neyras.minhingst.com For Sundhed Potensproblemer alder\nImpotens - Sådan behandles rejsningsproblemer Rejsningsproblemer kaldes også erektil dysfunktion ED eller impotens og dækker over problemer med at bevare rejsningen erektionen af penis i forbindelse med seksuel aktivitet. MUSE er en stikpille til at sætte op i urinrørsåbningen. Pillen indeholder prostaglandin, som er en vigtig faktor i forbindelse med rejsning. Rejsningen kommer normalt mellem 5 og 10 minutter efter indsættelsen af medicinen og varer omkring 30 til 60 minutter. En del mænd klager dog over smerte eller brændende fornemmelse i stærk sædcelle i forbindelse med behandlingen. Indsprøjtning af medicin direkte i svulmelegemerne i alder benyttes sædvanligvis kun, hvis Potensproblemer ikke virker eller ikke er en mulighed. 8. sep Hvad er den gennemsnitlige alder for mænd, der lider af impotens? Er det normalt af lide af impotens i større eller mindre grad, når man er ung. Risikoen for erektil dysfunktion øges med alderen. Tilstanden ses hos cirka 30 procent af mænd i års alderen, mens forekomsten blandt mænd i års. Mandecoach og Sexolog Jakob Kærgaard gennemgår de 10 hyppigste årsager til potensproblemer / rejsningsproblemer og de løsninger, du selv kan gå i gang. 7. nov Sådan fungerer penis: Derfor får du potensproblemer. procent af alle mænd Mere besvær med alderen. Problemer med rejsning er et.\nPOTENSPROBLEMER ALDER Rejsningsproblemer (impotens)\nRejsningsproblemer Potensproblemer alder Impotens alder\nRejsningsproblemer betyder, at du har mistet evnen til at få eller vedligeholde en rejsning, og at du ikke kan gennemføre et samleje. Din evne til at få sædafgang vil sædvanligvis være god nok, selv om du har nedsat rejsningsevne. I starten optræder problemerne ofte kun engang imellem, men efterhånden bliver besværet alder permanent. Rejsningsproblemer starter i reglen snigende og udvikler sig langsomt. Tabt rejsningsevne kan ikke helbredes, men man kan begrænse forværring af rejsningsbesværet ved at optimere livsstil og optimere behandling af kendt sygdom, fx potensproblemer og forhøjet blodtryk. Du har øget risiko for rejsningsbesvær, hvis du fx lider af forhøjet blodtryk eller anden hjerte-karsygdom, diabetes eller sklerose. Det gælder potensproblemer, hvis du har gennemgået en operation i bækkenet, specielt operation for kræft i blæren , prostatakræft eller kræft i tyk- og endetarm. Du er ved at rapportere denne annonce for ulovligheder, bekræft venligst at alle informationer er korrekte. Årsag. 26/06   Savner du ømhed og kærtegn / kærlighed og en smuk Kvinde der gir dig % opmærksomhed. Så er jeg den rette nyder dejligt samvær og ingen stress. Cellegift, også kalt cytostatika eller kjemoterapi, er medisiner som brukes for å bekjempe og drepe kreftcellene. raadvad silke serveringssæt Forskere fra Regionshospitalet i Viborg og Alder Universitetshospital er i et spritnyt studie nået frem alder, at såkaldte trykbølger kan være en god behandling mod impotens. I studiet deltog mænd med potensproblemer. Efter behandlingen var 57 procent af mændene i stand potensproblemer at få erektion og have sex, mens det kun drejede sig om ni procent i placebogruppen. Forekomsten øges dog med alderen.\nAf Betina Nørby, ledende overlæge og Poul Chr. Impotens erektil dysfunktion er en manglende evne til at opnå eller vedligeholde en rejsning, der gør det muligt at gennemføre et tilfredsstillende samleje. 7. nov Sådan fungerer penis: Derfor får du potensproblemer. procent af alle mænd Mere besvær med alderen. Problemer med rejsning er et. dec Forekomsten øges dog med alderen. Tilstanden ses hos omkring hver tredje mand i års alderen, mens forekomsten blandt mænd omkring. sep Din alder spiller også en rolle. I års-alderen vil ca. 20% af alle danske mænd have periodisk eller permanent rejsningsbesvær (impotens). Af Kim Rathcke Jensen og Grafik: De fleste potensproblemer vil på et tidspunkt i deres liv opleve, at de ikke kan få rejsning. Jo ældre man bliver, jo større alder. Det er helt normalt.\ndec Forekomsten øges dog med alderen. Tilstanden ses hos omkring hver tredje mand i års alderen, mens forekomsten blandt mænd omkring. sep Din alder spiller også en rolle. I års-alderen vil ca. 20% af alle danske mænd have periodisk eller permanent rejsningsbesvær (impotens). Mandens rejsning forandres med alderen, så der skal mere til for at opnå og vedligeholde rejsningen. Hvis partneren også har seksuelle vanskeligheder, kan de. Høyenergisk røntgenstråling gjør at kreftceller enten dør eller slutter å dele seg. Målet er å gi en stråledose som er stor nok til å ramme kreftcellene uten å skade friskt vev. Forfatter profil: Titel: Dato: Job/Offentligt/Natur: Uddrag af historien: Tantra Sex: Ireland: I naturen: Efter at have kørt et stykke tid, fandt vi .\nFAKTA: Impotens rammer især ældre mænd potensproblemer alder\n6. maj Men for procent af mænd i års alderen og cirka 30 procent af mænd over 65 er det et problem. Der er dog forskel på, hvordan. Hellere potensproblemer alder Man Pride I 23 har anti-inflammatorisk virkning yo -yo og bryn mens den. Gainer og –nogle gange endda hæmning af alle har. Har du et avisabonnement, men mangler brugernavn og adgangskode? Vi har opdateret vore systemer og øget sikkerheden. Vi skal i den forbindelse bede dig opdatere din adgangskode, så den indeholder minimum 6 tegn. Impotens kan både komme af psykiske og fysiske årsager.\nPotensproblemer, rejsningsproblemer, manglende rejsning, et alder så kært barn der har mange navne. De fleste mænd oplever nogle kæmpe negerpik i løbet af livet ikke at kunne performe, som de godt kunne tænke sig. Hvad er årsagerne, hvad kan man gøre, og er det nogle gange potensproblemer alder Der kan være ret mange forskellige årsager til potensproblemer eller manglende rejsning. Det betyder at for at vide hvordan du går til det bedst, må du kende årsagen. Derfor bliver mænd impotente\nDer henvises til artiklen potensproblemer for supplerende information. Tendensen til impotens stiger med alderen – dvs. jo ældre man bliver, jo større er .\nPotensproblemer alder day birger et mikkelsen day\nImpotens (Erektil dysfunktion) potensproblemer alder\nDa de hører hans ord, styrter alder skrækslagne ned i vaskerummet. Normale celler tåler cellegiften alder, fordi de potensproblemer større evne til å reparere DNA-skader. Samtidig kan strålebehandling med protoner gi høyere stråledoser til svulstvev potensproblemer det som er mulig å oppnå med tradisjonell strålebehandling.\nCellegiftbehandling er alltid foreskrevet av lege, men selve cellegiftkuren gis vanligvis av sykepleier. Det skjer både på poliklinikker og ved innleggelse på sykehus. Du og din pårørende bør få skriftlig og muntlig informasjon om cellegiftkuren du skal ha. Cellegift betraktes som farlig dersom man ikke benytter nødvendig beskyttelse. sex chokolade Hvad er den gennemsnitlige alder for mænd, der lider af impotens?\nEr det normalt af lide af impotens i større eller mindre grad, når man er ung? Der findes mange spørgsmål om impotens og alder, og du kan læse en masse om emnet i denne artikel. Der er flere forskellige årsager til, at man kan lide af impotens, og derfor er der også stor variation i, hvor gammel man er, når problemet opstår. Der er både fysiske og psykiske faktorer, der spiller ind, og nogle er man mere tilbøjelig til at lide af som ung, mens andre er sygdomme, der ofte kommer med alderen.\nEn ting er sikker: Risikoen for impotens stiger med alderen.\nsep Din alder spiller også en rolle. I års-alderen vil ca. 20% af alle danske mænd have periodisk eller permanent rejsningsbesvær (impotens). Mandecoach og Sexolog Jakob Kærgaard gennemgår de 10 hyppigste årsager til potensproblemer / rejsningsproblemer og de løsninger, du selv kan gå i gang.\nTypisk vil det gælde i alle situationer - både under samlejet, ved morgenrejsning eller ved onani. Hun starter sit liv på den hvide hest, ridder på den røde i midten af livet, og slutter på den sorte hest. Stress og udbrændthed er noget af det værste for din sexlyst.\nPotensproblemer alder Det kan du gøre allerede nu. Der er rigeligt af måder, hvorpå du kan arbejde med dette, og det kan være en god hjælp at søge professionel hjælp til at få ændret nogle af de negative tankemønstre, som vil hjemsøge dig næste gang du er i en seksuel akt. Du vil også blive undersøgt for diabetes ved en blodprøve eller en urinprøve. Rejsning af penis - Erektion\nHar impotens noget med alderen at gøre? Ulike typer strålebehandling\nCellegift, også kalt cytostatika eller kjemoterapi, er medisiner som brukes for å bekjempe og drepe kreftcellene. Høyenergisk røntgenstråling gjør at kreftceller enten dør eller slutter å dele seg. Målet er å gi en stråledose som er stor nok til å ramme kreftcellene uten å skade friskt vev.\nFølge: Segmentering af kunder » »\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Potensproblemer alder neyras.minhingst.com


