De Nye Seniorer rykker i vægtene - PDF\nDe Nye Seniorer rykker i vægtene\nDownload "De Nye Seniorer rykker i vægtene"\n1 De Nye Seniorer rykker i vægtene Det er ikke til at se det, hvis man ikke lige ved det: En stor del af de over danskere, der dyrker fitnesstræning, har for længst passeret de 50 år. Naturligt nok eftersom aldersgruppen årige er den største i Danmark 2017; de kommende års nye seniorer. Folketallet i Danmark har rundet de 5,75 millioner. Heraf udgør de 0-19 årige 22,8 %, de årige 52,2 % og de 60+ årige 25,0 %. Antallet af ældre over 65 år i Danmark har allerede rundet en million, og denne gruppe vil i de kommende år være en af de hurtigst voksende befolkningsgrupper. I 2040 vil 25 % af Danmarks være over 65 år. Mange vil være at finde i fitnesscentre. En femtedel af fitnesskunderne er ældre, det vil sige over betalende ældre. En kundegruppe, der repræsenterer omkring 33 pct. af befolkningen, men sidder på omkring 75 pct. af den private formue. En interessant målgruppe for udbydere i fitness og wellness industrien. Alligevel gør fitnesscentre og trænere stadigvæk for lidt for at imødekomme disse kunder. En kop kaffe, en avis og et standard ældrehold er ikke længere nok. Størstedelen af forbrugere over 50 år føler ikke, at virksomhedernes produkter eller kommunikation er rettet mod dem (pej gruppen). Skal fitnesscentre og trænere gøre det bedre, skal der skrues ned for den generelle ungdomsfokusering og op for bedre service og individualiseret træning. Den klassiske model med samme (senior) tilbud for alle over 50 er passé.\n2 Alder er et vidt begreb Ifølge Verdenssundhedsorganisation WHO, er man ældre, når man er 65 år, og gammel, når man er 80 år og der over. I Danmark betegnes de årige som unge ældre og de over 75-årige som ældre ældre. Senior dækker ældre over 60 år, mens nu regnes som middelaldrende før gjaldt den betegnelse for årige. Alderen 80 år er sat som en statistisk skillelinje, fordi kroppens reserver ved 80 årsalderen typisk er mere end halveret, samtidig med at risikoen for aldersbetinget sygdom øges ekstra hurtigt. Der er dog stigende evidens for, at ældre, der har været livslangt aktive, har væsentligt bedre reserver end det. Uanset om fitnesskunderne, aktive eller potentielle, er unge eller ældre, bør centerledere og trænere tilbyde træning og services rettet mod den funktionelle eller biologiske alder i højere grad end den kronologiske alder. Opfattet alder; egen oplevet alder, måske den kronologiske Kronologisk alder er alderen ifølge dåbsattesten Biologisk, fysisk, alder; hvor godt kroppen har det kan hænge sammen med: Træningsalder; antal år med træning regelmæssigt 2-3 x/uge Psykologisk, mental, alder, hvor gammel den enkelte føler sig Social alder; hænger sammen hvor gammel ens omgangskreds er Et faktum er, at især yngre ældre takker nej til hold med etiketten ældre eller senior, så ved navngivning af holdtræning til det modne publikum skal det måske i stedet tillægsord som soft, sundhed, for alle eller lignende? Flere steder har problemet løst sig selv; seniorer deltager på de bestående hold fx spinning på lige fod med unge og yngre voksne.\n3 Årets trends og ældretræning Årets internationale trendliste fra American College of Sports Medicine, ACSM Top 20 Fitness Træningstendenser 2017, har igen Fitnessprogrammer for ældre på listen. I år på plads nr. 11., de to seneste år på plads nr. 8. At træning for det segment ikke ligger højere i år skyldes primært, at der skulle være plads til andre nye aktiviteter, der også aktuelle for målgruppen: Årets nyhed, Exercise is Medicine (motion som medicin), på 7. pladsen, er særligt relevant. Efterhånden som man kommer op i årene, rammes kroppen ofte af slid og en eller flere af de store folkesygdomme, bl.a. muskel-skelet problemer, osteoporose (knogleskørhed), diabetes type 2 og KOL. Det betyder, at det er relevant for trænende og trænere at kende lidt til folkesygdommene og overordnede retningslinjer i forbindelse med motion. Årets eneste anden nyhed, på 6. pladsen, holdtræning reelt en gammel nyhed er også aktuel, fordi holdtræning generelt øger vedholdenhed. Og senior hold er meget populære, når træningen designes rigtigt: Med den rigtige musik og de rigtige øvelser og pædagogiske metoder. På 5. pladsen finder man styrketræning, der ligger stabilt på listen og som har vist sig at være et af de mest effektive midler til anti-aging eller rettere well-aging. Forskningen dokumenterer igen og igen den tunge trænings positive effekter. Alligevel har budskaberne ikke helt fæstnet sig i bevidstheden hos alle kunder og slet ikke hos ikke-kunderne: Der ligger en opgave i at sprede de gode nyheder.\n4 På 8. pladsen finder man yoga, der ligesom styrketræning er et hit for både mænd og kvinde. Der er mange forskellige former, også blidere former, der er velegnet for ældre. Komplet træning for seniorer bør indeholde en eller anden form for aktiviteter som forbedrer eller vedligeholder bevægeligheden ud over yoga er strækhold også en mulighed smidighed og foam rollers er på listen (20.). Faktisk er de fleste af listens øvrige trends relevante i seniorprogrammer: Udendørs aktiviteter, nu på 13. pladsen, er en voksende trend. Ifølge rapporten Fremtidens senioridræt Mellem ironman og stolemotion (Idan, 2013), dyrker seniorer gerne udendørs aktivitet i naturområder og på veje, fortove, gang- og løbestier. Det er klart anbefalet: Frisk luft, varierede sanseoplevelser, der løfter humøret, og grønne omgivelser fungerer alt sammen som natur på recept. Andre trends er wearables, fittrackere seniorer kan også være gadget freaks og apps (1. og 17.), kropsvægttræning (2.), personlig træning en-til-en og for små hold (9. og 14.), circuit træning (19.) samt træning og vægttab (10.). Det sidste er særligt aktuelt: En ny forskningsrapport fra DTU (2017) Kostvaner, sundhedsadfærd og vægtstatus blandt årige og årige danskere konkluderer, at den mest omfattende problematik blandt årige er forebyggelse af overvægt fremfor behandling af undervægt især blandt mænd med en kortere uddannelse, der bor alene. Det indikerer, at der kan være behov for Rigtige Mænd grupper og bootcamp forløb for ældre M/K: træning, øvelser og foredrag med information om livsstil og sund kost på nemme måder.\n5 En værdifuld målgruppe ACSM anbefaler i deres trendanalyse, at professionelle i fitness og wellness sektoren udnytter det voksende marked af ældre, pensionerede voksne, ved at tilbyde aldersrelateret træning for dette tidligere ignorerede segment af befolkningen, som syner sundere end andre generationer. Forsker cand.scient. Lis Puggaard, ekspert i seniortræning, mener at man kan inddele senioridræt ud fra følgende forudsætninger: Inaktive eller stillesiddende, motionist eller elite. De to sidstnævnte grupper, de meget aktive ældre, kan tilbydes mere intensiv træning inklusive holdidræt, tungere styrketræning og endda, når det er passende, HIIT, høj-intensiv intervaltræning, som er nummer 3 på ACSM trendlisten. Selv de svage, næsten inaktive ældre, kan forbedre balancen og evnen til at udføre dagligdags aktiviteter med den rigtige træning; funktionel fitness er aktuelt nummer 12 på trendlisten og betegnes af ACSM som aktiviteter især for ældre. ACSM specificerer, at Sundheds- og fitnessprofessionelle bør overveje at udvikle fitnessprogrammer for personer i pensionsalderen og udfylde de tidspunkter på dagen, hvor fitnesscentrene bruges for lidt, typisk fra 9-11 og Det gælder i USA, men er også relevant i Danmark, hvor tidspunktet ligeledes er meget stille, fordi man ikke som i USA fokuserer på frokost fitness. Ifølge ACSM gælder det ydermere, at fitnesscentrene bør satse mere på de ældre, fordi mange pensionerede har ikke alene flere penge til rådighed, de har også\n6 tendens til at bruge dem fornuftigt [underforstået på motion] og har måske også mere tid til at deltage i et træningsprogram. At ældre har mere tid til træning bekræftes af Idrættens Analyseinstituts seneste undersøgelse af motionsvaner, Danskernes Motions- og Sportsvaner I rapporten konstateres det, at der fortsat er tendens til fremgang i de ældste aldersgrupper. Samlet set er de årige blandt de mest aktive og mere aktive end de årige. Sansemarketing for seniorer Op i alderen ændrer alle fem sanser sig, både duftesans, smagssans, syn, hørelse, og følesans; de sidste tre har udtalt betydning i forbindelse med fitnesstræning; salgsog serviceorienterede ledere og trænere forstår at tage højde for de problemer, der kan være og tilpasse ydelserne til behovet. Syn Synet forringes med alderen og hos mange allerede i års alderen. Øjets linse stivner, så evnen til at fokusere på genstande tæt på aftager, ligesom øjets lysfølsomhed også aftager med alderen. Når synet bliver dårligere påvirkes balancen og at orientere sig bliver vanskeligere; det resulterer i usikkerhed og måske ulyst til at bevæge sig ud (og ind i fitnesscentre). Tilstrækkelig belysning og tydelig skiltning inde og ude skaber tryghed. Programmer og informationsark bør være med stor og tydelig skrift som kan læses også hvis læsebrillerne momentant er lagt på hylden, hvilket de jævnligt er i træningscenteret.\n7 Hørelse Med alderen oplever mange forringet hørelse på grund af (aldersbetinget) slitage på sansehårene i det indre øre (sneglen) eller støjskader. Næsten halvdelen af sansehårcellerne i øret er tabt omkring pensionsalderen. Høretab er et relativt stort handicap: Med nedsat hørelse bliver det sværere at høre høje lyde og identificere og skelne lyde og lokalisere lydkilder. Desuden rammes samspillet mellem øret og nervesystemet, så det bliver vanskeligere at høre og forstå, når der er baggrundsstøj som eksempelvis i et fitnesscenter. Ledere og trænere bør undgå eller reducere unødig støj (og sikre en fornuftig musikvolumen) og sørge for direkte, tydelig tale, der letter kommunikation. Følesansen Følesansen opfattes gennem huden på hele kroppen. I huden findes en række forskellige receptorer, der reagerer på påvirkninger som temperatur, tryk og berøring, smerte samt opfattelsen af kroppen og kropsdelenes placering i rummet. Følesansen nedsættes med alderen og ældre kan opleve føleproblemer i hænder og fingre, hvilket i kombination med ledsygdomme kan gøre det sværere at udføre finmotoriske aktiviteter i hverdagen. Når man bliver ved med at udføre mangfoldige bevægelser, træner man både følesansen og motoriske evner og sanserne skal hele tiden bruges og stimuleres for at fungere optimalt. Heldigvis er kropslig aktivitet som motion i sig selv gavnligt for sanseapparatet. Trænere kan udvide sanseoplevelserne med 1) redskaber som luftpuder, bolde, ruller og sække i forskellige former og materialer, skum, gummi, plastik, 2) makkerøvelser med klap, hold eller støtte og 3) anbefaling af kolde og varme bade (sauna og dampbad) og massage.\n8 Balance og stabilitet Ud over de fem exteroceptive sanser, som registrerer tilstande i omverdenen, er der de interoceptive sanser som registrerer ændringer inde i kroppen selv: Balance- eller ligevægtssansen, den vestibulære sans, og stillings- og bevægelsessansen, den kinæstetiske sans. Sammen med syn, hørelse og følesans er de sanser afgørende for kroppens evne til at bevæge sig og til at stå stille og holde balancen. Aldringsprocessen påvirker bevægelsessanserne og følesansen (taktilsansen), som mister en del af evnen til at modtage og sende impulser. Derved reagerer kroppen langsommere og det bliver sværere at holde balancen. Eftersom fald kan have alvorlige konsekvenser som knoglebrud og indlæggelse, er det væsentligt at forebygge fald via daglig fysisk aktivitet og målrettet træning som styrker muskler, knogler og balance for eksempel squat, step op, trappegang og forskelligartede balanceøvelser på et og to ben. CITAT Selvom de fysiske kapaciteter reduceres en anelse, så skyldes ingen sygdomme alderen i sig selv, men at man igennem et langt liv udsættes for flere og flere skadelige påvirkninger. Henning Kirk, dr. med., forfatter (Når kroppen ældes) Senior fitness før og nu Ved udformningen af seniortræning kan man som udgangspunkt gå ud fra de internationale og de danske anbefalinger: Tage afsæt i det man ved; den tilgængelige forskning på området. Dernæst efter afprøvning eller formel testning\n9 tilpasses programmerne og øvelserne til individuelle behov og ønsker. Over tid kan træningen progredieres i takt med at helbred og form forbedres. We do not stop exercising because we grow old, we grow old because we stop exercising. Dr. Kenneth Cooper, Cooper Institute. Ligesom for yngre bør (grund)træningen være allround og sigte mod funktion; forbedret præstationsevne i hverdag og idræt via forbedring af kondition, motorik og bevægelighed samt muskelstyrke og knoglestyrke. Det sidste er vigtigt. Tidligere omfattede megen ældremotion skånsom motion bl.a. hyggesvømning, motionscykling og maskintræning. Selvom det giver en vis motion, bliver knoglerne ikke styrket (særligt). Knoglerne styrkes bedst med gang, stavgang, løb, dans, sjipning samt tungere træning med frie vægte. Effektiv knoglemotion efter optræning er dynamisk, kort, hårdt og uvant og omfatter hop fx 3 x 10 hop tre gange om ugen; det kan øge knogletætheden. BOX Knoglerne er levende væv og livet igennem opbygges og nedbrydes knoglevævet. I års alderen har man den maksimale knoglemasse. Fra års alderen sker der et knogletab på 0,5-1 % om året. Når kalkindholdet mindskes, falder skelettet lidt sammen, hvilket resulterer i at kropshøjden bliver lidt mindre med alderen. Mindre kalkindhold betyder, at knoglerne bliver skøre, osteoporose, hvorved risikoen for knoglebrud i forbindelse med fald stiger. Osteoporose forekommer i Danmark hos ca. 40 % af alle kvinder og ca. 20% af alle mænd over 50 år. For kvinder stiger tallet fra ca. 10 % i alderen år til ca. 90 % i\n10 alderen over 95 år. De tilsvarende tal for mænd er 7% og 64%. Ryghvirvler, håndled, lårhalsben og overarme er de hyppigst udsatte knogler. Kondition for hjerne og hjerte En tilstrækkelig iltoptagelse, kondition, er afgørende for udholdenhed og funktionsevne i hverdagen. Desto bedre kondition, desto mere kan man klare uden at blive forpustet. Hos ældre, der ikke træner regelmæssigt, ses typisk et fald i konditionen på omkring 30 % fra års alderen, og helt op til 50 % ved 80-års alderen. Faldet i kondition skyldes ændringer både i lunger, hjerte og kredsløb med stigende alder; iltoptagelsen falder grundet af mindre elasticitet i vævene og forkalkning. Forskningen tyder på, at det især er ændringer i det perifere kredsløb, der er ansvarlig for, at konditionen forringes med alderen. Flere studier viser, at ældre kan opnå effekt af konditionstræning, og med stort set samme effekt som hos yngre, % øgning af maksimal iltoptagelse. Konditionen kan forbedres med alle former for kredsløbstræning inde og ude, individuelt eller på hold og jo lavere udgangspunkt, jo større effekt kan der opnås ved træning. Træningen tilpasses udgangsniveauet, hvilket betyder, at ældre måske skal starte med kortere tid end de typisk anbefalede minutter og med lavere intensitet end de normale 60 % af maksimalpuls moderat anstrengende. Træningsintensitet har stor betydning for effekten: Der opnås betydelig mindre effekt af kredsløbstræning med lav intensitet sammenlignet med træning med højere intensitet. Det betyder, at også ældre efter grundtræning bør træne\n11 intensivt fx intervaltræning mindst et par gange om ugen. Naturligvis ud over minimumsanbefalingerne på 30 minutters moderat fysisk aktivitet om dagen. Styrke for senior power Muskeltræning kan sigte på udholdende styrke, maksimal styrke eller almen styrke, lidt af begge dele, et middel antal gentagelser, 8-12 gentagelser, gerne tungt. I de senere år har det vist sig, at eksplosiv muskelstyrke er vigtigt også for ældre i forbindelse med udførelse af daglige aktiviteter og hvis man er ved at falde og hurtigt skal genvinde balancen. Eksplosiv skal forstås som tungt og så hurtigt som muligt for målgruppen. I praksis bør træningen gradvist over tid blive tungere. Anbefalet træningsmængde er 8-10 øvelser, 1 sæt for ældre eller 2-4 for sæt for voksne [og ældre] a repetitioner, 2-3 gange om ugen. Men selv en enkelt gang om ugen hjælper og kan vedligeholde styrken. Forskning inden for styrketræning har vist, at en 70-årig styrketrænet mand kan bevare større muskelstyrke end en 35-årig inaktiv mand! Musklernes styrke falder med ca. 1,5 % pr. år mellem 30 og 80 år. Muskel power (kraft og hastighed) falder i samme periode med 3,5 % pr. år, hvilket dels skyldes sarkopeni, aldersrelateret fald i muskelmasse og forringet ledningsevne på grund af færre motoriske enheder. Nedgangen ses især fra 60-års alderen, med et hurtigere fald fra omkring 85-års alderen. For raske årige er den maksimale muskelstyrke faldet med % i forhold til yngre. Efter 80-års alderen kan faldet være på 50 % eller mere. Der er dog tiltagende evidens for, at livslangt aktive ældre har bedre reserver end\n12 det, har større fysisk kapital end førhen, og oplever derfor kun mindre begrænsning i fysisk funktionsevne. Koordination for sjov og for alvor Med alderen øges reaktionstiden og balancen bliver dårligere blandt andet på grund af ændringer i centralnervesystemet og det perifere nervesystem. Det betyder, at der er en øget risiko for fald. Derfor er faldforebyggelse er essentielt i seniortræning. Anbefalingerne for koordinationstræning (inklusive balancer) er stadig vage: Over 2-3 dage per uge og over minutter kan være nødvendigt (ACSM, 2011). Selv kortvarig motoriktræning har dog en effekt. Foruden styrketræning kan træningen omfatte balanceøvelser på et og to ben, på alle fire eller tre på fast og senere også ustabilt underlag, dynamiske balancer som i drejninger dans er en eminent motionsform som både træner kondition, koordination, rytme, timing og balance og for øvede eventuelt pertubationsøvelser; balancer med udefrakommende forstyrrelser som eksempelvis en makker der puffer eller prikker. Strækøvelser ikke kun for hyggens skyld Leddenes bevægelighed afhænger af, hvor meget muskler, sener og led kan bevæges og strækkes. I musklerne og omkring sener og led er der bindevæv, som påvirker kraftoverførelsen fra muskelfibre til sener og dermed musklens funktion. Med alderen reduceres bevægeligheden, bl.a. på grund af forandringer i bindevævet, som bliver stivere og mindre elastisk. Samtidig stiger mængden af bindevæv, hvilket resulterer i yderligere stivhed. Bevægeligheden er dog afhængig af, hvor meget kroppen bruges, hvor ofte og\n13 hvordan muskler, sener og led udstrækkes. Use it or lose it : Bruges et led ikke fuldt ud og regelmæssigt, mindskes bevægeligheden. Inaktivitet og ensidige bevægelser forværrer aldersbetinget stivhed. Heldigvis kan man bevare en normal bevægelighed hele livet via fx strækøvelser, eller mobility træning, 2 gange om ugen a 10 minutter ad gangen for de store muskelgrupper sekunder for hver. Og mere er bedre. Hjernefitness hitter For ældre er det at bevare de kognitive funktioner en topprioritet: Mange frygter hukommelsestab, demens og andre alderssygdomme, der påvirker øverste etage. Derfor bør senior fitness fokusere på hjernen og gode fysiologiske betingelser for den: Hjerte og kredsløb er afgørende for hjernens kapacitet og kognitive funktioner sammen med styrketræning. Ved at stimulere hjernen med varierede og nye aktiviteter og ved at forebygge sygdomme, der kan påvirke hjernen, desto bedre kan hjernens kapacitet og funktion bevares. Alsidig fysisk og psykisk aktivitet fremmer udvikling og forbedring af de netværk, der blandt andet er vigtige for de kognitive funktioner, dvs. opmærksomhed, indlæring og hukommelse, tænkning samt udførelse af bevægelse. I starten er det fordelagtigt med repetition og genkendelige aktiviteter, men over tid anbefales nye øvelser. DGI har udviklet Smart træning, hvor man fx samtidig med (bold) øvelser skal huske holdkammeraters navne eller den lille tabel. Hvis man bare to gange 5-10 minutter hver dag gør noget helt andet, end det man plejer, er det sundt for din hjerne ( ). Det kan være at meditere, som påvirker dit ubevidste nervesystem i hjernen, eller at cykle en anden vej hjem fra arbejde, sætte dig ind i et mødelokale og lukke øjnene og smække benene på bordet, eller beslutte\n14 dig for at i dag vil jeg tale med nogle af de mennesker, jeg kører i bus med til og fra arbejde, og som jeg ellers aldrig taler med. ( ). Det handler om at se lidt anderledes på tingene og skubbe sig selv ud af den komfortzone, som de fleste har det bedst med. Hvem siger, at man skal løbe den samme tur hver dag hvorfor ikke løbe den anden vej. Eller læse en bog bagfra osv. Hjerneforsker Troels Wesenbjerg Kjær, forfatter til Hjernestarter (DR Lev Nu) Barrierer og motivationsfaktorer Senior motivationsfaktorer? Ligesom yngre motiveres ældre af forskellige ting: Viden, sanseoplevelser eller at producere, udføre eller opnå noget. Træneren må lytte sig frem til det, der generelt motiverer og overføre det til træningen. Og træningens utallige kvaliteter skal sælges. Det er ikke nok at træneren ved det; der skal sættes slagord på: Blandt andet styrketræningens potentiale i forbindelse med forbedring af hjernen, funktionsevne i hverdagen, forebyggelse af fald og forbedring af præstationen i idræt som tennis, badminton, golf med mere. Senior barrierer? De mest aktive har få barrierer og er klar til nye udfordringer, mens de knapt så aktive og nye i fitnessmiljøet kan føle sig usikre. Derfor handler begyndertræning for ældre i første omgang om at informere og motivere. Træningsmiljøet skal opleves som trygt, lettilgængeligt og sikkert. Ældres motionsbarrierer omfatter: Manglende tid, manglende lyst til motion, frygt for ikke at kunne lave øvelserne eller at træningen er for hård, frygt for at være i for dårlig form eller at træningen gør ondt, skader eller forværrer sygdom. Trænere bør derfor især i starten holde igen med komplicerede træningsmetoder, avancerede redskaber og den store programpakke og i stedet lancere nem, kortvarig træning og rigelig positive psykologi.\n15 Senior fitness der sælger Fitness for seniorer bør baseres på at forbedre sundheden fysisk såvel som mentalt med sundhedsfremmende og sygdomsforebyggende øvelser, der på samme tid fremmer kognitiv funktion, succesoplevelser og motivation. Ligeledes er sociale fællesskaber og muligheden for nye netværker af stor betydning og bør i videst mulige omfang aktivt promoveres og støttes. Sidst men ikke mindst: Man bliver aldrig for gammel til at lege. Eller rettere, fordi ikke alle ældre er lige klar til regulær leg, de fleste både de individualistiske og de fællesskabsorienterede seniorkunder glædes og motiveres af interessante, legende og overraskende elementer ikke bare med inspiration fra gamle lege og idræt, men også fra film-, underholdnings- og gaming-verdenen. Tænk seniortræning anderledes. WHO anbefalinger for Fysisk Aktivitet for Voksne over 65 år Bør udføre mindst 150 minutters moderat intensiv fysisk aktivitet i løbet af ugen, eller mindst 75 minutters høj-intensiv fysisk aktivitet i løbet af ugen eller en tilsvarende kombination af moderat- og høj-intensiv aktivitet. For yderligere sundhedseffekter, bør man øge moderat-intensiv fysisk aktivitet til 300 minutter per uge, eller tilsvarende. De med dårlig mobilitet, bevægelighed, bør udføre fysisk aktivitet der forbedrer balancen og forebygger fald, tre eller flere dage om ugen. Muskel-styrkende aktiviteter for de store muskelgrupper bør udføres to eller flere dage om ugen.\n16 Intensiteten for forskellige former for fysisk aktivitet varierer blandt mennesker. For at have en positiv effekt på kardiorespiratorisk (hjerte-åndedræt) sundhed, bør al aktivitet udføres i mindst 10 minutter ad gangen. Sundhedsstyrelsens anbefalinger om fysisk aktivitet til ældre over 65 år (2016) Vær fysisk aktiv mindst 30 minutter om dagen. Aktiviteten skal være med moderat intensitet og ligge ud over almindelige kortvarige dagligdags aktiviteter. Hvis de 30 minutter deles op, skal aktiviteten vare mindst 10 minutter. Almindelige kortvarige dagligdags aktiviteter er de aktiviteter man hyppigt udfører i dagligdagen af kort varighed (under 10 minutter) uanset intensitet. Mindst 2 gange om ugen skal der indgå aktiviteter af mindst 20 minutters varighed, som vedligeholder eller øger konditionen og muskel- og knoglestyrken. Lav udstrækningsøvelser mindst 2 gange om ugen af mindst 10 minutters varighed for at vedligeholde eller øge kroppens bevægelighed. Udfør desuden regelmæssigt øvelser for at vedligeholde eller øge balanceevnen. Fysisk aktivitet ud over det anbefalede medfører yderligere sundhedsfordele. Sundhedsstyrelsen uddyber hvorfor man bør lave smidigheds- og balanceøvelser: Øvelser, der vedligeholder eller øger kroppens smidighed og balanceevne er for at opretholde evnen til at klare dagligdagsfunktioner og for at reducere risikoen for fald eller andre skader i hverdagen. Har den ældre en diagnose, hvor fysisk aktivitet er en del af behandlingen, bør vedkommende være fysisk aktiv på en måde og i et omfang, der er effektivt i forhold til diagnosen og samtidig tager hensyn til éns mobilitet. Almindelige kortvarige dagligdags aktiviteter defineres i denne sammenhæng som de aktiviteter, man hyppigt udfører i dagligdagen af kort varighed (under ti minutter) uanset deres intensitet.


