, 1780 Kbh. V - Tlf. 3395\nDanmarks Idræts-Forbund giver normalt ikke direkte tilskud til idrætsforeninger.\nDer er dog nogle puljer og fonde samt rentefrit lån, der kan søges.\nDIF giver konsulentbistand og økonomisk støtte til foreninger, der starter minisport for børn mellem fem og ti år efter DIF's minisportmodel.\nDanmarks Idræts-Forbund yder kun rentefrit lån til nybyggeri, udvidelse, modernisering samt væsentlige reparationsarbejder og energibesparende foranstaltninger til klubhuse og lignende samt til faste anlæg af forskellig art. Lånet ydes kun mod eget specialforbunds garanti, bankgaranti eller kommunegaranti.\nPuljen har til formål at styrke lokale initiativer. Initiativer for børn og unge har første prioritet, men der gives også støtte til idrætssvage grupper. Der bliver lagt vægt på, at ansøgeren samarbejder med eksempelvis foreninger, institutioner, skoler og/ eller den kommunale forvaltning.\nDanmark Idræts-Forbund's uddannelsesfond:\nUddannelsesfonden er et tilbud om støtte til uddannelsesinteresserede personer inden for DIF's specialforbund og foreninger.\nMartha og Niels Nielsens Mindefond:\nDanmark Idræts-Forbund varetager administration og uddeling af legater for Martha og Niels Nielsens Mindefond. Fonden kan søges af medlemmer af en idrætsforening, der er medlem af et specialforbund i DIF. Aktive, trænere og ledere kan alle komme i betragtning, dog vil ansøgere inden for gymnastik og svømning nyde særlig bevågenhed på grund af stifternes tilknytning til disse idrætsgrene.\nDanmarks Idræts-Forbund, Økonomi og IT, Idrættens Hus, 2605 Brøndby\nAlle foreninger under Danmarks Idræts-Forbund, der tilbyder fritidsaktiviteter for børn og unge under 25 år, har ret til at få tilskud til lokaler og aktiviteter fra kommunen. Den enkelte kommunes folkeoplysningsudvalg administrerer loven og fastlægger de nærmere regler for, hvordan lokaler og penge fordeles blandt foreningerne i kommunen.\nHos kommunen, eksempelvis hos fritidskonsulenten, kan man få oplyst hvilke regler, der gælder for den pågældende kommune.\nTilskud til plantning af træer og buske i det åbne land til gavn for vilde dyr.\nStøtte til plantninger specielt for vildtet. Tilskuddet er på 80 procent af planteprisen.\nSkov- og Naturstyrelsen, Haraldsgade 53, 2100 København Ø, tlf. 3947 2000


Chokolademarengs – Opskrift på lækre, sprøde og chewy chokolademarengs. Disse marengskager med chokolade er så lækre og nemme at lave. Marengsen består af en helt almindelig marengsmasse, som vendes med smeltet mørk chokolade, så der dannes swirls i marengsen. Jeg har tilføjet havsalt til chokoladen, og det smager så lækkert med den søde marengs, den bitre og salt chokolade. Jeg bruger mørk chokolade 64 %, men en mørkere eller lysere chokolade kan også sagtens anvendes. Marengskagerne er perfekte at lave…


Empanadas - klassisk spansk tapa | Tapas opskrifter\nOpskriften rækker til ca 12 små empanadillas eller 1 stor empanada.\n10\tg\tGær\n4\tspsk\tSmør\n1\tdl\tVand (lunkent)\n1\tÆg (pisket til pensling)\n2\tMellemstore tomater (groft hakkede)\n1\tMellemstort løg (groft hakket)\n1\tRød peber (groft hakket)\n1\tGrøn peber (groft hakket)\n1\tdrys\tSalt og peber\n1. Udrør gæren i det lunkne vand.\n2. Tilsæt smør, salt og mel og ælt godt.\n3. Lad dejen hæve lunt og tildækket i en halv time.\n1. Varm olien i en medium stor stegepande.\n2. Tilsæt løg og hvidløg og steg ved medium høj varme i 2 minutter.\n3. Tilføj peber og tomater og skru lidt ned for varmen.\n4. Hvis du bruger fisk eller kød tilsættes det nu. Lad blandingen stege videre i ca. 15 minutter.\nSamling af Empanadas’erne:\n1. Forvarm ovnen til 200ºC.\n2. Rul dejen ud på en let melet overflade, så den er omkring 3 mm tyk.\n3. Skær dejen ud i 12 cirkler.\n4. Placer lidt af fylden på halvdelen af pladsen. Det skal ikke nå helt ud til kanterne.\n5. Pensel kanterne med lidt pisket æg og fold empanadas’erne på midten. Brug en gaffel til at trykke kanterne sammen.\n6. Placer dem på en bagepapirbeklædt bageplade og bag dem i cirka 15 minutter eller indtil de er gylden brune.\n7. Server dem frisk fra ovnen eller kolde dagen derpå. De egner sig også fint til nedfrysning.\nOpskriftstype:Tapas opskrifter Tags:Empanadas