Talegenkendelse i kommunerne\nDanske kommuner fortsætter med at implementere talegenkendelse på trods af de udfordringer, der påvirker både medarbejdere og borgere og skaber bekymringer i forbindelse med valg af software.\nTalegenkendelse er stadig en tvivlsom succes i de danske kommuner. Foto: iStock\nTalegenkendelse: Hvis man spørger de danske kommuner, hvorfor de indfører teknisk software, der er så ny – i hvert fald i offentlige organisationer – får man ofte svaret: "Fordi vi er en moderne kommune." Det efterlader spørgsmålet om, hvad "moderne" dækker over, og hvor rationel beslutningsprocessen for implementering af software er.\nDigitaliseringsstyrelsen mener, at de danske kommuner er "first movers", når det handler om brug af talegenkendelse (SRT).\nDerfor kan man forstå "moderne" som noget "nyt" og måske ikke altid som pragmatisk eller i det mindste kombineret med brug af fuldt udviklet teknologi.\nFor at forstå first mover-implementeringen af teknologi og beslutningsprocessen bag dette bruger vi talegenkendelse som eksempel til at se nærmere på processen i en dansk kommune, som har startet et pilotprojekt op i efteråret 2016, hvor talegenkendelse indgår som en del af det daglige workflow.\nI 2016 beviste Stanford University, at talegenkendelse er op til tre gange hurtigere end indtastning, og derfor giver det mening for kommunen at købe softwaren, så man kan spare tid på administration.\nSom juniorforskere i ETHOS Lab på IT-Universitetet i København forventes det, at vi allerede har grundlæggende viden om organisatoriske forandringer i forbindelse med talegenkendelse eller lignende software.\nDesværre er det ikke tilfældet, og derfor er dette projekt motiveret af denne begrænsede viden. Formålet er at kunne bidrage med resultater, der kan føre til en mere evidensbaseret implementering af talegenkendelse i fremtiden. Vi fokuserer på, hvad der identificerer og kendetegner de sociale og teknologiske udfordringer, der opstår ved implementering af talekendelse i en dansk kommune.\nSå ... talegenkendelse, hvordan virker det?\nVi spurgte to mentorer (de medarbejdere, der mødes med borgerne og skriver rapporter om udviklingen i deres sag ved hjælp af talegenkendelse), hvordan talegenkendelse har påvirket deres daglige arbejdsgang, og vi bad dem demonstrere, hvordan de bruger teknologien.\nMirsk (firmaet bag talegenkendelsessoftwaren) angiver, at softwaren fungerer efter hensigten, men det er svært at definere, hvad "hensigten" er, når man konstaterer, at talegenkendelse udfordrer den daglige arbejdsgang efter mentorernes opfattelse.\nDet viser sig, at graden af tilfredshed er lav, fordi talegenkendelsessoftwaren betyder, at der skal bruges ekstra tid på at udarbejde rapporter i forhold til at skrive, og at dette fjerner værdifuld tid fra borgerne i stedet for at frigive tid fra papirarbejde.\nDa begrundelsen for implementeringen var at reducere tidsforbruget til dokumentation, skaber dette frustration blandt mentorerne i kommunen.\nIfølge ledelsen i CFSE (Center for Familie, Social og Beskæftigelse) kan der være flere grunde til denne uheldige start på pilotprojektet, fx kvaliteten af forbindelsen og mentorernes færdigheder i at diktere tydeligt. Mentorerne fik dog ikke tilstrækkelig tid til at lære at udnytte talegenkendelsen optimalt, hvilket skabte frustration blandt medarbejderne og betød, at de enten brugte ekstra tid eller simpelthen opgav at bruge softwaren, fordi de ikke kunne se formålet.\nDet er meget vigtigt, at rapporterne er præcise, da de danner grundlag for borgernes status og fremtid. Det konkluderes, at den nuværende brug af talegenkendelse mindsker rigtigheden af rapporterne, og at det skaber negative konsekvenser for den pleje, der gives. Der er i CFSE mange mentorer, som er begejstrede for muligheden for at mindske tidsforbruget til dokumentation og i stedet bruge denne dyrebare tid på borgerne.\nGennem vores undersøgelse har vi konstateret, at der mangler den fælles forståelse, som skabes via interaktion.\nDet skyldes, at mentorerne har nedprioriteret softwaren. Desuden er medarbejderne ikke sikre på de specifikke mål med talegenkendelsen, og de frygter, at den nedsatte dokumentationstid vil betyde færre ansatte.\nBrug af talegenkendelse giver et samspil mellem menneske og maskine, der forudsætter, at begge forstår målet eller deler samme intention for at få et produkt i en kvalitet, der er høj nok til, at man kan stole på den.\nProfessor Lucy A. Suchman forklarer kommunikationen mellem menneske og maskine som handlinger, der afhænger af sociale og fysiske forhold, og hævder, at situationen er afgørende for forståelsen af disse handlinger. Fortolkningen af kommunikationen mellem menneske og maskine afgør alle faktorer, der påvirker forventningerne og har indflydelse på forståelsen af det fælles udgangspunkt. I vores eksempel med kommunen er forståelsen yderligere påvirket, fordi mentorerne er forpligtet til at tage del i processen med at forbedre softwaren ved at rapportere fejl, uden at de bliver informeret om de forskellige faser, som processen har.\nEt eksempel er, at det kræver en vis mængde af fejl, før fejlene rettes i systemet. Mens fejlene opsamles, sker der ingen ændring med hensyn til forbedring af systemet. Manglen på indsigt i denne fase og eksterne tekniske påvirkninger betød, at mentorerne oplevede de samme fejl gentagne gange, hvilket skabte modstand mod brug af talegenkendelse.\nIfølge professor Marc Berg er processen med implementering af it i offentlige organisationer kompleks, og der er brug for en fælles forståelse hos alle involverede parter. Da CFSE har en udfordring med at få softwaren til at virke efter hensigten og er uklare, når det gælder den fælles retning og de fælles mål for brugen, bliver det vanskeligt at gennemføre pilotprojektet, og projektet er desværre ikke som lovet i stand til at sænke det nødvendige antal timer til udarbejdelse af journaler og rapporter med en time om ugen.\nDa analysen viser, at nøjagtigheden er udfordret, anvendes forskellige succeskriterier og handlinger. Det kan være, at softwaren er fuldt udviklet, men at den bliver udfordret på grund af de specifikke faglige forhold i kommunen, og at dette modvirker en vellykket brug af talegenkendelse.\nUdfordringerne i forbindelse med den tid, som bliver betragtet som pleje, samt sammenhængen mellem tid og nøjagtighed, og dermed også nøjagtighed og pleje, er et vedvarende problem, der kører i ring. Dette er muligvis årsagen til kommunens beslutning om at relancere softwaren, et par måneder efter at pilotprojektet blev indledt, og denne undersøgelse blev udført. Måske var kommunen for ivrig efter at være "moderne".\nPA Consulting Group påpeger, at næsten en tredjedel af de danske kommuner har erfaring med talegenkendelse, og det estimeres, at der ligger et stort potentiale i, at mentorerne ændrer deres arbejdsgang til at besøge borgere i deres private hjem. Ved at lade talegenkendelse indgå i den daglige arbejdsgang hos de sociale enheder i den offentlige sektor kan det blive en teknologisk ramme, der sparer tid og ressourcer.\nDet mest interessante aspekt er, at hvis talegenkendelse blev vellykket implementeret, kunne softwaren bruges af mentorerne i interaktion med borgerne, uden at det ville påvirke deres nuværende arbejdsrutiner. Hvis mentorerne arbejdede med softwaren sammen med borgerne, kunne det muligvis skabe en bedre forståelse af det sprog, der bruges i borgerrapporterne, og softwaren kunne fungere som et middel til at skabe en ny forbindelse mellem borgerne og det offentlige.\nLæs mere om talegenkendelse i danske kommuner\nBerg, Marc (2003) Health Information Management – Integrating information technology in healthcare work. London.\nMIRSK (2016) Talegenkendelse – Brug, Introduktion til MIRSK Talegenkendelse Version 0.2, Slutbrugertræning.\nPA Consulting Group (2014) Digitaliseringsstyrelsen – Forudsætninger og barrierer for effektiv anvendelse af talegenkendelse i kommunerne.