• Køb Fodpumper til cykler online [Se bedste tilbud]\nFirmaer på nettet med fodpumper til cykler\nCykelpartner.dk er nu iblandt de største internet butikker der sælger cykler og tilbehør. Deres udvalg består af på den anden side af 11000 varer fra flere brands. Virksomhedens Trustpilot-score på 9,6 af 10 tilkendegiver god kundeloyalitet. Ratingen er baseret på 24460 bedømmelser, hvoraf 22028 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 41558 mennesker fans af Cykelpartner.dk, og herpå har de modtaget 396 ratings med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,5 af 5, som også er temmelig flot.\nCykler.dk er nu imellem de største internet selskaber med cykler og tilbehør. Forretningens sortiment indeholder omkring 3000 varer fra forskellige mærker. Netbutikkens Trustpilot-rating på 9,3 af 10 er et udtryk for god kundetilfredshed. Scoren er baseret på 2505 bedømmelser, hvoraf 1901 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 2863 brugere tilhængere af Cykler.dk, og herpå har virksomheden modtaget 49 evalueringer med en middel rating på 4,7 af 5, som ligeledes er temmelig godt.\nPedalatleten.dk er nu en af de største online butikker der sælger cykler og tilbehør. Deres udvalg indeholder i omegn af 2000 produkter fra en række mærker. Firmaets Trustpilot-rating på 8,1 af 10 er et udtryk for enorm kundetilfredshed. Tallet er baseret på 175 bedømmelser, hvoraf 114 af disse giver topkarakter. På Facebook er 392 mennesker tilhængere af Pedalatleten.dk, og her har firmaet modtaget 12 evalueringer med en middel vurdering på 4,5 ud af 5, hvilket tillige er virkelig beundringsværdig.\nCykelexperten.dk er i dag en af de største webshops inden for cykler og tilbehør. Webbutikkens sortiment indbefatter i omegn af 4000 varer fra en række producenter. Deres Trustpilot-vurdering på 9,1 af 10 røber utrolig kundeloyalitet. Scoren er baseret på 1560 bedømmelser, hvoraf 1174 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 14379 brugere tilhængere af Cykelexperten.dk, og herpå har virksomheden modtaget 100 evalueringer med en middel rating på 4,1 ud af 5, hvilket ligeså er super overlegent.\nFribikeshop.dk er nu iblandt de største e-butikker der sælger cykler og tilbehør. Webshoppens udvalg rummer opimod 5000 produkter fra flere brands. Netshoppens Trustpilot-score på 8 ud af 10 er et udtryk for stærk tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 1740 bedømmelser, hvoraf 1184 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 35097 brugere fans af Fribikeshop.dk, og herpå har forretningen modtaget 72 ratings med en middel rating på 4,2 af 5, som ligeså er ret så godt.\nFodpumper til cykler handles på nettet\nEn hel del internet webshops frembyder til alt held et bredt udvalg af fragttyper. En af de mest moderne er nu om stunder at få leveret til en pakkeshop, hvor det er meget fleksibelt at kunne hente de nyindkøbte produkter når det passer dig. Fragtmetoden er jo super nem, og typisk også den mindst kostelige slags levering.\nDu kunne også forsøge at få pakken leveret til dit hus eller til adressen hvor du arbejder. Metoden viser sig til tider lidt mere omkostningsfuld, men derudover temmelig ligetil. Den mest betalelige løsning af fodpumper til cykler vil dog altid vise sig at være selv at hente pakken, som dog er betinget af at du fysisk befinder dig nærved fodpumper til cykler internet webshoppens hjemsted.\nFragttiden kan være ualmindeligt central forudsat man har brug for din ordre fluks, og herved er det rimelig relevant at du gransker tidshorisonten for levering på den respektive vare.\nDe fleste fodpumper til cykler internet forhandlere garanterer levering på næstkommende hverdag på mange varenumre, men vær obs på at det regnes ud fra at ordren laves før et bestemt klokkeslæt, så de garanteret kan nå at få fodpumper til cykler ekspederet forinden pakkemedarbejderne får fri.\nEnkelte e-forhandlere frembyder fragt uden betaling, men typisk er det forudsat at der erhverves for en konkret pris. Som alternativ må du overveje den mest prisbevidste mulighed for fragt, som gerne – uanset om du er nær Fredericia, Middelfart eller Hundested – vil blive at få dem til at køre varerne til et udleveringssted.\nDet har vist sig at være vældig ukompliceret for alle og enhver at finde information om priser på fodpumper til cykler på diverse netbutikker, og ergo har mange internet virksomheder ikke kunne lade være med at stampe salgsværdien på mange af deres produkter – til drenge og piger, og samtidig til kvinder og mænd – markant, og endda nogle gange love levering uden omkostninger.\nTil gengæld kan det imidlertid vise sig tiden værd at sammenligne diverse internet outlets efter fodpumper til cykler udsalg før du bestiller, således at man er usvigeligt sikker på at opnå den bedste pris.\nDu må bare være så påpasselig, at ifald en shop markedsfører fodpumper til cykler for en pris der anses for helt ekstremt gunstig, så burde det undertiden være en indikation på en snydagtig internet virksomhed. Kortbetalinger er i hvert fald en del af en regel, hvilket værner dig som køber overfor uoprigtige online forretninger.\nVi tilråder shopping med kort eller MobilePay. Alternativt bør du overveje en afdragsløsning som eksempelvis ViaBill, når du agter at afdrage beløbet over en længere periode.\nInden nogen køber fodpumper til cykler i en internet webshop burde de utvivlsomt gennemlæse e-shoppens vilkår, dog er det gerne ikke særlig morsomt.\nEt alternativt forslag kan derfor være at bemærke hvorvidt internet butikken er e-mærke tilsluttet, grundet at det bør være et signal om at e-forretningen accepterer de officielle danske regler, udover at e-shoppen nu og da ses til af sagkyndige som har den nødvendige knowhow om vilkårene. Dette er desuden en god anledning til at blive hjulpet, såfremt du får vanskeligheder i forbindelse med din bestilling.\nTilsvarende er det klogt at man er obs på de mest essentielle bestemmelser der har betydning for handlen, for eksempel hvilken byttepolitik på fodpumper til cykler virksomheden tilbyder. Derfor er det tilmed essesentielt, at man altid opbevarer ens ordremail, så man i fremtiden vil kunne dokumentere sin bestilling, hvad end man skal købe en gave til en dame eller herre.\nTrustpilot bringer dig relativt fortræffelige muligheder for at verificere mange forhenværende køberes betragtninger og på grund af dette kan det anbefales, at du studerer internet shoppens fodpumper til cykler vurderinger forinden du bestiller.\nFacebook bringer dig ligeledes nogenlunde passelige chancer for at få kendskab til internet virksomhedens troværdighed. Desuden ser vi en del e-forhandlere som gør det muligt at nedfælde en bedømmelse af købsoplevelsen, som ligeledes må anvendes til at bedømme tidligere kunders oplevelser.\nVores website finansieres af annoncer. Vi har tætte samarbejder med mange online forhandlere og formidler virksomhedernes tilbud, og tager imod godtgørelse ifald en bruger fra vores side foretager en ordre.\nVejledning angående fodpumper til cykler og internet butikker ajourføres ofte, men der tages ikke ansvar for modifikationer der muligvis er lavet siden vi sidste gang opdaterede de anvendte informationer.