De 10 bedste hoteltilbud i Sergiyev Posad - TripAdvisor\nBedste tilbud på hoteller i Sergiyev Posad, Sergiyevo-Posadsky District\nHoteltilbud i Sergiyev Posad\n45 ejendomme i Sergiyev Posad\nNr. 1 ud af 45 hoteller med bedste værdi for pengene i Sergiyev Posad\nNr. 2 ud af 45 hoteller med bedste værdi for pengene i Sergiyev Posad\nNr. 3 ud af 45 hoteller med bedste værdi for pengene i Sergiyev Posad\nNr. 4 ud af 45 hoteller med bedste værdi for pengene i Sergiyev Posad\nNr. 5 ud af 45 hoteller med bedste værdi for pengene i Sergiyev Posad\nNr. 6 ud af 45 hoteller med bedste værdi for pengene i Sergiyev Posad\nNr. 7 ud af 45 hoteller med bedste værdi for pengene i Sergiyev Posad\nNr. 8 ud af 45 hoteller med bedste værdi for pengene i Sergiyev Posad\nNr. 9 ud af 45 hoteller med bedste værdi for pengene i Sergiyev Posad\nNr. 10 ud af 45 hoteller med bedste værdi for pengene i Sergiyev Posad\nNr. 11 ud af 45 hoteller med bedste værdi for pengene i Sergiyev Posad\nNr. 12 ud af 45 hoteller med bedste værdi for pengene i Sergiyev Posad\nNr. 13 ud af 45 hoteller med bedste værdi for pengene i Sergiyev Posad\nAndre overnatningssteder i nærheden af Sergiyev Posad (17)\n34,8 km fra Sergiyev Posad\n36,4 km fra Sergiyev Posad\n38,3 km fra Sergiyev Posad\n5,4 km fra Sergiyev Posad\n10,2 km fra Sergiyev Posad\n37,0 km fra Sergiyev Posad\n38,7 km fra Sergiyev Posad\n39,9 km fra Sergiyev Posad\n41,9 km fra Sergiyev Posad\n44,0 km fra Sergiyev Posad\n45,7 km fra Sergiyev Posad\n45,9 km fra Sergiyev Posad\n46,6 km fra Sergiyev Posad\n47,8 km fra Sergiyev Posad


Ekstra Bladet - Hvordan tackler jeg en ægte fisk?\nJeg ender tit og ofte med at tabe, fordi jeg på ingen måde kan lave ordentlige reads, da han check-caller alt. Og jeg kan derfor heller ikke finde den ordentlige betsize til at få ham til at lægge sit backdoor-straight-draw ned eller calle med tredje par. Men hvordan plejer du at spille mod calling-stations (altså folk der på ingen måde har styr på poker)?\nHej GeIIner Nu skriver du, at du også gerne vil have hjælp med betstørrelsen, så han kan lægge sin bagdørs-strittræk ned. Du må have misforstået et eller andet, hvis du lige præcis vil bette så stort, at han smider den. Hvis du vil have en modstander til at smide det mildest talt marginale træk, hvad er det så, du gerne vil have, de kalder med? Siden det nu er sådan en gut, der kalder ekstremt løst, du spiller imod, ville det jo være galimatias ikke at gøre det dyrere for ham at kalde, når du har ramt noget. Når vi nu ved, at han langt ofte kalder. Så gør det dyrere for ham, når du har ramt. Bet mindre eller check når du er på træk og bluff aldrig på flop eller turn. Selvfølgelig skal du så også sørge for at mikse det op, for ellers kan min mormor jo finde en rød linje i dit spil.\nSe også: Hjælp, jeg kan helt seriøst være en idiot! Hav ekstra stor respekt fra check-raises, for hvis vi nu er ude i en farlig generalisering, så plejer de her 'calling stations' ikke kun at være ekstremt løse når de kalder, men være til den strammere side, når de selv better. Hvilket også er grunden til, at du skal passe på ikke at brænde nallerne ved at kalde dem for let.´ Good luck Theo\nHvor er de fleste fisk?\nEr det normalt at slowrolle?\nHvordan tackler jeg Sunday Storm?