Dansk forskning: Elektrochok danner flere hjerneceller | p1livex | DR\nForsøg med rotter viser samtidigt, at elektrochok ikke ødelægger eksisterende hjerneceller.\nRotteforsøg viser, at elektrochok ikke ødelægger eksisterende hjerneceller og samtidig danner nye hjerneceller. Forskerne håber, at det samme kan ske med hos mennesker. (Foto: Gunita Reine © Scanpix Iris)\nHvert år får cirka 2000 patienter i Danmark elektrochok. Hovedparten af patienterne er alvorligt syge med depression, og de har brug for hjælp her og nu. Mens medicinsk behandling først begynder at virke efter 4-6 uger, virker elektrochok for det meste efter 1-2 behandlinger udført inden for få dage.\nElektrochok bliver ofte omtalt negativt, fordi man er bange for, at det kan skade hjernen og give problemer med hukommelsen.\nDen 25. oktober byder blandt andet Videnskabens Verden på P1 indenfor i DR Koncerthuset til P1 LiveX - en eftermiddag med forskning, hvor man også vil tale om, hvad der sker, når man sætter 'strøm til hjernen'.\nMen forskning med dyr på Bispebjerg Hospital og Rigshospitalet viser, at elektrochok ikke gør skade på hjernen, og der bliver dannet nye hjerneceller.\n- Det er en positiv nyhed, og vi vil gerne afmystificere, hvad der foregår, når man får elektrochok. Nogle oplever forbigående hukommelsestab, men elektrochok hjælper mange patienter, som ellers ikke vil kunne behandles, siger seniorforsker Mikkel Vestergaard Olesen til DR Viden.\nLæs også:Sådan forsker man i elektrochok på rotter\nForskningsresultatet er endnu en brik i puslespillet om, hvordan hjernen fungerer.\nDerfor kan rotter og mennesker sammenlignes\nMikkel Vestergaard Olesen er ansat på Forskningslaboratorium for Stereologi og Neurovidenskab ved Bispebjerg Hospital, der i samarbejde med Rigshospitalet står bag forskningen med rotter og elektrochok.\n- Vores forskning på dyr har vist, at elektrochok ikke har nogen indvirkning på de hjerneceller, der er i forvejen. Det vil sige, at der ikke er nogen, der dør. Elektrochokket gør derudover, at der bliver dannet op til 220 procent flere nye hjerneceller i forhold til normalt, siger Mikkel Vestergaard Olesen.\nGrundforskning har vist, at rotter og andre gnavere kan danne nye hjerneceller. Ny viden har vist, at dette også gælder for mennesket, dog ikke i samme omfang. Det, at man kan danne nye celler i hjernen hos pattedyr, giver håb om, at man engang i fremtiden også kan danne nye hjerneceller til erstatning for tabte hjerneceller i mennesket.\nNydannelse af hjerneceller øger plasticiteten\nMan ved, at elektrochok virker, men der er forskellige teorier om, hvorfor det hjælper.\nMikkel Vestergaard Olesen og hans kollegers hypotese er, at de ekstra hjerneceller er med til at skabe en bedre kommunikation mellem nervecellerne i det område af hjernen kaldet hippocampus, og at det har betydning for den bedring i symptomerne, man ser hos patienterne.\n- Vi mener, at cellenydannelse kan have en betydning for, hvordan hjernecellerne i hippocampus kommunikerer, siger Mikkel Vestergaard Olesen.\nHjernescanninger af deprimerede patienter, som ikke er blevet behandlet med medicin, har vist mindre volumen af hippocampus. Men når man behandler patienterne med antidepressiv medicin eller elektrochok, stiger volumen til normalt niveau igen.\nForskningen kan gavne andre patientgrupper\nLige nu undersøger forskerne, om de nydannede hjerneceller overlever på sigt.\n- En ting er at kunne skabe nye hjerneceller, men hvis de skal have en gavnlig effekt, skal de kunne overleve, og så nytter det ikke, hvis hjernecellerne er døde en uge efter, siger Mikkel Vestergaard Olesen.\nForskningen kan få betydning for en lang række hjernesygdomme, hvor man ser tab af hjerneceller fx ved Parkinsons sygdom og hjerneblødning.\n- Hvis man finder ud af de mekanismer, der ligger bag neurogenesis (dannelsen af nye hjerneceller, red.), kan det tænkes, at vi i fremtiden også kan hjælpe disse patienter, siger Mikkel Vestergaard Olesen.\nHan er i denne uge i USA for at præsentere nye forskningsresultater inden for området.\nLæs mere om forskningen i temaet Viden+


31 Naturvidenskab og teknologi\n442 Historie, religion og politik\nfundet 2.997 titler under lydbøger\nMærsk - manden og magten\naf Peter Suppli Benson, Bjørn Lambek & Stig Ørskov\nMærsk – manden og magten er den første bog, der går bag om de myter, der omgiver danmarkshistoriens største erhvervssucces, skibsreder Mærsk Mc-Kinney Møller. Baseret på flere hundrede kilder, hidtil ikke offentliggjorte dokumenter og private breve går de tre Politiken-journalister Peter Suppli Benson, Bjørn Lambek og Stig Ørskov tæt på privatmanden og forretningsmanden Mærsk Mc-Kinney Møller og leverer en nuanceret og fascinerende beretning om hans liv og levned. Bogen afdækker Mærsk Mc-Kinney Møllers opvækst og baggrund, herunder det komplicerede forhold til faderen Arnold Peter Møller. Mærsk – manden og magten afslører nye detaljer om det blå imperium og Mærsk Mc-Kinney Møllers forretningsrecept. Bogen beskriver skibsrederens ledelsesmetoder og giver en detaljeret gennemgang af hans største sejre og nederlag. Undervejs bliver læserne ført ind bag kulisserne på en række af de seneste 100 års væsentligste politiske og økonomiske begivenheder.Bogen giver et enestående indblik i, hvordan Danmarks største virksomhed agerer over for konkurrenter, politikere og ansatte. Det er historien om manden og magten – på godt og ondt.\nJeg kan kun takke én for, at jeg har spildt mit liv. Det er mig selv. Og det er ikke nogen rar tanke- Palle SørensenDette er historien om Palle Sørensen, pengeskabstyven, der i september 1965 skød og dræbte fire unge betjente. Den tidligere kriminalassistent Frank Bøgh fortæller den komplette historie om Danmarks vel mest berygtede forbryder, der sad i fængsel i næsten 33 år - om hans barndom, ungdom, dom, isolation, den lange vej til frihed, livet efter løsladelsen og ikke mindst om de ti minutter, der ændrede hans liv for altid. Frank Bøgh har over et halvt år fulgt Palle Sørensen og talt med vidner fra dengang, medfanger og politiske aktører. Resultatet er en bog, der giver et grundigt indblik i de mange nuancer, som historien om Palle Sørensen i virkeligheden indeholder.\nTidligere vicekriminalkommissær Eigil V. Knudsen arbejdede i 28 år i Rigspolitichefens Rejseafdeling, det "rigtige" Rejsehold og har været med i opklaringsarbejdet af nogle af de mest omtalte forbrydelser gennem sine næsten 30 aktive år. I sin lange karriere deltog forfatteren blandt andet i opklaringen af både grusomme drabssager, voldtægtssager og sager om mere gemen berigelseskriminalitet. I Rejseholdet rykker ud er samlet 20 af disse sager, hvor den tidligere opdager gennemgår de faktiske omstændigheder omkring selve forbrydelserne og det efterfølgende opklaringsarbejde. Beretningerne giver et spændende indblik i dansk kriminalhistorie, samt i politiets raffinerede og krævende detektivarbejde med den teknik, man dengang havde til rådighed. Nogle af disse beretninger peger ligefrem på muligheden for - med den teknik politiet har til rådighed i dag - at nogle af de sager, der aldrig blev opklaret, kan genoptages og afsluttes. En tidligere version af bogen vakte megen opsigt i pressen og blev trukket tilbage fra boghandelen inden udgivelsen. Denne redigerede udgave er ikke mindre interessant læsning, men en i en del tilfælde er navne på involverede personer med relation til forbrydelserne blevet sløret, ligesom fotografierne er fotografierne er blevet udeladt fra bogen.