Barn af KZ-forældre arrangerer koncert for flygtningebørn | TV 2 Lorry\nBarn af KZ-forældre arrangerer koncert for flygtningebørn\nRené Meyrowitsch´s forældre sad i KZ-lejren Theresienstadt. Nu arrangerer han støttekoncert for flygtningebørn, der kommer alene til Danmark\n05. maj 2016, kl. 09:15\nBenjamin Koppel skal spille. Det samme skal Alberte Winding, Cæcilie Nordby og Jacob Binzer. Det gør de ved en støttekoncert i Hvidovre, hvor overskuddet skal gå til at hælpe flygtningebørn, der kommer uledsaget til Danmark. Blandt andet skal børnene have mulighed for at komme på sommerferie. Manden bag projektet er 70-årige René Meyrowitsch fra Albertslund.\n-Min familie er jødisk. Og under 2. Verdenskrig blev mine forældre og min bror sendt i koncentrationslejren Theresienstadt. De overlevede og kom hjem lidt før krigens slutning med hjælp fra danske og svenske frivillige. Jeg blev vist selv undfanget i lejren, og nu synes jeg, det er min tur til at gøre noget for de flygtningebørn, der sidder i lejre rundt om i Danmark, fortæller René Meyrowitsch til TV 2 Lorry.\nCæcilie Nordby er en af de musikere, der kommer til at stå på scenen\nRené Meyrowitsch har tidligere mødt musikeren Benjamin Koppel, og ham kontaktede han, da han fik ideen om at arrangere en støttekoncert. Koppel var straks med på ideen, og nu har de fået samlet et hold af musikere og sangere, som vil stå på scenen i Hvidovre Medborgerhus den 23. maj klokken 19.30.\n-Jeg synes, der er en linje fra min egen barndom og til de her børn og unge. De børn, der kommer hertil fra krig og rædsler har mange traumer. Jeg synes, det er vigtigt, at de får nogle oplevelser. Så pengene skal for eksempel bruges til, at de kan komme på feriekoloni, siger René Meyrowitsch.\nAntallet af børn, der kommer uledsaget til Danmark er i vækst. Sidste år flygtede cirka 2.000 børn og unge uden deres forældre til Danmark. året før var tallet 800. Når de kommer hertil, lever de ifølge Dansk Røde Kors isoleret og uden kontakt til jævnaldrende danske unge.\n-Det er så vigtigt, at vi alle engagerer os i at hjælpe de her børn og unge med at falde til og få netværk i Danmark, for de er nogle af de mest udsatte flygtninge overhovedet. Koncerten er et fremragende eksempel på, at vi alle kan gøre noget.” siger Hanna Line jakobsen, præsident i Røde Kors.\nBiletterne til koncerten koster 199 kroner og kan købes gennem Billetto.


Anour Donya Loft · Officiel Anour Forhandler · E-mærket shop\nCharmen skinner igennem med Donya, fra danske Anour. Den nye smukke Anour Donya kommer som både væg-, loft- og bordlampe. Det moderne design og det omgivende, bløde lys giver lampen et unikt særpræg - både alene og i grupper. Donya fremhæver de arkitektoniske træk i dit hus.\nMål: Ø 15cm x L 33 cm.