\nPå en villavej i Fredericia bor en 86-årig kvinde med en gribende, men også grusom historie. Arlette Levy Andersen levede over et år i koncentrationslejrene Birkenau og Auschwitz i slutningen af Anden Verdenskrig. I fire årtier fortalte Arlette end ikke sin egen jødiske familie, hvad der hændte, fra hun blev arresteret af Gestapo på et fransk universitet i efteråret 1943, til hun i maj 1945 stærkt afkræftet ankom med toget til sin hjemby Paris, hvor hun blev hentet af sine forældre. I mange år forsøgte Arlette at glemme. I ’Pigen fra Auschwitz åbner hun nu døren til de grufulde oplevelser, fordi hun føler sig forpligtet: ”Snart vil der ikke være flere, der kan fortælle, hvad der hændte”, som hun udtrykker det. Arlette fortæller i bogen om sin opvækst i Paris, arrestationen, deportationen i kreaturvogne og opholdet i koncentrationslejrene. Om at overleve som kz-fange. Om at tie og holde minderne for sig selv. Og om kærligheden, som efter krigen førte hende til Danmark, hvor hun stiftede familie og virkede som gymnasielærer, indtil hun lod sig pensionere. ’Pigen fra Auschwitz’ er en uafrystelig stærk beretning om en kvinde, som har overvundet det værste, et menneske kan opleve.\nSom den første dansker nogensinde stod Michael Knakkergaard Jørgensen (1967-1999) i maj 1995 på toppen af Mount Everest. Derefter besluttede han sig for at bestige det højeste bjerg på hvert af de syv kontinenter."Vejen er målet" er en sand beretning, og et powerboost fra Michael Knakkergaard, om at nå sine mål, og den hårde vej dertil. Det handler om at drømme om at tage den ultimative udfordring. Bjergbestigeren Michael Knakkergaard Jørgensen fortæller om drømmen om at bestige det højeste bjerg på hvert af de syv kontinenter.Michael Knakkergaard Jørgensen nåede de fire, inden han omkom på Makali i 99.\nAnden del af de berømte erindringsbøger. Skildringen af Lise Nørgaards tid som journalistelev, perioden under og efter besættelsen, familielivet med mand og børn og ikke mindst de mange års ansættelse på Politiken, Hjemmet og Berlingske Tidende.Indlæst af Puk Schaufuss, som er uddannet fra Det Kongelige Teaters Elevskole i 1965. Hun har medvirket i forestillinger på de største danske teatre og haft roller i film som 'De røde heste' og 'Kun en pige' samt tv-serien 'Nikolaj og Julie'. "Den lykkelige historie om en kvindes frigørelse ... Letløbende og muntert, livserfarent og begavet." - Information.\naf Anna Mejlhede & Anja C. Andersen\nI begyndelsen er alt mørke. Og inde i mørket begynder en fortættet og uendelig varm kerne af energi at bevæge sig. Tætheden er så stor, at lyset ikke kan trænge igennem. Men pludselig undslipper et blegt lysglimt. Så lyder en dyb rumlen. Universet er født. Naturvidenskabens førende skabelsesberetning er Big Bang-teorien, og de fleste danskere - selv mange præster - er overbevist. Men ingen ved, hvad der kom før Big Bang, og ingen kan forklare, hvad det er for en kraft, der presser universet til at udvide sig stadig hurtigere og hurtigere. I Livet er et mirakel tilbringer astrofysiker Anja C. Andersen og sognepræst Anna Mejlhede en nat i henholdsvis Københavns Universitets gamle observatorium på Østervold og i Holmens kirke i København. Mens de kigger på nattens stjerner og kirkens historiske hvælvinger, taler de om videnskab og tro og om at kunne rumme begge kulturer. De to kvinder øser af deres professionelle viden og personlige historie, og de fortæller med hver deres baggrund om skabelsen, stjernerne, sjælen og døden. De diskuterer, hvad meningen er med livet, hvorfor nysgerrighed og kærlighed er afgørende urkræfter, og hvorfor præsten har valgt at have tillid til videnskabens forklaring på universets begyndelse, og astrofysikeren at blive døbt i Guds navn.\nDa Mikkel var otte år, tog hans far sit eget liv. Det blev et tabu i familien, fordi det både var svært at tale om og forholde sig til. Som ung og voksen fik Mikkel angst og samtidig voksede hans frygt for at lide samme skæbne – for hvis man kan arve egenskaber og udseende efter sin far, kan man så også arve et anlæg for selvmord? Da Mikkel nærmede sig 38 – samme alder, som hans far havde, da han døde – gik det op for ham, at han var nødt til at nærme sig fortiden for at få en fremtid.Mikkel Frey Damgaard går systematisk og journalistisk til værks i sin undersøgelse af omstændighederne omkring sin fars selvmord. Stykke for stykke lærer han sin far, hans ophav, traumer og hemmeligheder at kende. Et familiemønster begynder at tegne sig, som rækker længere tilbage end faren, og som fortæller en større historie om fædre, sønner, identitet og familiehemmeligheder i flere generationer.SØRGEKÅBEN er en personlig beretning om savn, familie og en fars skygge.\nGuldjyderne er en overflyvning over det jyske land fra Grenen til grænsen med radaren indstillet på de store jyske formuer.Umærkeligt, men ikke desto mindre effektfuldt, er der er vendt op og ned på den økonomiske magtfordeling i Danmark. For 25-26 år siden dominerede milliardærerne i København og Nordsjælland, både talmæssigt og beløbsmæssigt, idet seks ud af de ti største formuer var placeret her. Nu er forholdet omvendt, så seks ud af de ti største familieformuer er jyske. De er ovenikøbet størst på en særlig måde: Udvider man gruppen til de ti største jyske formuer, overgår denne lille gruppe alle andre danske milliardærers samlede formue med mindst 100 milliarder.\nArtillerist i Stalingrad\naf Wigand Wünster\n"Artillerist i Stalingrad" er den tyske soldat og senere krigsfange Wigand Wüsters enestående øjenvidneberetning fra slaget om Stalingrad, som varede fra august 1942 til februar 1943, og som blev vendepunktet i Anden Verdenskrig. Wüster beskriver de brutale bykampe, kulden, sulten og det endelige nederlag, der skulle sende ham i krigsfangenskab sammen med 90.000 tyske kammerater.Wigand Wüster (f. 1920) deltog som tysk soldat i slaget om Stalingrad under Anden Verdenskrig. Han sad som krigsfange i Sovjetunionen fra 1943-1950. Herefter fik han lov at vende hjem til Tyskland, hvor han uddannede sig til advokat.\nRobert Enke var målmand på det tyske fodboldlandshold, da han kastede sig ud foran et tog i november 2009. Han blev 32 år. Selvmordet var en konsekvens af en hemmeligholdt seks år lang depression, en sygdom, der er endnu mere tabubelagt i sportens elitemiljø end i resten af samfundet.\naf Ole Kåre Føli\nSonja Oppenhagen læser denne begavede bog,hvor kropsterapeuten Ole Kåre Føli,manden bag behandlingssystemet BodySDS,fortæller om sit liv,om udviklingen af sit talent og tankerne bag sit behandlingssystem,om sammenbruddet og overvindelsen af angstanfald.Han fortæller også om mødet med Bjarne Riis og behandlingen af hans mangeårige traume,om sine opsigtsvækkende resultater med Tyler Hamilton og Laurent Jalabert og om,hvordan han hjalp Sanne Salomonsen oven på hendes blodprop.Lars Vestergaard er journalist og forfatter til bogen om B.S. Christiansen.\nIndtalt af Jan Priiskorn Schmidt. Med en karriere, der strakte sig over 24 film, er Jan Priskorn Schmidt til dato dansk films mest benyttede barneskuespiller. I sin tolv år lange karriere spillede han sammen med filmbranchens største danske stjerner, som Dirch Passer, Ove Sprogøe og Ghita Nørby, og medvirkede i film som Sommer i Tyrol, Min søsters børn og Flådens friske fyre. I en alder af bare 21 år trak Jan Priskorn Schmidt sig tilbage fra offentligheden. Gennem 45 år har han undgået enhver kontakt med pressen og medierne, og forsøgt at lægge tiden som skuespiller bag sig. Indtil nu. 'Barnestjernen fra Bryggen' er Jans personlige fortælling om en turbulent barndom som landskendt skuespiller og en ungdom præget af angst, virkelighedsflugt og bevidsthedsudvidende stoffer. Jan Priskorn Schmidt fortæller ærligt og åbenhjertigt om sin barndom i dansk film og i arbejderkvarteret på Islands Brygge, om livets op- og nedture, om tidens store ikoner og om de indre dæmoner. Det er en fortælling om en ung mand, der fik en filmkarriere forærende, og som valgte at vende den ryggen, at gå sine egne veje og tage kampen op med sig selv og omverdenens konstante opmærksomhed …'Barnestjernen fra Bryggen' er blevet til i samarbejde mellem Jan Priiskorn Schmidt og journalist Klaus Thodsen, igennem en lang række interviews. Lydbogen er indtalt af Jan Priiskorn Schmidt.\n- Eller kunsten at leve et vildt og poetisk liv.\nTomas Espedal starter med at gå, der hvor han bor, han vandrer i Bergens gader, ud på landet, besøger venner, forfattere og litterater. Han går sammen med vennen Narve gennem de arabiske forstæder ind i Paris, og senere går han fra Grækenland til Tyrkiet. Himlen er hans tag, og mens han går, fører han samtaler med filosoffer og digtere som Rousseau, Wordsworth, Baudelaire, Kierkegaard og Nietzsche.En anderledes, dybt personlig og original roman om at gå. Gå ind i sig selv. Gå ud i verden, søge friheden, krydse broer og grænser. Gå i Rimbauds fodspor. Men det er også en roman om at gå på druk eller gå i hundene og mest af alt ligne en vagabond eller landstryger. Således er bogen en hyldest til det frie liv og til kunstneren som outsider. "Den norske forfatter Tomas Espedal har gjort sine mange fodrejser til et eksistentielt livsprojekt. Det har han skrevet en charmerende og tankevækkende bog om." – May Schack, Politiken"Charmerende og flere steder utrolig godt skrevet i sin lettere abrupte, springende stil. Gå er i sine bedste passager en vital glædessang." – Martin Krogh Andersen, Berlingske, ****\naf Maria Lundsby Krüger\nI dette portræt af Mikkel Hansen fortæller hovedpersonen selv om sin opvækst, og hvordan han er blevet Danmarks bedste håndboldspiller. Desuden medvirker den franske verdensstjerne Nikola Karabatic og andre med- og modspillere samt venner og familie.\n- En sidste tur med Peter\n”Kapelmesterens Dagbog” er en gribende fortælling om den sidste turné med en levende legende. Indlæst af kapelmesteren selv og krydret med liveoptagelser fra samme turné. Peter Bellis liv har budt på vilde op- og nedture og det samme gør det sidste år på landevejen i rock`n´rolls tro tjeneste. Kapelmester (bandleder), Marcus Winther-John går helt tæt på i sin beretning om denne unikke rejse i samspil med et unikt billedmateriale fra bag kulisserne, på scenerne og landevejene. Fra Christiania til Smukfest og fra Frederikshavn til Bornholm.”Rock`n´roll er ikke et job som Peter kommer hjem og hænger i skabet som et sæt arbejdstøj efter fyraften. Han investerer sig kompromisløst med hele sin krop og sjæl, 24 timer i døgnet, året rundt! Og det gør bølgerne som livet kommer i euforisk høje eller afgrundsdybe. Måske er det én af grundene til, at det har været så vild en rejse. Jeg kan i hvert fald konstatere her, 7 år, 4 albums, hundredvis af koncerter og ti-tusindvis af kørte kilometer senere, at jobbet som Peter Bellis kapelmester ikke er som noget som helst andet, jeg har haft eller overhovedet hørt om! På mange måder har 2017 været en koncentrat af de følelsesladet, sjove, svære, historiske og til tider surrealistiske oplevelser vi har delt siden 2010. Undervejs har de store opture fået modspil af udfordringer, der i yderste tilfælde har været med livet som indsats. Som Peter selv, har disse 58 afskedskoncerter været mange ting for mange folk … men kedeligt har det aldrig været!”- uddrag fra introduktion, “Kapelmesterens Dagbog”Lydbogen indeholder sange og klip fra livealbummet, "Sidste nat med bandet" med Peter Belli (med venlig tilladelse fra REO records) .\n- Historien om Jürgen Klopp\nJürgen Klopps trænerkarriere begyndte i ydmyge rammer hos FSV Mainz 05, som han førte op i Bundesligaen for første gang i 41 år. I 2008 skiftede han til Borussia Dortmund, hvor han vandt mesterskabet og kom i Champions League-finalen. Han forlod Tyskland til fordel for England og den falmede storklub Liverpool FC. Det var ikke et job for en mand, der var svag i troen, men i Klopp fandt Liverpool omsider en mand, der var i sync med klubbens ånd og spillestil: angrebsfodbold med tryk på alle kedler. Klopp er dynamisk, udtryksfuld, rastløs; han lever sig ind i sit holds op- og nedture. Der brænder en ild i øjnene på ham, og hans krævende spillestil – det berømte gegenpressing – håndhæver han ved at være en fabelagtig motivator.\nCarl og Marie – I kunst og i kærlighed\naf Lotte Andersen\nLotte Andersen læser selv denne vidunderlige bog,som hun og Amalie Kessler har forfattet. De følger kunstnerparrets brevudveksling i en unik fortælling om kærlighed og kunst i en brydningstid i danmarkshistorien.Forfatterne har udvalgt knap to hundrede breve mellem Carl og Marie af høj kunstnerisk og historisk kvalitet,og de bliver sat ind i en større sammenhæng,der folder fortællingen om Carl og Marie ud og føjer ny dybde og liv til historien om begge kunstnere.\nAldrig har så mange mænd fortalt så hudløst ærligt om dem selv og deres liv, som i dette stærkt anmelderroste værk, som blev en af årets mest omtalte bøger.I 'Modne Mænd' fortæller 24 kendte danske mænd uden filter i samtaler med forfatteren, hvordan livet ser ud fra de 60 år og opefter.Det er følsomme og overraskende samtaler om livet, døden, troen, kærligheden, sexlivet, glæden, sorgen, roen, usikkerheden, visdommen, forfængeligheden og forgængeligheden – og alt det andet!Og læserne kommer med på en lytter, mens de modne mænd sætter sig til rette i herreværelsets Chesterfield-sofa og snakker intimt, følsomt og åbent om alt det, mænd aldrig plejer at snakke om.Dette er bogen til alle kvinder og mænd.Forfatteren Bo Østlund, som har udgivet 20 bøger, er selv årgang 1956, og det 472 sider store værk udgives af Forlaget Heatherhill, som bl.a. stod bag Østlunds anmelderroste bestseller ‘Skilleveje’ i 2006, hvor 28 kendte danskere fortalte om deres barndom.Den nyskabende og innovative bog giver adgang til eksklusivt ekstra-materiale i form af professionelle videoklip fra samtalerne med de medvirkende, som læserne kan se ved at skanne QR-koderne ved hvert kapitel.Bogens deltagere er:Søren ØstergaardAllan OlsenIb MichaelTor NørretrandersTroels KløvedalLars LilholtFlemming JensenPoul NesgaardHans EngellPeter Aalbæk JensenPeter LarsenPeter LangdalLars MuhlAsger ReherViggo SommerFlemming PlessHenrik SaxgrenHenrik Dam KristensenPeter SchrøderMorten GrunwaldDennis KristensenPer LarsenCarsten MørchPete Repete*Fyens Stiftstidende: **** 'Når man nu selv er på den rigtige side af 50 år, får man så noget ud af at læse om mænd på den anden side af 60'erne, der deler ud af deres livserfaringer? Det korte svar er ja, hvis personerne ellers er interessante nok. Og det er i virkeligheden Bo Østlunds store bedrift i bogen.' Politiken: 5 røde hjerter\naf Lena Katarina Swanberg & Parisoula Lampsos\nEn 16-årig Parisoula Lampsos förälskar sig i den nästan dubbelt så gamla Saddam Hussein, mannen som skulle komma att bli Iraks fruktade och hatade diktator. I 33 år behöll han sin makt över henne, för varför skulle en man som inte drog sig för att mörda sin egen familj skona henne? Lena Katarina Swanberg har intervjuat Lampsos under lång tid och skrivit den gripande berättelsen om livet i skuggan av en fruktad diktator.Lena Katarina Swanberg föddes i Stockholm den 8 februari 1947. Hon är en av våra flitigaste biografiförfattare och har skildrat många kända svenskars liv. Som författare har hon skrivit både skön- och facklitteratur, och hon har också arbetat som journalist på bland annat Expressen och Månadsjournalen. Parisoula Lampsos familj flyttade till Irak från Libanon och hörde till societeten i Bagdad. Hon var älskarinna åt Saddam Hussein, Iraks fruktade diktator, i över trettio år från det att hon var sexton år gammal. Idag bor hon på skyddad ort i Sverige.