Nikolaj Saadat: Erhvervslivets Cepos-gensplejsning har kostet dyrt - Altinget - Alt om politik: altinget.dk\nOpinion Nikolaj Saadat | 14. juni 2019 kl. 5:00 | Print\nKonservative holdt meget symbolsk valgfest i Børsbygningen, hvor også Dansk Erhverv holder til. Men det danske erhvervsliv havde intet at fejre Grundlovsdag, skriver Nikolaj Saadat. (Foto: Linda Kastrup/Ritzau Scanpix)\nDet var på en måde ret paradoksalt. Den store valgfest, De Konservative holdt inde i den gamle Børsbygning. En bygning, der er ejet af Dansk Erhverv, og som på mange måde er et mægtigt symbol på dansk erhvervsliv. Et dansk erhvervsliv, der intet havde at fejre Grundlovsdag.\nTil sammen mønstrede de partier, der reelt gik til valg på den vækst- og skattepolitik, erhvervslivet efterspurgte, De Konservative, Liberal Alliance og Nye Borgerlige, til sammen 11,3 procent af stemmerne. Er man gavmild, og tæller De Radikale med, opnåede vækstparadigmet opbakning hos under hver femte dansker i landet.\nErhvervsorganisationernes fornemste politiske opgave er at tale vigtigheden af danske virksomheder op blandt befolkningen. Det gør man ikke ved at fokusere på økonomisk vækst som alfa omega for velfærdssamfundet, som en række af landets største virksomheder gjorde på forsiden af Berlingske i valgkampen. Når under hver femte dansker bakker en op, har man øjensynligt fejlet sin fornemste opgave og helt tydeligt tabt anseelig legitimitet i befolkningen.\nMen erhvervslivet har ikke mistet befolkningens gunst, fordi ’det går for godt’ i Danmark, som mange politikere og erhvervsfolk brugte som yndlingsargument under valgkampen. Befolkningen stod af, fordi erhvervslivet ikke kunne fortælle historien om sig selv.\nHvis erhvervslivet ikke genopfinder sine ambitioner og fortællingen om sin funktion, vil fortællingen om det store stygge erhvervsliv kun tage til.\nNikolaj Saadat Stud.scient.pol og medlem af Socialdemokratiet\nDansk erhvervsliv har ladet sig gensplejse med den Cepos-opfundne fortælling om økonomisk vækst som et endegyldigt mål. Hvis erhvervslivet tillader at reducere vækst-begrebet til et økonomisk fænomen alene, som Cepos succesfuldt er lykkedes med i samfundsdebatten det seneste årti, går erhvervsorganisationerne en svær fremtid blandt deres medlemmer i møde.\nMantraer om at pengene skal tjenes, før de kan bruges, og at kagen skal gøres større, før der deles ud af den, er Cepos-dogmer, der uden større kritisk overvejelse er blevet erhvervslivets eksistensberettigede argument. For at blive i liberalistbagerens univers: I sit ensrettede fokus på at gøre kagen større, har erhvervslivet glemt at overveje, hvilken type kage der rent faktisk produceres.\nDansk Industris nye administrerende direktør Lars Sandahl Sørensen tiltræder i midten af august. Hans første opgave bør være at omlægge kommunikationsstrategien på vegne af hele det danske erhvervsliv. I den forbindelse kan han reflektere over, hvordan erhvervslivet har mistet opbakningen blandt befolkningen, til trods for at man har gjort Danmark og verden til et markant bedre sted.\nKender befolkningen overhovedet til Grundfoss og Danfoss’ livsændrende forskel for husstande og mennesker verden over? Har vælgerne overhovedet hørt eventyrfortællingen om Ørsted og Vestas, der vindmølle for vindmølle gør kloden til et grønnere sted? Er befolkningen klar over, hvor meget den lokale tømrerforretning gør for at binde lokalsamfundet sammen? Jeg tror det ikke. For det er ikke de historier, erhvervslivet gør til sin fortælling.\nHvis de danske erhvervsledere gik på forsiden af Berlingske med fortællingen om, at LEGO stimulerer børn kognitivt i hele verden med deres små klodser, og at Novo Nordisk redder liv i millionklassen med deres avancerede medicin, havde opbakningen til dem set anderledes ud på valgdagen.\nVirksomhederne er ikke engang lykkedes med at nå ud til befolkningen med det åbenlyse argument, at de rent faktisk er forudsætningen for en grøn fremtid - og ikke forhindringen. Den filantropiske fortælling om danske virksomheder, der gør en forskel lokalt og globalt, er druknet i vækstmanien og det evige fokus på argumentet om økonomisk vækst.\nNår erhvervslivet ikke engang kan præsentere sine egne største bedrifter, har fokusset været lagt forkert. Måske har man fokuseret en tand for meget på selskabsskat og afgifter med buzzwords som konkurrencevilkår og rammebetingelser. Måske har management-retorikken været en flig for fjernt for vælgerne, da de satte deres kryds.\nOg så er vi tilbage ved erhvervslivets respiratorapparat til deres anskuelse i befolkningen. Den økonomiske vækst. Begrebet i sig selv smager nærmest lidt vulgært. Et fokus på konstant at vokse, konstant blive større, konstant tjene flere penge. Med det udgangspunkt for sin fortælling kommer erhvervslivet som en anden damptromle til at fremstå som samfundets ultimative skurk. Den store sorte industri inde bag glaspaladset på H.C. Andersens Boulevard.\nJeg har i min egen tid som student i Dansk Industri mødt adskillige inspirerende erhvervsledere. Virksomheder, der opfinder fremtidens løsninger, holder gang i lokalsamfundet, og uddanner den næste generation af arbejdere. Derfor undrer det mig også, at erhvervslivet lader sig repræsentere af fortællingen om økonomisk vækst som det øvre mål. I stedet bør man lade sig repræsentere af den fortælling, der rent faktisk udfolder sig. At vigtigheden af at drive virksomhed i Danmark ikke kun består i at holde gang i de økonomiske hjul. Den består også i at holde sammen på fællesskabet, på familierne og på individerne.\nHvis erhvervslivet ikke genopfinder sine ambitioner og fortællingen om sin funktion, vil fortællingen om det store stygge erhvervsliv kun tage til. Den politiske fortælling om den sorte industri, der kæmper mod det grønne Danmark. Det er en fortælling, erhvervslivet er dømt til at tabe.\nForrige artikel Friis Bach til nyvalgte politikere: Sådan løser I udfordringerne med flygtninge Næste artikel Tarek Hussein: Antidemokraterne i DF


NY Consulting - B2G\nNY Consulting er et mindre konsulentfirma der tilbyder salg, social faglig bistand, samt organisatorisk udvikling.\nNY Consulting har fokus på private virksomheder som har den kommunale verden som kunde, og hvor der er behov for optimering på salg, tilførelse af kommunal og socialfaglig viden, samt at få belyst hvor der organisatorisk er plads til forbedring.\nHavde brug for at blive klogere på det offentlige marked\n”Jeg er medlem af Institut for Business to Government, fordi at jeg i forbindelse med opstarten af mit firma, havde brug for et sted at være, hvor jeg kunne blive klogere på det offentlige marked”, siger Hanne Nyström, direktør i NY Consulting.\nDet offentlige marked er svært at gennemskue\nHanne Nystrøm har arbejdet mange år i det offentlige – alligevel har hun haft rigtig god gavn af Institut for Business to Governments konsulentbistand.\n”Hver gang at man tror at man har gennemskuet spillereglerne – så kan der dukke noget uventet op. Og her har Institut for Business to Government været en god sparringspartner”, siger Hanne Nyström.\nBåde store og små virksomheder kan drage nytte af medlemskab\n”Om man er en lille virksomhed, stor virksomhed, om man er gammel i gårde, eller ny – så kan man drage rigtig stor nytte af et medlemskab hos Institut for Business to Governemnt”, siger Hanne Nyström.\n“Institut for Business to Government er både for store og små virksomheder”\nHanne Nystræm, direktør


Om boligerne - Omsorgscenteret Pedershave\nOmrådets beliggenhed Området er beliggende ved Pedersholm i Frederikssund bys sydøstlige del. Området grænser op mod landsbyen Oppe Sundby, der er vokset sammen med Frederikssund.\nMod øst grænser området op til åbne marker, mod nord ligger erhvervsområdet Pedersholm Parken, mod vest afgrænses området af Roskildevej og mod syd afsluttes området af Oppe Sundby gamle skole, der nu huser en række lokale foreninger.\nHistorie Området har været en del af gården Pedersholms jordtilliggende. Driftsbygningerne er i bygningsmæssig ringe stand, og forudsættes nedrevet, hvorimod stuehuset bevares. En markant Kastanieallé fører op til stuehuset.\nOmrådet fremstår som en del af landsbyen Oppe Sundby, der er et intakt landsbymiljø præget af gamle gårde og længehuse. Husene fremstår overvejende hvid- og gulpudsede med rødt tegltag eller stråtag. Som en markant afslutning ligger Oppe Sundby Kirke på landsbyens højeste punkt\nDer vil blive afholdt en indflytningssamtale inden for de første 14 dag og foregår i borgerens egen bolig. Personalet sørger for indkaldelse til samtalen, der afsættes 1-1½ time.\nDeltagere: Beboer, nærmeste pårørende, kontaktperson og gruppeleder.\nAt beboeren og pårørende føler sig vel taget imod.\nAt beboeren og pårørende oplever at være vel informeret i forbindelse med indflytningen.\nDrøfte gensidige forventninger\nBoligen er beboerens privatsfære, hvortil beboeren kan trække sig tilbage og vælge fællesskabet fra.\nAdgangen til den enkelte bolig sker via fællesarealer og gange. Selve indgangen er trukket tilbage i en niche, så der er god plads omkring hoveddøren. Der kan således manøvreres en plejeseng ind og ud af boligen. Og der er plads til at beboeren kan sætte sit eget personlige præg på indgangen. I boligens forrum er indrettet en mindre garderobe og et køleskabssektion.\nBoligerne indrettes som 2-rums boliger, hvor opdelingen mellem stue og soveværelse er gjort fleksibel med en mobilvæg.\nDen enkelte bolig er på 60 m², hvoraf de 40 m² udgør selve boligen, og de 20 m² er en del af bo enhedens fællesareal.\nBoligen opdeles i stue og soveværelse af et mobilt skab. En karnap med havedør giver adgang til en mindre, privat terrasse, og i soveværelset er der et højt vindue med en lav brystning.\nTilsammen giver det et godt lys i boligen og udsigt ud over landskabet - også selv om man er sengeliggende.\nBoligen er udstyret med køkkenvask og køleskab.\nBoligerne administreres af ejendomskontoret i samarbejde med Frederikssund Kommune\nPrintet fra http://pedershave.frederikssund.dk/Om-Pedershave/Om-boligerne


Joshua第23章(Danish) - 中文用户界面\n1 Efter længere Tids Forløb, da HE EN havde skaffet Israel o for alle dets Fjender rundt om, og Josua var blevet gammel og til Års,\n3 I har selv set alt, hvad HE EN eders Gud har gjort ved alle disse Folkeslag foran eder; thi det var HE EN eders Gud, som kæmpede for eder.\n5 og HE EN eders Gud vil trænge dem tilbage foran eder og drive dem bort foran eder, og I skal tage deres Land i Besiddelse, som HE EN eders Gud lovede eder.\n8 men I skal holde fast ved HE EN eders Gud som hidtil.\n9 Derfor drev jo HE EN store og mægtige Folkeslag bort foran eder. Ingen har kunnet holde Stand over for eder til denne Dag;\n10 een Mand iblandt eder jog tusinde på Flugt; thi det var HE EN eders Gud, som kæmpede for eder, som han havde lovet eder.\n11 Våg da for eders Livs Skyld omhyggeligt over, at I elsker HE EN eders Gud!\n13 så skal I vide for vist, at HE EN eders Gud ikke mere vil drive disse Folkeslag bort fra eder, men de skal blive eder en Snare og en Fælde, en Svøbe i eders Sider og Torne i eders Øjne, indtil I selv bliver udryddet fra dette herlige Land, som HE EN eders Gud gav eder.\n14 Se, jeg går nu al Støvets Gang; så betænk da med hele eders Hjerte og hele eders Sjæl, at ikke eet af alle de gode Ord, HE EN eders Gud talede til eder, faldt til Jorden; alle sammen er de gået i Opfyldelse for eder; ikke eet Ord deraf faldt til Jorden.\n15 Men ligesom alle de gode Ord, HE EN eders Gud talede til eder, gik i Opfyldelse på eder, således vil HE EN også lade alle sine Trusler gå i Opfyldelse på eder, indtil han har udryddet eder fra dette herlige Land, som HE EN eders Gud gav eder.\n16 Når I overtræder HE EN eders Guds Pagt, som han pålagde eder, og går hen og Dyrker andre Guder og tilbeder dem, så vil HE ENs Vrede blusse op imod eder, og I vil hastelig blive udryddet fra det herlige Land, han gav eder!"


Alt du skal vide om ølbrygning – Magasin Ølhandleriet\nBy admini juni 16, 2022 juni 14, 2022 Indlæg\nØlbrygning er en gammel og kompleks proces, som har været praktiseret i tusindvis af år. Der er mange forskellige måder at brygge øl på, og hver metode har sin egen unikke smag og aroma. Den type øl, du brygger, vil også påvirke smagen og aromaen af dit færdige produkt.\nNår du brygger øl, er der fire hovedingredienser, som du skal bruge: vand, malt, humle og gær. Vand er den vigtigste ingrediens i ølbrygning, da det udgør ca. 90 % af det færdige produkt. Den type vand, du bruger, vil påvirke smagen af din øl. Hvis du f.eks. bruger hårdt vand, vil din øl få en mere bitter smag, mens blødt vand vil give en mere sødlig smag.\nDe tre hovedingredienser\nForskellige typer øl kræver forskellige typer malt. Den mest almindelige malttype, der anvendes til brygning, er lys malt, som giver øllet en lys farve og smag. Der kan anvendes andre typer malt for at give øllet forskellige farver og smagsvarianter.\nHumle bruges til at give bitterhed, smag og aroma til øl. Der findes mange forskellige humletyper, som hver især har deres egen unikke smag og aroma.\nGær er ansvarlig for gæringen af sukkerstofferne i malten for at producere alkohol. Der findes mange forskellige gærstammer, som hver især har deres egne egenskaber.\nHvordan brygger man så øl? Trin for trin brygningsvejledning:\nRens alt dit bryggeriudstyr. Dette er afgørende for at forebygge infektion og sikre en ren øl.\nLav en mæskning ved at kombinere din malt, vand og gær i et stort kar. Mashet vil ekstrahere sukkerstofferne fra malten, som gæren vil bruge til at producere alkohol.\nKog mæsken for at dræbe eventuelle bakterier og for at hjælpe med at udtrække smag og aroma fra humlen.\nAfkøl blandingen ned til opsætningstemperatur (ca. 20 °C).\nPitch din gær i blandingen, og luk beholderen.\nLad øllet gære i 1-2 uger, afhængigt af hvilken type øl du brygger.\nAftap på flaske\nHvor finder jeg ligesindet ølenthusiaster?\nInternettet er et godt sted at starte, når du leder efter ligesindede personer. Der findes mange onlinefora og websteder, der er dedikeret til ølbrygning. Du kan også finde lokale hjemmebrygningsklubber i dit område. Disse klubber er en god måde at møde andre bryggere på og lære mere om hobbyen. Lær om ølbrygning her.\nHvad er fordelene ved at brygge din egen øl?\nDer er mange fordele ved at brygge din egen øl. Ved at brygge din egen øl kan du skabe et unikt produkt, der er skræddersyet til din egen smag. Det sparer dig også penge i det lange løb, da det kan være dyrt at købe kommercielle øl. At brygge din egen øl er også en god måde at møde nye mennesker og få nye venner på.\nHvad er risikoen ved at brygge din egen øl?\nDen største risiko ved at at brygge sit eget øl er smitte. Det kan ske, hvis dit bryggeriudstyr ikke er ordentligt rengjort, eller hvis du ikke steriliserer dine flasker. Infektion kan ødelægge et parti øl og gøre det udrikkeligt. En anden risiko er overgæring, som kan få øllet til at eksplodere. Derfor er det vigtigt at overvåge gæringsprocessen nøje.