\naf Forfattere Diverse\n10 fortællinger fra den jyske vestkyst af Anders Agger, Jane Aamund, Paul Cunningham, Sonja Richter, Henning Toft Bro, Gertrud Thisted Højlund, Bent Haller, Johannes Lilleøre, Morten Beiter og Sisse Fisker fortæller om deres forhold til Vesterhavet.Den del af Nordsøen, der følges med hele den jyske vestkyst, kalder vi danskere for Vesterhavet. Her blander vildt vejr og barsk natur sig med sommerferieminder fra stråtækte sommerhuse i klitterne, sømandshistorier om strandinger, storme og kvinder i fremmede havne og lokale med benene solidt placeret i en sandet jordbund og udstyret med en stærk gudsfrygt.Dette er fortællingen om Danmarks prægtigste og vildeste stykke natur og de mennesker, der bor derAnders Agger, Bent Haller, Gertrud Højlund, Henning Toft Bro, Jane Aamund, Johannes Lilleøre, Paul Cunningham, Sisse Fisker og Sonja Richter fortæller om deres personlige oplevelser og minder ved Vesterhavet.\nThomas Kristensen (MET) er en af Danmarks mest erfarne jagerpiloter. I denne bog tager han læseren med på en rejse gennem et liv, som har sit udspring i skyggen af den første månelanding.Thomas Kristensen vokser op i rolige omgivelser på Amager, men teenageårene og fodboldspillet på Fremad Amagers baner bliver afløst af en tilværelse på den anden side af lydmuren. Som 23-årig kan han kalde sig pilot og for første gang spænde sig fast i ACES II katapultsædet i et F-16 jagerfly.Kysser himlen giver et helt særligt indblik i tilværelsen som jagerpilot i det danske flyvevåben. MET fortæller blandt andet om uddannelsen samt træningen i Europa og Nordamerika, om udstyret, teknikken og ikke mindst om et unikt broderligt kammeratskab i jagereskadrillerne. Som den eneste danske jagerpilot har MET deltaget i samtlige de krige, som de danske F-16 fly har været en del af. Bogen tager læseren med ind over Balkan, Afghanistan, Libyen og Irak og giver en sjælden indsigt i moderne luftkrig. Kysser himlen er en elementært spændende og bevægende beretning, der eminent beskriver det berusende og storslåede i at se verden fra oven, men samtidig også skildrer de dybe følelser og komplekse refleksioner, der opstår i slipstrømmen af at være spydspids i dansk krigsdeltagelse. Thomas Kristensen (f. 1969), med flyvernavnet MET, er ddannet jagerpilot i Flyvevåbnet. Satte sig første gang i cockpittet på et F-16-fly i 1993. Siden da har han fløjet over 3500 timer i F-16, og han har deltaget i operationer over Balkan, Afghanistan, Libyen og Irak. Har tidligere udgivet F-16 oplevelser på danske vinger (2011) og Hercules oplevelser på danske vinger (2015).\nRoskilde kriminalpoliti fandt den 27. juli 2004 en dræbt person i en kummefryser i Baunehøjparken i Jyllinge. Personen var dræbt med to skud og blev efterfølgende identificeret som Jens Wagn Flannov. I forbindelse med fundet blev der anholdt og varetægtsfængslet en række personer – herunder Flannovs daværende kæreste Lone og dennes eksmand Ronnie – som havde en central rolle i drabet. Navnene Lone og Ronnie er fingerede, ligesom sagen omkring drabet på Jens Wagn Flannov ikke beskrives nærmere, da der i skrivende stund endnu ikke er faldet dom i sagen, men det viste sig, at den dræbte i kummefryseren selv var drabsmand.\naf Dann Stadler\nNär Dann och Tracy Stadler var med om en frontalkrock med en rattfull förare blev Tracy fast i den brinnande bilen. Ett ögonblick senare kom en främling ut ur skogen intill och räddade henne från en säker död innan han försvann igen. Genom de svåra tider som följde med månader på sjukhus växte Dan och Tracys tro på Gud och på änglarna i hans tjänst.Dann Stadler bor med sin familj i Jackson, Wisconsin i USA. Han är föreläsare och förespråkare för kristendomen. Dann är skapare av hemsidan Saturday‘s Promise.\nMorakker - Fortællingen om den korrupte betjent\nI 1998 begyndte politiassistent Hans Haahr på Grønland en hemmelig og uofficiel efterforskning af en ung piges død i Nuuk i julen 1997. Sagen var blevet lukket som endnu et tragisk selvmord blandt de grønlandske unge. Det stod hurtigt klart for Hans Haahr, at der ikke bare var tale om drab – der var også tale om en sjusket efterforskning af det grønlandske politi, der bestemt ikke var interesseret i at få sagen genåbnet og komme til at tabe ansigt."Morakker" fører læseren ind i det lukkede grønlandske politisystem og fortæller om dets uskrevne regler og krav og den misforståede loyalitet mellem betjentene, der i dette tilfælde blev prioriteret højere end retfærdighed for en ung piges død.Bogen fortæller også om Hans Haahrs oplevelser, da han blev forflyttet til Aarhus Politi, hvor han på forhånd var stemplet som den korrupte betjent og hurtigt modtog en fyreseddel. I 2011 vendte han tilbage til Grønland for at se fortiden i øjnene og færdiggøre sin efterforskning af pigens død. Men uden et politiskilt i hånden blev det en meget svær opgave.Ellen Stampe (f. 1976) er en dansk journalist, forfatter og foredragsholder. Hun har dækket flere politisager som kriminalreporter og har udgivet en lang række dokumentariske bøger om mordsager, der har været oppe i medierne.\naf Michael Kranish & Marc Fisher\n"Selvpromovering. Brovten. Retssager. Trump havde været åben for at bruge alle de midler og mere til for at beskytte sit image og opnå sit ultimative mål: at tjene penge. "Jeg repræsenterer Donald Trump," havde han meget direkte sagt om sin karriere. Men nu, da han stilede efter at blive præsident, skulle denne selverklærede multimilliardær overbevise vælgerne om, at hans værdi for landet var større end hans nettoværdi, og at han kunne blive en forkæmper for andet og mere end sig selv."Donald Trump havde kun været præsident i få timer, før han begyndte at udstede sine kontroversielle dekreter og behandle medierne som en flok uartige skolebørn. Men hvad er historien egentlig om USA's 45. præsident? "Trump - Bag facaden" er den mest dybdegående beskrivelse af Donald Trumps liv frem til hans forbløffende valg som amerikansk præsident. Bogen er baseret på research foretaget af tyve journalister, to faktatjekkere og tre redaktører fra Washington Post.Marc Fisher er seniorredaktør ved Washington Post, hvor han har arbejdet i mere end 30 år. Han har skrevet adskillige af de artikler, som vandt Pulitzerprisen i 2016 for "Public Service" i 2014.Michael Kranish er undersøgende politisk reporter for Washington Post. I 2016 modtog han "Society for Professional Journalists Award for Washington Correspondence"."Selvom bogens tilgang er afbalanceret og retfærdig, vil resultatet efterlade læseren rystet og bange." – Sunday Times\nEn tysker slap næsten af sted med et mord\nDommen lød på 16 års ubetinget fængsel og udvisning af Danmark for bestandigt, da den nu 56-årige tyske statsborger Günther (navn opdigtet) i september 2009 fik sin dom for nedskydningen og drabet på den vietnamesiske grillejer Nhut Thai Ngyuen. Drabet skete ved Tex-grillen i Bogense i december 2004 og var et af de mest opsigtsvækkende og koldblodige mord på Fyn i det sidste årti. I flere år så det ellers ud til, at Günther skulle slippe af sted med at have skudt Nhut Thai Nguyen, men efter flere års resultatløs efterforskning fik politiet i 2008 hul på sagen.