Graffiti - Fuglsang Algeservice\nGraffiti er vi desværre ikke selv herre over – det bliver sprayet på bygninger, hvor det er mest synligt og skæmmende. Det er svært at fjerne graffiti uden viden om hvordan forskellige overflader reagerer på forskellige midler.\nHvis uheldet har været ude med graffiti\nHvis din virksomhed eller dit hus er blevet udsat for graffiti, så kan vi hjælpe med at gøre det pænt og rent igen. Der findes flere forskellige slags spraymaling, som hver især kræver en speciel fremgangsmåde for at blive opløst og fjernet både skånsomt og effektivt. Når vi har set overfladen og den påførte graffiti, vælger vi den rigtige rensemetode. Er der tale om flere forskellige overfladetyper, kombinerer vi ofte forskellige metoder. Dermed er vores graffitirens tilpasset det specifikke behov. Ring og hør mere om fjernelse af graffiti fra dit hus eller din virksomhed.\nHvad gør vi mod graffiti\nFor at få den bedste effekt foregår fjernelsen i 3 trin.\n1. Først ser vi på underlaget for at vælge det bedste mid-\ndel, og gøre det på den mest\neffektive og skånsomme måde for overfladen.\n2. Vi påfører en specialpasta som trænger ind i malingen og opløser den.\n3. Vi rengør overfladen for både pasta og graffiti, så den igen fremstår pæn og ren.\nEfterfølgende behandling mod graffiti\nFor at bibeholde de rene og pæne overflader kan vi udføre en beskyttende efterbehandling. Vi påfører en pasta, som lægger en hinde på overfladen. Dette gør at evt. nye forsøg på graffiti lægger sig uden på denne hinde og malingen ikke kan trænge ind i overfladen. Det medvirker at det bliver betydelig nemmere at fjerne nye graffiti angreb.


Kommentarer til de, der deltog i konkurrencen!\nUdgivet i 23. december 2012\nåhh nu er det snart jul – mit hoved har ikke forstået det endnu. Er du klar til i morgen?\nJeg var ude at løbe i dag, eller dvs. jeg løb ½ km, hvor efter jeg vendte rundt, da mine kinder blev pisket af kold luft og småregn. Min vilje til at løbe 4 og fryse var pist væk, i stedet løbe jeg hjem, hvor jeg plankede i 10 min… Pyhaa, jeg tog udfordringen op, som Christine Bonde bloggede om her, men kunne altså ikke mere efter de 10 minutter. Alligevel er jeg da en smule stolt min præstation, tør du våge dig ud i det? 😉\nUd over planken blev der over tid til lidt sjip og styrke for armene, lidt men lækkert.\nEllers er dagen gået nogenlunde sund, som planlagt, men plads til lidt julegodter. 🙂 Håber også du klarer dig godt gennem juleriet. 😉\nNu har jeg endelig fået svaret på de kommentarer, som I skrev til mit konkurrence indlæg, så nu kan I finde et svar på jeres kommentar her. Jeg har egentlig hele tiden villet svare jeres kommentar, da jeg synes mange var så gode og brugbare svar! Jeg havde bare glemt alt om at besvare dem her i juleriet 😉\nKategorier Julekalender '12Skriv en kommentar\nForrige Previous post: Lillejuleaften: Familie julefrokost – kan den være sund?\nNæste Next post: 24. december: Glædelig jul og 3xhavregrynskugler


Energimærke | Kärcher Danmark\nEU-energimærket. Effektivitet med klarhed.\nDet, som Kärcher længe har demonstreret med sine eksisterende støvsugere er nu europæisk lov: rengøringseffektivt med et nedsat strømforbrug.\nEU-energimærket, der trådte i kraft siden 1. september 2014, begrænser den nominelle effekt af tørstøvsugere tilsluttet lysnettet til maksimalt 1.600 W. Hver enhed, der sælges i Europa, skal have EU-energimærket.\nObligatorisk mærkning gælder ikke støvsugere, kombinerede våd- og tørstøvsugere, batteridrevne støvsugere, industristøvsugere, robot-støvsugere, centralstøvsugere og støvsugere til udendørsarealer. Støvsugere med vandfiltre skal bære mærkatet fra den 1. september 2017.\nPå samme måde som for dem, der allerede anvendes til husholdningsbrug, oplyser energimærket vigtige oplysninger, for eksempel energieffektivitetsklasse (A til G), det gennemsnitlige årlige energiforbrug, lydeffektniveau, støvemissions-klasse samt rengøringsklasser for tæpper og/eller hårde gulve, på en illustrativ og letforståelig måde.\nFor købere er denne information en vigtig støtte i beslutningsprocessen for at kunne bedømme en støvsugers faktiske effektivitet. I den højeste energieffektivitets-klasse A er den maksimale effekt <850 W.\nEnergieffektivitet på ét blik\nEffektivitetsklassen er en standardiseret klassifikation, der gælder i hele Europa, og som er let genkendelig. Ved hjælp af klassifikationen fra A til G, gældende fra 2014/01/09, kan en direkte sammenligning foretages. Det årlige energiforbrug, som er beregnet ud fra en række forskellige parametre, er grundlaget for klassificeringen af effektivitetsklassen. Støvsugerens strømtilførsel er derfor særlig vigtigt, men også rengøringseffekten er en del af vurderingskriterierne.\nDet årlige energiforbrug refererer til et defineret antal rengøringsprocesser (50 pr. år) i en standardstue (87 m²) og er vist som referenceværdi på energimærket. Denne værdi skal være mindst <62 kWh/a (klasse G) og er fremhævet på energimærket. Det faktiske årlige energiforbrug afhænger dog af brugeradfærd, især af forureningsgraden, rengøringsoverfladen og rengøringsfrekvensen.\nAt spare energi er ikke kun godt for miljøet, men yder også et bidrag til støjreduktion. En lydforskel på ± 10 dB (A) svarer til en fordobling eller halvering af det opfattede støjniveau. En støvsuger med et lydeffektniveau på 71 dB (A) opfattes således som kun halvt så støjende som en med 81 dB (A). Energimærket, der viser lydeffektniveauet, er en ekstra objektiv støtte til beslutningstagningen.\nFor støvsugere spiller ud over rengøringsydeevnen også støvemission en vigtig rolle og vises på energimærket som klassificeringen A til G. Støvemissionsværdier bestemmes af producenten ved hjælp af en standardiseret målemetode, der opfylder EU-reglerne.\nRengøring på hårde gulve/tæpper\nForskellen mellem rengøring af hårde gulve og tæpper er betydelig, og de to ting kan ikke direkte sammenlignes. Klasserne for hårde gulve og tæpper er derfor vist separat. Udover energieffektivitetsklassen for universelle støvsugere er rengøringsklasser for hårde gulve og gulvtæpper vist fra A til G på energimærket. Minimumskravene for støvindtag er dpuc = 70% for tæpper og dpuf ≥ 95% for hårde overflader.\n* Dataene gælder for VC 6 og VC 6 Premium.\nSummen af alle attributter gør forskellen\nKun at dømme en støvsuger på baggrund af dens effekt fungerer ikke i praksis. Energiforbruget skal altid ses i forhold til de værdier, der er vist nederst på energimærket. Ud over energieffektivitetsmærket og renseevnen er driftsstøjen og støvemissionsklassen også afgørende faktorer, der skal tages i betragtning. Afhængigt af det konkrete anvendelsesområde vil en beslutning, der tager alle EU-energimærkningens værdier i betragtning, sandsynligvis være mere kundevenlig og bedre egnet til den enkelte.\nKøbere drager en fordel af det nye energimærke, da det giver dem mulighed for at sammenligne forskellige modeller baseret på objektive data og derefter tage deres beslutning om købet. Kunden kan også frit afgøre, hvilken faktor der er vigtigst, hvad enten det er støjniveau, effekt eller strømforbrug. Med energieffektive støvsugere kan der i hvert fald spares flere euro om året på energiregningen i forhold til de gamle 2000 W støvsugere.\nInformationsbrochure om energimærket\nHer kan du downloade yderligere oplysninger om EU-energimærket for støvsugere.


Af MARTIN KRUSBORG JAKOBSEN, ledelsesrådgiver ved SvineRådgivningen - Maj 2020\nNår vi skal motivere medarbejdere, skal vi forstå hvad og hvor, de kommer fra, lyder rådet fra ledelsesrådgiver.\nKultur kan ikke altid ses, men skal findes i menneskets grundlæggende antagelser og de normer, de er opdraget ud fra. Gert Hofstede har lavet et meget fyldestgørende studie over mange år, der giver et rigtig godt billede af forskellen på, i dette tilfælde, danske og østeuropæiske medarbejdere. Især på tre områder har vi et anderledes syn i Danmark sammenlignet med Rumænien. Magt-distance (power distance), struktureringsbehov (uncertancy avoidance) og overbærenhed (indulgence). Se figuren.\nI Danmark vægter vi selvstændighed og autonomi højt. Magten er decentraliseret med en uformel og flad organisation, hvor ledelse og medarbejdere er ligeværdige. Danske medarbejdere forventer at blive vejledt frem for den traditionelle rumænske medarbejder, der respekterer hierarkiet, hvor alle har hver sin plads, uden at der skal sættes spørgsmålstegn ved det. Det vil sige, at chefens ord er lov, og det skal der ikke stilles spørgsmål ved. Det er meget uhøfligt at udstille en overordnet som uvidende eller som en dårlig leder.


Alle restauranter i Roissy-en-France Restauranter i nærheden af Exki\nKinesisk restauranter i Roissy-en-France\nThai restauranter i Roissy-en-France\nRestauranter med morgenmad og brunch i Roissy-en-France\nAlle aktiviteter i Roissy-en-France Aktiviteter i nærheden af Exki\nEuropa›Frankrig›Ile-de-France›Val-d'Oise›Roissy-en-France›Restauranter i Roissy-en-France›Exki\n140 anmeldelser Nr. 64 af 81 Restauranter i Roissy-en-France Fastfood, Vegetarvenlig\nGem Oversigt Anmeldelser (140)\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning terminal D | terminal F, 30104 Roissy-en-France, Frankrig +33 1 74 25 29 17\nRoissy-en-France, Val-d'Oise 15 anmeldelser Se alle tilgængelige restauranter\nRyd alle Begynd din anmeldelse af Exki Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Exki, kiggede også på\nParis, Ile-de-France Alle restauranter I Roissy-en-France (91)\nHar du været i Exki? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nterminal D | terminal F, 30104 Roissy-en-France, Frankrig Placering:\nHar du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Exki og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Exki Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 22 anmeldelser Plaine Oxygène\n432 anmeldelser Aéroville\n65 anmeldelser Parc des Expositions de Villepinte\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 9 anmeldelser Brioche Doree\n39 anmeldelser Ibis Styles\n22 anmeldelser La Grande Brasserie


Børn og selvværd | Sådan hjælper du dit barn til et bedre selvværd | Magasinetliv.dk\nJobbet som mor er ikke altid nemt. Her kan du læse psykologens råd til, hvordan du kan gøre dit barn stærkere, mere selvstændig og fuld af selvtillid\n18. maj 2017 af Amalie Blixt\n#psykologi #selvværd #børn\nEt barn kommer desværre ikke med en manual eller en kørevejledning. Du vil gøre alt i verden for at give din guldklump det bedste liv, men nogle gange bliver du måske i tvivl, om du egentlig gør det rigtigt?\nVi har spurgt psykolog Aino Holme, hvordan du som mor kan give dit barn et stærkt selvværd. Her kommer hun med sine bedste råd.\nSelvstændighed giver selvværd\nIfølge Aino Holme er den bedste måde at give børn mere selvværd at lade dem finde ud af, at de kan selv. Du gør det helt sikkert af kærlighed, når du følger dit barn hele vejen til og fra skole, kører til og fra fodboldtræning tre gange om ugen og giver jakke på om morgenen – men måske gør du faktisk dit barn en bjørnetjeneste.\n“Hvis du gør alting for dit barn, lærer det ikke, at det kan selv,” siger Aino Holme.\nDet styrker barnets udviklingsproces og selvværd at blive kastet ud i nogle uvante situationer og faktisk komme igennem dem af sig selv. Det kan være noget så simpelt som at lade barnet købe sin egen is – hvis han gerne vil have en is, så stik ham en 20’er, og lad ham gå op til kassen selv.\nDu kan også lade dit barn hjælpe dig med noget derhjemme. Når du skal gøre klar til et middagsselskab, så lad barnet hjælpe til med madlavningen. Det kan godt være, det tager lidt længere tid, men det gør underværker for dit barns selvværd at føle, at det har været med til noget.\nOg husk så at anerkende og rose barnet, når han eller hun har gennemført noget nyt helt af sig selv eller hjulpet dig derhjemme.\n“Når børn indgår i samværet med voksne, bliver de glade,” siger Aino Holme og opfordrer til at inddrage børn i så mange af dine daglige pligter som muligt.\n“Når børn har været med til at skabe noget, får de et indblik i, hvor meget arbejde det faktisk kræver. Det betyder, at de værdsætter det mere, passer mere på det – og faktisk får de også mere respekt for andre menneskers ting.”\nI svære situationer\nVenskaber er vigtige for os alle sammen, men især for børn er det vigtigt at føle sig forbundet med andre på deres egen alder.\n“Et barn kan føle sig fuldstændig sat ud af spillet, hvis hendes bedste veninde har lavet en aftale med en anden end hende,” fortæller Aino Holme.\nSådan en situation kan være svær at håndtere som mor, men det er også her, hvor mor er den eneste, der dur. Selvfølgelig må du trøste dit barn, når det er ked af det, men det er endnu vigtigere at hjælpe det videre fra denne følelse. Lær dit barn at kigge sig omkring: 'Hvem er der ellers i klassen, som jeg kunne blive venner med?' Skriv alle navnene på de andre børn ned på et stykke papir, og gennemgå hver og en med dit barn. Når du åbner dit barns øjne for, hvilke muligheder hun eller han har, øger det barnets opmærksomhed og dermed dets selvværd.\nDet kan også være, de andre børn har sagt noget, som dit barn blev ked af, selvom det måske ikke var ment som hverken mobning eller drilleri. Her er det vigtigt, at du lærer barnet at sige tydeligt fra. Lær dit barn sætningen “Når du siger sådan til mig, så bliver jeg ked af det”. Det efterlader en stor sandsynlighed for, at det andet barn siger undskyld, og så er det allerede ikke så slemt.\nDialog frem for skældud og skamros\nNår dit barn gør noget, der gør dig træt, vred, bekymret eller ked af det, er din første indskydelse måske at skælde ud. Men ifølge Aino Holme er det helt overflødigt at råbe op på den måde. Du får det ikke selv bedre af det, og det gør dit barn heller ikke.\nHvis du altid råber op og skælder ud, kan du faktisk risikere at svække dit barns selvværd. Aino Holme citerer fra Erik Sigsgaards bog Skældud, hvor en dreng siger, at “skældud er som at slå med tungen”, og der er jo ingen, der får bedre selvværd af at blive slået.\nDu har nok prøvet, at dit barn er kommet for sent hjem, fordi det simpelthen glemte tiden og blev optaget af noget sjovt. Du er ved at dø af bekymring, og det hele udløses i en ordentlig omgang skældud, når barnet endelig kommer hjem. Prøv i stedet at tælle til 10 og sige til dit barn: “Ej, hvor er jeg glad for, at der ikke er sket dig noget, men hvor har jeg været bekymret. Lad os lige aftale, at du giver besked, når du kommer senere hjem.”\nNår det så er sagt, skal det også siges, at du gerne må opdrage på dit barn og sætte grænser – men prøv at gøre det uden at råbe og skælde ud. Og når du roser dit barn, så skal du heller ikke skamrose. Når dit barn kommer hjem med en tegning til dig, som ligner en forvokset banan med blå ører, så start en dialog med barnet i stedet for blot at sige ”Neej, hvor er den bare flot”. Spørg dit barn, hvad tegningen forestiller.\n“Du gør dit barn den største tjeneste ved at give ham eller hende frihed under ansvar og ved at opdrage på en rolig måde,” siger Aino Holme.