MESTRENE - kompileret af Erik Ansvang og Thora L. Mollerup. Esoterisk artikel. Mestrene eller Det Store Hvide Broderskab er betegnelsen for mennesker, der har gennemgået evolutionen i menneskeriget og ikke længere er bundet til reinkarnation. (Side 39 af 53)\nMESTRENE - Hvem er de? Hvem var de? (39 af 53)\nDen mester, som især beskæftiger sig med den fremtidige udvikling af nationernes forhold i Europa og med det mentale udbytte af udviklingen i USA og Australien, er mesteren Rakoczy. Han er ungarer og har sit hjem i Karpaterne. Han var engang en kendt skikkelse ved det ungarske hof. Han omtales mange steder i de gamle historiebøger. Han var især i offentlighedens søgelys, da han var greven af Skt. Germain og endnu tidligere, da han både var Roger Bacon og senere Francis Bacon. Det er interessant at lægge mærke til, at mens mesteren Rakoczy på de indre planer beskæftiger sig med Europas forhold, kommer hans navn som Francis Bacon i offentlighedens søgelys i Bacon-Shakespeare kontroversen. Han er en temmelig lille og mager mand med stort fipskæg og glat sort hår, og han tager ikke lige så mange elever, som de tidligere omtalte mestre. For tiden leder han de fleste af 3. stråle eleverne i Vesten sammen med mesteren Hilarion. Mesteren Rakoczy er på 7. stråle − strålen for ceremoniel orden eller magi − og han arbejder igennem esoteriske ritualer og ceremonier og er levende interesseret i de hidtil ukendte virkninger af frimurernes og de forskellige broderskabers og kirkers ceremonier overalt. I logen kaldes han sædvanligvis for ”greven”, og han optræder i USA og Europa praktisk talt som den øverste leder med hensyn til at udføre de planer, der lægges af logens ledende råd. Omkring de tre víse mestre danner nogle af mestrene en indre gruppe, som mødes jævnligt i rådet.\nMesteren Rakoczy er et navn, som er overleveret gennem århundrederne, indfiltret i en masse kendsgerninger og opspind, misforståelser og forkert fremstilling. Det er et navn, som straks leder tanken hen på mystik og magi. Af sine samtidige blev han kaldt alkymist og charlatan, mester og troldmand, vismand og gøgler. Han var kongers og fyrsters ven. Hans rigdom gjorde det muligt for ham at leve kongeligt, hans privatliv var højt hævet over ros og kritik, mens hans imponerende intelligens og hans tankers dybde satte alle, som han kom i berøring med, i skyggen. Hans tilstedeværelse ved en sammenkomst medførte altid lidt mystik, for der var en gådefuld atmosfære af storhed, der omgav ham, som kun kunne misforstås. Mesteren Rakoczy var i det 18. århundrede kendt som greven af Saint Germain.\nMen der var meget andet hos ham, som skabte endnu større undren og respekt. Selvom han så ud til at være ca. 50 år gammel, levede der – dengang han viste sig i Frankrig – folk, som havde set ham 50 år før ved et fremmed hof, og på dette tidspunkt han havde haft nøjagtigt det samme udseende. Desuden indrømmede greven af Saint Germain at være så gammel og endda ældre, for med et øjenvidnes troværdighed beskrev han begivenheder, der var sket 200 år før. Der eksisterer beretninger om, at han er blevet set fra 1710 til 1822, og at hans udseende overhovedet ikke forandrede sig i løbet af dette tidsrum – han blev ikke alene ikke ældre, men bevarede sit udseende som en kraftig, midaldrende mand. (En mere fuldstændig beretning gives i Cooper-Oakleys bog: The Comte de St. Germain).\nGreven af Saint Germain var søn af fyrst Rakoczy, en adelsmand med store godser i Ungarn. Jeg ved ikke, om der fra troværdig side er sagt, at greven af Saint Germain den dag i dag benytter det samme legeme, som han benyttede den gang, men det er vigtigt, at Anni Besant har oplyst, at greven af Saint Germain har afsluttet sin udvikling som menneske, og at han stadig bor og rejser rundt i Europa og arbejder for menneskeheden. Og i Det Store Hvide Broderskab er han kendt som mesteren Rakoczy.\nKilde: Theosophist, december 1919 – J. Henry Orme\nSankt Alban er skytshelgen for mange kristne kirker, (blandt andet den engelske kirke i København). Han stod i meget nær forbindelse med England, med Kirken og med frimureriet.\nHan var af adelig romersk familie, født i byen Verulam i England, som efter ham nu kaldes St. Albans. Frimurere har sikkert hørt om Watson-håndskriftet fra 1687. Her siges der en hel del om St. Albans arbejde for Ordenen. Han led martyrdøden under Kejser Diocletians forfølgelse, der begyndte i år 303. Hans disciple balsamerede hans lig, og det kan endnu ses i abbediet i St. Albans. Kort efter havde han en anden vigtig inkarnation. Han blev født i Konstantinopel i år 411 og fik navnet Proclus – det navn, som han senere i livet skulle gøre berømt. Han var en af de sidste ivrige forkæmpere for Neoplatonismen.\nDerefter er der et hul i historien, hvor man i øjeblikket intet ved om ham. Han inkarnerede igen i år 1211, og i dette liv var han Roger Bacon, en franciskanermunk, som var reformator af både sin samtids teologi og af dens videnskab. Han var en engageret eksperimentator.\nI 1375 blev han født som Christian Rosenkreuz. Det var også et liv af stor vigtighed, for i denne inkarnation grundlagde han Rosenkreuzernes hemmelige orden. Forskellige organisationer benytter dens navn og nogle af dens lærdomme. Det oprindelige samfund eksisterer endnu, men er absolut hemmeligt. Imidlertid er Rosenkreuzernes kundskab stadig kendt, men i en noget anderledes form, for eksempel i teosofien og i frimureriet, selvom læren i frimureriet er skjult i symboler og allegorier.\nDet siges, at han igen lod sig føde ca. 50 år senere − eller måske lidt senere end det − som Hunyadi Janos (Johan H.), en fremtrædende ungarsk kriger og leder. Det siges, at han omkring år 1500 levede som munken Robertus et eller andet sted i Mellemeuropa. Man ved stort set intet om dette liv, og hvad han foretog sig.\nEfter dette liv kommer en af de største af han inkarnationer. Den begyndte i år 1561, hvor han blev født som Francis Bacon. Han var søn af dronning Elisabeth I, som giftede sig med sir Robert Dudley − senere Jarl af Leicester − mens de begge sad som fanger i Tower. Det siges, at han 100 år senere lod sig føde som Ivan Rakoczy, en transsylvansk fyrste. Han omtales i leksika, men der gives ikke mange oplysninger om ham. Han benytter endnu af og til dette navn. Efter alt dette er hans færden omgivet af en hel del mystik. Han rejste tilsyneladende rundt i Europa, hvor han dukkede op med mellemrum, men man har kun få bestemte oplysninger om ham. Han var grev de Saint Germain på den franske revolutions tid. Greven af Sct. Germain har sandsynligvis også kamufleret sig som Baron Hompesch, der var den sidste af Johanniter-ridderne fra Malta – den mand, der sørgede for overgivelsen af Malta til englænderne. Han lever endnu, og hans nuværende legeme ser ikke ud til at være ret gammelt.\nHan er den mester, der er overhoved for 7. stråle, som nu begynder at herske over verden i stedet for 6. stråle, hvis primære egenskab var hengivenhed.\nKilde: The Hidden Side of Christian Festivals\nDet var Kong James’ oversættere af Bibelen, der var de virkeligt inspirerede, og ham, man nu kalder grev de Saint Germain, havde indflydelse på denne oversættelse.\nMesteren Rakoczy er født i Ungarn og bor der, selvom han rejser meget.\nDen ungarske mester er frimurerordenens indre overhoved. Som Francis Bacon var han dronning Elisabeth I’s minister. Som den mystiske grev de Saint Germain var han Ludvig d. XV’s ven. Som grev Ferdinand de Hompesch var han den sidste stormester for Johanniter-ridderne på Malta, der overgav øen til Napoleon, og senere kom øen i britisk besiddelse i 1814 – for kun at nævne nogle få af hans inkarnationer. Han har spillet en betydelig rolle i Europas historiske liv i hundreder af år, og hans indflydelse er meget stærk i øjeblikket – Proclus, Roger Bacon – og andre.\nSom esoteriker skal man huske, at det er mesteren Rakoczy − Venetianerens tidligere elev og nu hans broder − der har gjort virkelig meget for i praksis at udforme nutidens form for naturvidenskab. Sammen med andre elever af den samme víse mester − eksempelvis som den mester, der var lord Lytton, og den mester, der var Cagliostro − har han anvist veje til at gøre den nuværende, regelbundne naturvidenskabelige kundskab praktisk og nyttig − den videnskab, som han i sin inkarnation som Francis Bacon gjorde en så stor indsats for at givet en fysisk forklaring.\nDen vestlige halvkugles udvikling har Venetianeren − for de lavere planers vedkommende − for en stor del overgivet til sin víse broder og tidligere elev, mesteren Rakoczy. Hans mange inkarnationer i og for Europa har forberedt ham til denne ledende stilling og dette arbejde. Som grev de Saint Germain bar han det meste af karmaen ved overførslen af europæisk liv til Amerika, samt en stor del af karmaen for Europas liv.