Jumanji: Welcome To The Jungle - Lyd & Billede\nAcers hurtige Predator-skærm gør det meste rigtigt.\nDenons mellempris-hovedtelefoner er skabt til afslappende lytning, væk fra stress og jag.\nPanasonic imponerer med et gennemført tv, der scorer godt over hele linjen, inklusive meget lækker billedkvalitet.\nAnmeldelse: Jumanji: Welcome To The Jungle\nAf Tor Aavatsmark | 01/06/2018\nEfterfølger til populær Robin Williams-film reddes af hovedrolleindehavernes charme og et morsomt koncept.\nKommentarer Del på facebook Tweet E-mail\n22 år efter at en gruppe børn forsvandt fra en amerikansk lilleby og mødte en forvirret Robin Williams i adventure-brætspillet Jumanji, er det blevet tid til, at nutidens ungdom tager et spil – denne gang som avatarer, altså i andre kroppe.\nEn af vor tids bedst betalte skuespillere, Dwayne “The Rock” Johnson, er bestemt ikke nogen karakterskuespiller, og han har da også medvirket i flere lidet mindeværdige film. Men når det er sagt, så han har en naturlig charme og en boblende selvironi, der får ham til at fremstå som en virkelig sympatisk fyr – hvilket vi i den grad får at se i efterfølgeren til Jumanji.\nJohnsons store legeme er indtaget af en spinkel nørd, mens Jack Blacks krop er overtaget af skolens hotteste babe. Klassens grå mus er både blevet super hot og sparker r*v, mens den store, seje football-spiller er forvandlet til en lille, hysterisk mand.\nDet er i dynamikken personerne imellem og i spilkarakterernes afvigelse fra deres sande jeg, at filmens humor og charme ligger. Handlingen er papirtynd og nærmest en light-version af Indiana Jones. En simpel, lidt enfoldig komedie, der dog fortjener fire underholdende stjerner – og er fuldt på højde med originalen.\nBilledkvaliteten på 4K-udgivelsen er superb med knaldende klare farver og et utroligt lysniveau. Lige så fuldendt er det heftige Dolby Atmos-lydspor. En udmærket bag-om-filmen, fire korte features samt en blooper reel er, hvad bonusmaterialet byder på.\nRelease: 31. maj 2018 Instruktion: Jake Kasdan\nMed: Dwayne Johnson, Karen Gillan, Kevin Hart, Jack Black, Bobby Cannavale, Rhys Darby\nGenre: Adventure Land: USA År: 2018 Tid: 1:59 timer\nLej eller køb filmen på Sfanytime.com\nTom Clancy’s Jack Ryan, 1. sæson\nJohn Krasinski er den femte til at gestalte rollen som analytikerspionen Jack Ryan, og han imponerer i et højaktuelt plot.\nKunis og McKinnon leverer varen i letfordøjelig, men sjov actionkomedie.\nOcean’s på lavt blus\nPigeversionen af Ocean’s Eleven bliver aldrig mere end en middelmådig, småmorsom affære.\nPine befrier skotterne\nChris Pine overtager stafetten fra Mel “Braveheart” Gibson og leder skotterne i en blodig befrielseskrig.\nHouse of Cards, 6. sæson\nFeministerne indtager D.C.\n6. sæson af House of Cards er desværre en ret kedelig affære og én lang undskyldning til #MeToo-bevægelsen.\nDen anden film i sagaen om de genopstandne fortidsøgler skuffer ikke, men er langtfra lige så frisk som det foregående kapitel.\nPaul Greengrass giver ondskaben et ansigt og fortæller den vigtige historie om det yderste højres fremvækst.\nEn godkendt udmøntning af Han Solos oprindelse.\nSuperhelten med den grove kæft og de politisk ukorrekte kommentarer er tilbage – til stor fornøjelse.\nDaniel Day-Lewis brillerer som manisk, følelseskold fantast.\n15:17 til Paris\nSom instruktør har Clint Eastwood i årevis været garant for kvalitetsdrama, men denne gang kikser han groft.\nThe Innocents, 1. sæson\nNetflix’ nye britisk-norske serie om specielle unge på flugt skuffer stort.\nBlack Week på Lyd & Billede\nFuld tilgang i 2 måneder for 0,- !\nFuld tilgang til alle våre tests\nOver 450 tests i året\nPrøv gratis i 2 måneder\nAbonnementet fornyes automatisk til ordinær pris: Måned kr 49,-


Nyt fra pressen, 04. januar 2016\nRekordhøj optimisme i ejendomsbranchen\nIfølge en ny markedsstatistik fra Ejendomsforeningen Danmark hersker der blandt ejendomsinvestorer rekordhøje forventninger til fremtiden.\nIfølge en ny markedsstatistik fra Ejendomsforeningen Danmark hersker der blandt ejendomsinvestorer rekordhøje forventninger til fremtiden. Det er endnu et tegn på, at økonomien er i fremgang. I de store byer har der længe været stor efterspørgsel efter boliger, og nu er der gode forventninger i alle erhvervsejendomssektorerne.\n”Det vi så skal håbe på, det er selvfølgelig, at den vækst, den kommer til at blive spredt rundt til resten af landet også,” siger cheføkonom i Ejendomsforeningen Danmark, Morten Marott Larsen, og tilføjer, at det vil betyde, at ejendommene fyldes op og vi får gang i beskæftigelsen og den produktion, vi alle håber på.\nIndslaget forekommer cirka 1 minutter inde i udsendelsen.\n29.12.2015 TV 2 News, 9 Finans 09.15\nEjendomsinvestorer ser lyst på fremtiden\nNu er der lys forude i ejendomsbranchen efter finanskrisen.\nNu er der lys forude i ejendomsbranchen efter finanskrisen. En ny rapport fra Ejendomsforeningen Danmark viser, at forventningen blandt ejendomsinvestorer er rekordhøj. Cheføkonom Morten Marott Larsen fremhæver, at erhvervsejendomme nu også for alvor mærker fremgang efter en længere periode med positiv udvikling for privatboliger.\n”Der er optimisme og det er der sådan set for alle sektorerne (…) Erhvervsejendommene – det vil sige kontor, butik, industri – jamen der er faktisk gode forventninger til de tre sektorer også,” siger cheføkonom i Ejendomsforeningen Danmark Morten Marott Larsen.\nIndslaget forekommer cirka 12 minutter inde i udsendelsen.\n29.12.2015 TV 2 News, 17 Finans\nEfterspørgsel på investeringsejendomme bidrager til BNP-udvikling\nEjendomsforeningen Danmark er med til at sætte en dagsorden for ejendomsinvesteringsmarkedet.\nEjendomsforeningen Danmark er med til at sætte en dagsorden for ejendomsinvesteringsmarkedet. Det sker med udmeldingen om, at markedet ikke bare skal anses som en passiv finansiel sektor, men som noget der bidrager positivt og selvstændigt til den danske samfundsøkonomi. Når virksomheder vil udvide, skal de bruge større lokaler, og det er således med til at skabe nye jobs og vækst.\n”Når det går godt for investeringsejendomme, smitter det af på dansk økonomi. Hvis forventningerne holder stik, er det med til at skubbe den danske vækst længere op mod de magiske to procent, som dansk økonomi har haft svært ved at nå efter finanskrisen, ” siger cheføkonom i Ejendomsforeningen Danmark Morten Marott Larsen.\n03.01.2016 Estatemedia.dk, Kamilla Sevel\nUdlejernes interesseorganisation mener, at lejere er sikret tilstrækkeligt mod huslejefusk med den gældende erhvervslejelov.\nUdlejernes interesseorganisation mener, at lejere er sikret tilstrækkeligt mod huslejefusk med den gældende erhvervslejelov. Debatten er opstået, efter en udlejer har forsøgt at presse den årlige husleje 1,5 millioner kroner på en strøgejendom uden at oplyse om massive rabatter. I et brev til Folketingets Erhvervsudvalg afviser Ejendomsforeningen Danmark, at der er behov for lovmæssige stramninger.\n”Rabatter er fint. Men de skal fremgå af de offentlige dokumenter. Vi er ikke tilhængere af sideletters (for offentligheden skjulte aftaler, red.). Der skal være åbenhed omkring de her ting. Det er en grundholdning, som indgår i uddannelsen af og rådgivningen til vore medlemmer i, hvordan man indgår en kontrakt med en lejer,” siger administrerende direktør i Ejendomsforeningen Danmark Torben Christensen.\n29.12.2015 Finans.dk, Jakob Martini\nBoligselskaber klar til at sætte lav husleje op\nDer er for stor forskel på huslejerne i den almene sektor.\nDer er for stor forskel på huslejerne i den almene sektor. Sådan lyder det fra de almene boligselskabers brancheorganisation. Den dyreste husleje per kvadratmeter i samme kommune kan være op til fire gange højere end den billigste, viser kortlægningen, som DR’s Undersøgende Databaseredaktion har foretaget.\n”Vi kunne godt tænke os, at man kiggede nærmere på dette her system, så man kunne få en lidt mere fair fordeling af huslejerne (…) nogle steder skulle huslejen reduceres, og andre steder kunne huslejen godt tåle at komme lidt op. Altså et nulsumsspil, hvor man ikke øger den samlede husleje, men hvor man laver en mere retfærdig fordeling mellem de forskellige afdelinger,” siger administrerende direktør i BL Bent Madsen.\n30.12.2015 Dr.dk, nyheder, Nis Kielgast\nØkonomer: Boligpriserne stiger i år\nBoligøkonomer forudser, at der vil blive handlet flere boliger til stigende priser i år.\nBoligøkonomer forudser, at der vil blive handlet flere boliger til stigende priser i år. Men det bliver uden den voldsomme hastighed, der sås efter rentedykket i starten af 2015. Det antages, at kvadratmeterprisen gennemsnitligt vil stige 3-4 procent. Men stigningerne vil dog næppe blive fordelt jævnt over hele landet.\n”Jeg venter stigende efterspørgsel og kraftigt stigende priser i den ydre ring af København, fordi folk flytter længere væk fra centrum, i takt med at priserne stiger. Om det i 2016 kan brede sig forbi Roskilde og Køge eller nord for Hillerød er dog tvivlsomt,” siger sekretariatschef i Boligøkonomisk Videnscenter Curt Liliegreen.\n02.01.2016 Jyllands-Posten, erhverv, side 10 og 11, Lene Andersen\nBoligejere står til skattesmæk efter rentefald\nDer kan være udsigt til skattesmæk for flere hundrede tusinde danskere i 2016 efter rentedykket i 2015.\nDer kan være udsigt til skattesmæk for flere hundrede tusinde danskere i 2016 efter rentedykket i 2015. Hvis de boligejere, der har fået en lavere rente på boliglånet, fordi de har omlagt eller refinansieret deres lån, ikke selv ændrer deres forskudsopgørelse, kan de se frem til et skattesmæk på op mod 10.000 kroner. Skat udarbejder nemlig den nye forskudsopgørelse på baggrund af renteudgiften i 2014, og dermed risikerer rentefradraget at blive regnet forkert.\n”Glæden over den lavere rente kan hurtigt blive vendt til ærgrelse over en kedelig restskat,” siger boligøkonom i Nordea Kredit Lise Nytoft Bergmann. Særligt boligejere med fast rente og F5-lån har udsigt til store skattesmæk.\n31.12.2015 Børsen, politik, side 18, Kenneth Praefke


Belægninger - COWI\nHjem / Ydelser / Jernbaner, metroer, veje og lufthavne / Veje og motorveje / Belægninger\nBelægninger dimensioneres under hensyn til størrelse og antal af de belastninger, de kan blive udsat for. Vejbelægningstyper inddeles som hovedregel i tre typer: fleksible, halvstive og stive belægninger\nDe mulige belastningstyper udgør en bred vifte, spændende fra køretøjer med luftfyldte gummihjul, der kørere med høj til moderat fart, over langsomt kørende gaffeltrucks med hårde, massive gummihjul til stillestående laster, enten i form af parkerede køretøjer eller en stabel af containere.\nCOWI dimensionerer belægninger specifikt til de aktuelle belastningsforhold under anvendelse af de nyeste programmer og den nyeste viden. Der lægges vægt på at udarbejde holdbare og økonomiske belægningsløsninger med et fornuftigt materialevalg ud fra de tilgænglige ressourcer. Traditionelle materiale såsom sten, sand og grus samt alternative materialer såsom genbrugsmaterialer og affaldsprodukter overvejes under hensyntagen til gældende miljøkrav.\nCOWI tilbyder rådgivning inden for\nAsfaltbelægninger og halvstive belægninger\nBelægninger til specielle formål\nBelægningsanalyse og dimensionering\nMaterialeoptimering for belægninger\nMaterialeundersøgelser for belægninger\nTlf.: 56 40 83 24


Den Korte Avis | 3 ting, du kan lave på din fridag\n3 ting, du kan lave på din fridag\nDet er skønt med en velfortjent fridag i ny og næ. Du kan bruge dagen på lige, hvad du har lyst til, og få ladet batterierne op. Men måske har du oplevet, at din fridag pludselig forsvinder mellem hænderne på dig? Før du ser dig om, er dagen gået med trivielle ting, som tøjvask, læsning til studiet eller de arbejdsmails, du lige kom til at svare på. Derfor kan det være rart at planlægge nogle rare aktiviteter på din fridag. Så føler du, at du rent faktisk har haft en værdifuld fridag.\nHvilke aktiviteter skal du så vælge? Der er mange muligheder. Det kommer også an på, hvor meget af din fridag du vil planlægge. Måske vil du blot booke kalenderen op noget af dagen og stadig have lidt tid hjemme på sofaen. Du får her tre forslag til ting, du kan lave, når du har fri.\nStart dagen med en brunch\nBrunch er en fantastisk måde at begynde en fridag på. Der er noget luksus over en overdådig brunch, som vi forbinder med ægte selvforkælelse. Du kan eksempelvis tage en ven eller veninde under armen og prøve Københavns bedste brunch. Hvis du har fri på en hverdag, er priserne på brunch ofte billigere end i weekenden. Dette kan du udnytte og finde dig en billig brunch med alt, hvad hjertet begærer.\nHvis du er mere til hjemmehygge, kan du smække din egen brunch sammen. Det kræver naturligvis lidt indkøb og forberedelse. Hvis du godt kan lide at gå og nusse med tingene, kan det dog være en fin måde at starte din fridag på. Du vil uden tvivl være ganske tilfreds, når du sætter dig til bords med din hjemmelavede brunch. Det er et godt bud på en god portion selvforkælelse.\nI en travl hverdag står der ofte ikke så meget wellness på programmet. Når du har en ledig dag i kalenderen, kan du derfor fylde den ud med en skønhedsbehandling. Du kan få en ansigtsbehandling eller en god omgang massage. Så kan du vende tilbage til arbejde eller studie med fornyet energi.\nMassage er især godt, hvis du har et stillesiddende arbejde eller bruger meget tid med hovedet i bøgerne til studiet. Ensidigt og gentaget arbejde giver nemlig ofte anledning til muskelsmerter. Du kan derfor med fordel bruge din fridag på at få løsnet op i stive nakkemuskler eller ømme skuldre.\nDet lyder banalt at gå en tur. Man skal dog ikke undervurdere fordelene ved en gåtur. Det kan have en meditativ effekt at komme ud i naturen og samtidig få rørt kroppen. For at få den gode effekt, skal du netop gå i naturen og ikke midt i et befærdet byområde. Det er videnskabeligt bevist, at man bliver mere glad af at gå i naturen end inde i byen. Naturens rolige omgivelser kan altså gøre dig i godt humør og generelt give dig en god følelse i kroppen. Gåture har desuden en afstressende effekt. Kroppen kommer ned i gear og falder til ro. Hvis du har haft en hektisk uge eller har en hektisk uge i vente, er en gåtur på din fridag ikke nogen dum idé.


Det politiske tvangs�gteskab - Politiken.dk\nAnnonce Kroniken 19. jan. 2006 KL. 09.00\nDet politiske tvangs�gteskab\nOm 24-års reglen for familiesammenføring virker efter hensigterne, aner vi ikke. Det bør undersøges - selv om det kan tvinge fornuftsægteskabet mellem regeringen og Dansk Folkeparti ud i skilsmisse.\nMikkel Rytter er antropolog, forskningsassistent ved Institut for Antropologi p� K�benhavns Universitet.\n�Masser af kvinder ender fortsat i tvangs�gteskaber�. S�dan l�d det fra r�dgivnings- og krisecentre landet over s�ndag 27. november i Politiken. Meldingen skabte umiddelbar r�re p� Christiansborg og aff�dte krav fra oppositionen og regeringens faste st�tteparti, Dansk Folkeparti, om, at det skal unders�ges, hvorvidt den s�kaldte 24-�rs regel virker efter hensigten. Det virker meget rimeligt. Men f�r en s�dan unders�gelse kan foretages, m� det f�rst afklares, hvad hensigten med 24-�rs reglen egentlig var? Den meget omdiskuterede 24-�rs regel blev indf�rt med �ndringerne af �gtef�llesammenf�ringsreglerne i sommeren 2002. Form�let med lov�ndringerne var tosidet: dels at bek�mpe tvangs�gteskaber og dels at begr�nse indvandringen til Danmark. Netop denne dobbelte m�ls�tning kan komme til at skabe store problemer for regeringen og dens ellers s� samment�mrede flertal med Dansk Folkeparti. De nuv�rende familiesammenf�ringsregler af 2002 blev p� mange m�der starten p� de senere �rs ubrydelige alliance mellem VK-regeringen og Dansk Folkeparti. De indgik dengang et fornufts�gteskab, som begge parter kunne profitere af: Regeringen kunne udvise handlekraft over for etniske minoriteters �gteskabspraksis og derved indfri l�fterne fra deres indvandrerfjendske valgkamp i 2001 om, at det nu skulle det v�re slut med tidligere tiders tossegodhed og ber�ringsangst. Og Dansk Folkeparti blev med et trylleslag del af et flertal, der ville arbejde frem mod partiets helt centrale m�ls�tning - at stoppe yderligere indvandring til Danmark. Hvis en fremtidig national udredning af �gtef�llesammenf�ringsreglernes konsekvenser skulle n� frem til, at 24-�rs reglen ikke virker efter hensigten, kan det blive endog meget sv�rt for en konservativ-liberal regering fortsat at opretholde reglerne. I de respektive folketingsgruppers magtcentre kan man m�ske fortsat se gennem fingre med, at udl�ndingelovene strider mod partiernes ideologiske grundholdninger. Sp�rgsm�let er, om baglandet og de folkevalgte uden for de topstyrede partiers inderkredse ikke vil begynde at r�re p� sig og kr�ve, at man oph�ver den formynderiske 24-�rs regel? Et tilsvarende 'problem' findes ikke i Dansk Folkeparti. De vil, i henhold til deres protektionistiske nationalisme, aldrig kunne acceptere, at reglerne sl�kkes. Derfor udg�r �nsket om en national udredning et potentielt problem for VK-regeringen. Ved at igangs�tte en seri�s udredning risikerer regeringen at save den gren over, som den selv sidder p�. Skal det diskuteres, hvorvidt 24-�rs reglen virker efter hensigten, m� vi huske begge dens m�ls�tninger. I forhold til hensigten om at begr�nse indvandringen er reglen en ubetinget succes. De senere �r har Danmark haft et markant fald i antallet af indvandringer via �gtef�llesammenf�ring. Hvor der i 2001 blev givet sammenf�ring til 6.499 �gtepar, var det i 2004 blot 2.344 nygifte, der kunne bos�tte sig her i landet. En mindre heldig bivirkning er, at flere hundrede gammel- s�vel som nydanske statsborgere har set sig tvunget til at benytte 'Sverigesmodellen' for at v�re sammen med deres �gtef�lle. Sverigesmodellen indeb�rer, at man flytter over sundet og f�r �gtef�llesammenf�ring via EU-reglerne, som bosiddende i Sverige. Denne begyndende folkevandring ud af Danmark har bl.a. foreningen '�gteskab-Uden-Gr�nser' fors�gt at placere p� den politiske dagsorden. Det har dog v�ret forg�ves. Det er ikke en problemstilling, som VKO-flertallet har �nsket at forholde sig til. N�r det g�lder lovens anden hensigt: at bek�mpe tvangs�gteskaber, kan 24-�rs reglen diskuteres, hvilket praktikere fra nogle af landets r�dgivnings- og krisecentre alts� nu ogs� p�peger. Det f�tal af for�ldre, der f�r lov�ndringerne i 2002 begik overgreb mod deres egne b�rn og tvang dem ind i �gteskab, de g�r det �benbart stadig! Ret beset b�r det vel ikke overraske, at der fortsat forekommer tvangs�gteskaber p� trods af 24-�rs reglen. Det mest overraskende er, at VK-regeringen - flankeret af Socialdemokratiet - s� l�nge har form�et at opretholde myten om, at 24-�rs reglen skulle l�se problemerne. Det har imidlertid altid v�ret tvivlsomt, om de for�ldre, der �jensynligt er langt ude i tovene, vil �ndre deres holdning og adf�rd p� grund af en vilk�rlig aldersgr�nse. I dag sker det i stedet, at tvangsramte unge bliver gift og efterladt uden for Danmark, f.eks. i for�ldrenes hjemland. De danske regler har s�ledes v�ret med til at eksportere problemet og overlade de unge til sig selv og deres videre sk�bne. Man kan frygte, at 24-�rs reglen har gjort �gteskabsproblematikken endnu mere h�bl�s for en lang r�kke unge mennesker, fordi de nu mister kontakten til sociale netv�rker og mulige redningsplanker som f.eks. kammerater og l�rere. De er placeret uden for myndighedernes blik og r�kkevidde. Skal der iv�rks�ttes en national unders�gelse af, hvorvidt udl�ndingelovene modvirker tvangs�gteskaber, m� det f�rst afklares, hvorn�r et �gteskab g�r fra at v�re frivilligt til at v�re p�tvunget. Tvangs�gteskabers omfang i Danmark har l�bende v�ret til debat gennem de senere �r, hvilket skyldes, at der langtfra er enighed om, hvad der er problematisk ved etniske minoriteters �gteskaber. Nogle akt�rer (f.eks. socialarbejdere, feminister, forskere, ngo'er, politikere) har fastholdt, at tvangs�gteskaber udg�r et massivt samfundsproblem, mens andre ser tvang som et marginalt f�nomen - en afvigelse fra det arrangerede �gteskab, der er s�rdeles udbredt blandt etniske minoriteter i Danmark. En definition kunne v�re, at tvangs�gteskab er kendetegnet ved, at for�ldre eller familie bestemmer en ung kvinde eller mands �gteskabelige fremtid uafh�ngigt af og i modstrid med dennes egne �nsker.\nTrods uenigheder er alle akt�rer p� omr�det dog enige om, at vi reelt ikke ved, hvor udbredt tvangs�gteskab er i Danmark. I for�ret 2004 lancerede Socialforskningsinstituttet en landsd�kkende unders�gelse, hvor 4 procent af de adspurgte etniske minoritetsunge i alderen 17-27 �r svarede, at de �var slet ikke involveret� i valget af deres �gtef�lle. Dette er dog ikke n�dvendigvis udtryk for tvang, idet denne kategori ogs� d�kker unge, der af egen fri vilje overlader det til for�ldrene at udv�lge deres fremtidige �gtef�lle. For nylig havde jeg selv forn�jelsen af at deltage i bryllup, hvor de nygifte kom fra hver sin del af Stork�benhavn. De var blevet smedet sammen af deres pakistanske for�ldre, men f�rst efter at de selv havde bedt dem tage aff�re. Trods usikkerheder om det pr�cise antal m� det v�re inden for de 4 procent, at det reelle antal tvangs�gteskaber skal findes. De senere �r har VK-regeringen imidlertid arbejdet og lovgivet ud fra deres egen definition af, hvad der var problematisk ved etniske minoriteters �gteskaber. Det stod klart, da de i 2003 pr�senterede deres handlingsplan med titlen: 'Handlingsplan for regeringens indsats i perioden 2003-2005 mod tvangs�gteskaber, tvangslignende �gteskaber og arrangerede �gteskaber'. Som det fremg�r af planens kryptiske titel, sigtes der meget bredt. Det er ikke l�ngere blot tvangs�gteskaber, men ogs� frivillige arrangerede �gteskaber, der betragtes som problematiske. Hvor tvangs�gteskab f�rhen udgjorde et forholdsvist afgr�nset og h�ndterbart socialt problem, bliver virkeligheden omdefineret med handlingsplanen, s�ledes at indvandreres �gteskaber nu i stor stil bliver gjort suspekte. Med et pennestr�g kommer de til at udg�re et truende samfundsproblem, hvilket legitimerer radikale indgreb som f.eks. indskr�nkning af retten til familiesammenf�ring. Regeringens handlingsplan er s�ledes med til at konstruere de problemer, den skal afhj�lpe. Men alt dette er old news. Lad os viske tavlen ren og f� s�sat en national unders�gelse af tvangs�gteskabsproblematikken og af, hvorvidt �gtef�llesammenf�ringsreglerne virker efter hensigten. En s�dan unders�gelse b�r yderligere have til form�l at udgr�nse de sociale eller kulturelle mekanismer, der kan f�re til tvangs�gteskaber. Denne viden kan bruges til en mere offensiv indsats i etniske milj�er frem for - som det er tilf�ldet i dag - at lukke �jnene for problemerne, s� snart de er 'eksporteret'. M�den at g�re det p� kunne v�re at sammens�tte en tv�rfaglig gruppe best�ende af eksperter med praktisk r�dgivningserfaring, forskere og socialarbejdere fra landets krisecentre. Hele unders�gelsen skulle superviseres af eksperter f.eks. fra Norge, England eller USA, hvor man i flere �r har besk�ftiget sig med disse problemstillinger. Gruppens arbejdsomr�der skulle bl.a. v�re at: 1) Udarbejde nogle g�ldende definitioner, der kan g�re skellet mellem frivillige legale arrangerede �gteskaber og ulovlige tvangs�gteskaber mere tydeligt. 2) Udarbejde nogle standardiserede retningslinjer for, hvordan henvendelser til landets r�dgivnings- og krisecentre kategoriseres og registreres, s�ledes at reelle tvangs�gteskaber adskilles fra mere uskyldige teenageproblemer. Herved ville man ogs� kunne undg�, at tvangs�gteskabsproblematikken forveksles med grove �gteskabelige problemer, der f.eks. indeb�rer vold. 3) Anvende dansk og international faglitteratur om f�nomenet tvangs�gteskab til at afd�kke for�ldres og familiers motiver til at tvinge unge ind i �gteskab - ligesom man skulle samle viden om unges modstrategier til at slippe uden om familiens planer. 4) Indsamle best practices fra andre immigrationslande, n�r det g�lder r�dgivning og intervention i �gteskabsproblematikker. Denne viden skulle oms�ttes i professionaliserede oplysningskampagner, r�dgivningstilbud og anden proaktiv indsats i 'risikogrupperne'. 5) Etablere et samarbejde med myndighederne i f.eks. Tyrkiet, Pakistan, Marokko samt vores europ�iske nabolande, s� der bliver mulighed for at hj�lpe de unge, der flyttes ud af landet mod deres vilje. 6) Endelig skulle gruppen naturligvis gennemf�re en st�rre opf�lgende unders�gelse af, hvad der egentligt sker med de mange, som f�r afslag p� �gtef�llesammenf�ring. Finder de en anden partner i Danmark, eller m� de flytte ud af landet? Gifter de sig frivilligt, eller bliver de tvunget? Det ved vi meget lidt om i dag. Flere af disse seks punkter har tidligere v�ret fors�gt, men aldrig som del af en sammenh�ngende indsats. Samlet vil de seks punkter kunne give et solidt afs�t for en klarl�gning af tvangs�gteskabets omfang og af, hvorvidt familiesammenf�ringsreglerne virker efter hensigten. Derudover vil de respektive myndigheder kunne blive rustet, s� de fremover kan agere hensigtsm�ssigt i forhold til de tvangs�gteskabsproblematikker, der m�tte opst�. Sp�rgsm�let er imidlertid, om en national unders�gelse bliver til noget, s� l�nge VK-regeringen har magten. B�de Venstre og Konservative har sl�et p�, at 24-�rs reglen er en effektiv stopklods for tvangs�gteskaber, idet den giver unge indvandrere tid til at uddanne sig, inden �gteskab bliver et relevant tema inden for familien. Med en uddannelse i bagagen er de bedre rustet til at sige fra over for pres og st� ved deres egne �nsker omkring �gtef�llevalg. Samtidig har Dansk Folkeparti v�ret stillet tilfreds med de lukkede gr�nser for yderligere indvandring. Der har dog den senere tid v�ret tegn p�, at en r�kke borgerlige folketingsmedlemmer er begyndt at s�tte sp�rgsm�lstegn ved reglerne og deres konsekvenser. De m� imidlertid sande, at udl�ndingereglerne er blevet tabu i regeringen.\nF�rste indikation kom, da integrationsminister Rikke Hvilsh�j (V) i september meddelte, at Udl�ndingestyrelsen i enkelte tilf�lde havde fraveget 24-�rs reglen og givet dispensation, hvis �n af �gtef�llerne var h�jtuddannet, f.eks. l�ge, som vi kunne have gavn af i Danmark. Mindre end et d�gn senere blev �bningen lukket. Jesper Langballe (DF) gav ministeren et rap over fingrene og bekendtgjorde, at 24-�rs reglen er kommet for at blive. Efter den lektion er det meget sv�rt at forestille sig, at Dansk Folkeparti under nogen omst�ndigheder vil sl�kke p� 24-�rs reglen eller nogle af de andre stramninger. I oktober var det s� Eyvind Vesselbo (V), der fik sin partitop p� nakken ved at udtale: �Jeg har for eksempel f�et flere meldinger om, at tvangs�gteskaber og arrangerede �gteskaber foreg�r i stor stil trods regeringens stramninger. S� vi m� erkende, at den fork�trede 24-�rs regel og tilknytningskravet ikke virker efter hensigten, og at vi derfor m� �ndre disse krav eller helt fjerne dem�. Jens Rohde (V) svarede umiddelbart efter i en pressemeddelelse, at det ikke kunne komme p� tale: regeringens integrationspolitik virker! Men hvorfor disse panikagtige reaktioner? Skyldes det mon, at man i regeringstoppen godt ved, at 24-�rs reglen skyder forbi m�let? Rikke Hvilsh�j fors�gte - uden held - at justere reglerne ved at �ndre sagsbehandlingen. Eyvind Vesselbo gik direkte mod partilinjen og sagde det, der ikke m�tte siges: Reglen virker m�ske slet ikke efter hensigten! Lad os forestille os, at en national udredning viser, at 24-�rs reglen kun har en minimal (eller m�ske slet ingen) effekt over for f�nomenet tvangs�gteskab og samtidig skaber et hav af problemer for hundredvis af forelskede giftelystne danske statsborgere. Hvor l�nge kan baglandet i Venstre, Danmarks liberale parti, da fortsat l�gge navn til, at staten formynderisk blander sig i, hvem folk skal gifte sig med. Og hvor l�nge kan baglandet i Det Konservative Folkeparti acceptere, at et ukendt antal danske statsborgere bliver ramt af de g�ldende familiesammenf�ringsregler og f�lgelig m� migrere ud af landet for at v�re sammen med deres �gtef�ller? N�ppe l�nge. Kravet om en systematisk udredning er vel objektivt set rimelig: Vi har p.t. en lovgivning, som vi ved, har betydning for mange danskeres liv og hverdag - men vi ved ikke, om den virker efter hensigten. Denne sorte plet m� belyses. Alligevel er det ulmende krav om en national udredning penibel for regeringen. For dens udfald vil m�ske n�dvendigg�re, at de revurderer den stramme udl�ndingepolitik, der om noget har bundet dem til Dansk Folkeparti og sikret dem deres flertal. Konkrete forslag om lov�ndringer vil givet bryde regeringens �relange fornufts�gteskab med Dansk Folkeparti. V, K og O m� erkende, at som i alle �gteskaber kan fortielser og halve sandheder ogs� i politiske fornufts�gteskaber eksplodere mellem h�nderne p� en og resultere i skilsmisse.\nDEBAT – Mere plads til debat og indl�g L�s Politiken hver L�RDAG BESTIL I DAG 4\nK�benhavn er snart forbeholdt pampere og million�rer 38


Finérguillotin, stitcher, skæresag - Mar-Masz\nDen eneste enhed, der præcist og problemfrit skærer finer. Den grundlæggende fordel er en meget høj kvalitet ren cut, også for skrøbelige, hårde og modificerede finer.\nHver maskine anvendes forskelligt, den sælges fuldt operationel. Hvert stykke har et originalt fotografi. Du bestiller altid maskinen synlig på billedet. Alle brugte maskiner er anført i vores lager. I tilfælde af nye maskiner, hvis beskrivelsen ikke indeholder oplysninger om lageret, bedes du spørge om tilgængelighed.\nmaks klippehøjde 75mm\nbegrænser motor 0,25kW\nhydraulisk trykbjælke +\nelektrisk justering af finerets skærebredde +\npumpe motor 2,2kW\nmed en laser +\ndimensioner længde / bredde / højde 3900 / 1600 / 1760mm\nWaga omkring 2000kg


Sælg guld til den højeste guldpris - Privat-dagpleje-soenderborg.dk\nSælg guld til den højeste guldpris\nUdgivet i 18. februar 2021 af Privat-dagpleje-soenderborg.dk\nGuldpris indeks der opdateres hvert femte minut\nEn nem salgsproces gør dit liv nemmere\nOrdet guld kommer fra det old nordiske ‘geolu’, som betød farven gul, og som refererer til gulds gyldne farve. Guld er et af de fem ædelmetaller, som vi har her på jorden. Overalt på jorden fremstilles der mere stål på en time end al den guld, der nogensinde har været gravet op igennem tiden. Dette gør guld til et særligt metal, som har en værdi på grund af sin begrænsning og sin evne. Guld kan nemlig smeltes og omformes, så det har igennem tiden været anvendet til at fremstille smykker, antikviteter og praktiske genstande.\nNÅr du vil vælge dit guld skal du være opmærksom på den svingende pris, som guld har på verdensplan. Derfor bør du holde øje med tendenser og konkurrerende forhandlere, så du får den bedste pris for dit guld. Hos Nordisk Guld tilbydes der altid den højeste pris på markedet, og du får samtidig en nem salgsproces. Følg linket Guldpriser og læs mere om hvordan du kan sælge dit guld til den højeste pris, eller læs med her, hvor du kort vil blive introduceret til hjemmesiden.\nPå hjemmesiden finder du et guldpris indeks, hvor du kan finde hvilken type guld du har og hvilke guld forhandlere, som kan tilbyde den bedste pris. Her får du altså direkte mulighed for at sammenligne priserne mellem forhandlerne på den type guld, som du sidder inde med. Som du hurtigt vil kunne se, så vil Nordisk Guld altid være indikeret som den bedste pris, sammenlignet med andre forhandlere, og det er simpelthen fordi denne graf også er den, som de anvender ved prissættelse, så de hele tiden kan garantere den bedste pris i Danmark.\nDerudover tilbyder indekset også at du manuelt kan indtaste vægten i gram af din type guld, og herefter vil du få en vejledende estimering af hvad du vil kunne få for dit guld.\nNår du skal sælge dit guld til Nordisk Guld, så kræver det kun et par enkle steps. Start med at kontakte Nordisk Guld så du kan få fastsat en vejledende pris på dit guld, og så du kan bede om et pakkelabel. Herefter skal du afvente at modtage dit pakkelabel over chat eller mail.\nNår du har printet dit pakkelabel kan du indlevere din pakke ved GLS eller Postnord, alt efter aftale. Og til sidst skal du blot vente på at pakken kommer frem: Så snart Nordisk Guld modtager din pakke, så vil pengene blive udbetalt til din konto.\nTagget Guld, Guldpriser, Salg


Fugleture , eller Birding , er en afslappende tidsfordriv , der kombinerer udendørs aktivitet med den fornemmelse af en skattejagt . For ornitologer i Kentucky , stat og nationalparker og deres egne baggårde give steder at spotte vilde fugle . Der er mere end 360 fuglearter i Kentucky ifølge birding. com . Snup en kikkert , hovedet ud og prøve at få øje på nogle fugle . Alt det kræver er en lidt forskning , evnen til at forblive rolige , og tålmodighed\nKentucky fugl guide\nKøb et sæt af Birding kikkert . Ifølge birdwatching. com skal birders letvægts kikkert , der er holdbare endnu seerne mulighed for at se diskrete farver levende . Besøg din lokale fugl butik og bede degnen til at hjælpe dig med at finde en god kikkert .\nKøb eller download en Kentucky fugl guide . Birdzilla. com , for eksempel , har en fri fugl guide til de 50 mest almindelige fugle i Kentucky . Fuglen vejledninger indeholder information om, hvornår fuglene er i sæson , og hvor de kan findes , og billeder af fugle til at hjælpe dig med at identificere dem .\nFølg rådene i fuglen vejledning . Vælg en placering i Kentucky og tage dine kikkert med dig . Vandre ud i ørkenen og finde en komfortabel plads . Sidde og vente tålmodigt og roligt , og spejder ud i horisonten med kikkert . Når du ser en fugl , note sine farver og form , og forsøge at identificere den i dine Kentucky fugl guide .\nDeltag en Kentucky fugl-ser klubben . Ifølge birding. com har Kentucky mindst tre populære Birding organisationer : Audubon kapitler i Kentucky , The Nature Conservancy-Kentucky og Kentucky Ornitologisk Forening . Deltag en og se til Birding arrangementer og aktiviteter . Deltag i arrangementer for at se fugle og bede klubbens medlemmer om råd og vejledning .\nLæs mere: hvordan man kan finde det område i bunden af en pyramide