Jagt på forsvundne Emilie gik langt over stregen: 'I kunne have ødelagt en masse!' | BT Krimi - www.bt.dk\n21. sep. 2016 - 23:57\nJagt på forsvundne Emilie gik langt over stregen: 'I kunne have ødelagt en masse!'\n»Lad nu politiet gøre sit arbejde.« Sådan lyder opfordringen, efter flere frivillige onsdag begyndte at gennemsøge en sø i Korsør, da det pludselig rygtedes, at den forsvundne Emilie Meng måske kunne være set deri. Men i stedet for at hjælpe, risikerede de frivillige at ødelægge alle sporene.\nRygtet begyndte onsdag, efter nogen havde set en dronevideo taget over en sø ved byen, hvor 18-årige Emilie Meng sidst blev set for mere end to måneder siden. Nogen mente, at man i videoen kunne se noget, der lignede et menneske i søen.\nSelvom politiet blev kontaktet i sagen, skabte billedet stor aktivitet på nettet, hvor det blev delt flere steder.\nDet førte til, at flere folk pludselig strømmede ned til søen og begyndte at gennemsøge den, før politiet ankom.\nDet får nu politiet til at opfordre til, at man slår koldt vand i blodet, da man risikerer at gøre mere skade end gavn. Det fortæller vagtchef Jens Frederiksen fra Sydsjællands og Lolland-Falsters Politi til TV ØST.\n»Lad os nu sige, at de måske havde fundet kvinden, så havde de jo samtidig ødelagt spor på et gerningssted. Det skyldes jo ikke ond vilje, men vi vil altså have, at folk vil lade os foretage undersøgelserne disse steder,« siger han.\n'Det er så respektløst'\nOgså initiativtageren bag flere af de store eftersøgninger i sagen, Sofie Sønderup, kritiserer de frivilliges gennemsøgning af søen. Det gør hun i en femten minutter lang video, hun har delt på Facebook.\n»Jeg tager stor afstand fra de mennesker, der mødte op dernede,« siger hun blandt andet.\n»Lad nu politiet gøre sit arbejde. Hvis I hopper i den her sø, og det er vores savnede pige, så kunne I ødelægge en masse ting. Lad nu være,« fortsætter hun.\nSamtidig kritiserer hun, at flere af de personer, der delte billedet fra dronevideoen, 'taggede' Emilie Mengs veninder i billederne.\n»Jeg er dybt chokeret, og jeg er dødhamrende ulykkelig over, at der er nogen, der kan finde på at dele sådan nogle billeder. De er så skrøbelige. Det er simpelthen ikke okay at 'tagge' Emilies veninder i dem, hvis det viser sig at være det, man tror, det kunne være. Det er så respektløst,« siger Sofie Sønderup.\nDet, der på dronevideoen kunne ligne et menneske, viste sig i stedet at være en pose med bærbare samt nogle sten.\nEmilie Meng forsvandt efter en bytur med nogle veninder natten til søndag den 10. juli. Mens veninderne tog en taxa fra stationen, forklarede Emilie, at hun ville gå de få kilometer hjem. Men hun dukkede aldrig op.\nSiden har ingen set eller hørt fra hende.\nMillioner så med:\nNu er kvinde


ØKONOMI OG FAGLIGE UDFORDRINGER I GADERUMMET. Kalle Birck-Madsen\nØkonomien i Gaderummet 2006, og de faglige udfordringer\nKalle Birck-Madsen, cand.psych, 21.november 2006\n1. Økonomien Gaderummet. 2\nEt minimalt rammebudget 2\nAt søge private fonde og sponsorer 2\nØkonomi november 2006. 2\n2. Fagligheden.. 3\nProjekt ”Indre Lænke”. 3\nSocial og psykologisk arbejde. 3\nSocial-klinisk arbejde. 3\nEt forskningsprojekt: psykosocial nødvending. 4\nDet store i det små. 5\nPsykosocial nødvending. 5\nAnden form for nødvending. 6\nEt oplæg om Gaderummets økonomi – som er meget anstrengt vedrørende frie midler til en fælles arbejdsmidte omhandlende fortæring, transport, aktiviteter, omsorg, og små ting; samt\nEt oplæg om de faglige udfordringer, som Gaderummet står overfor, faglige udfordringer omhandlende at systemerne om os – det psykiatriske, sociale og psykologiske – må tage ved lære af Gaderummet og rådgivningens konkrete arbejde. Længe har vi været skraldespand for andre behandlingssystemer, men det synes ikke at være menneskene, men mere de valgte ”autoriserede” aktivitetsmæssige og behandlingsmæssige tilgange, som den er helt galt med. Der skabes individer, der frem for at skulle kunne mere selv – selvbestemmelse som et sociale forhold – slet intet kan, og som derfor må umyndiggøres yderligere også i al deres aktuelle selvstændighed.\nDer er brug for en radikal anden tilgang til området af psykiske forstyrrelser, hjemløshed mm. eller problemer der udpeges som så, end den i dag stadigt mere dominerende herre-knægt-logik. Der er behov for handlekoncepter, der har løsningen på et problem i sig, og som udsiger andet og mere end abstrakte fordomme og tilførte egenskaber til det individ, der ikke kan selv, og som derfor heller ikke kan beskytte sig mod omverdensovergreb. Der er brug for handlekoncepter, der ikke fratager menneskene kontrollen over deres liv og livsbetingelser, men som tvært imod giver dem den tilbage gennem udvidet samfundsmæssig selvbestemmelse, gennem den almene forebyggelse kan man sige.\nFor at bidrage hertil giver oplægget en skitse til etableringen af et forskningsmæssigt virke, der skal blotlægge det konkrete støtte- og behandlingsmæssige arbejde i Gaderummet og rådgivningen, således at andre subjekter og institutioner på området, gives midler i hænde til at tage deres individer alvorligt som ligeværdige samfundsmæssige subjekter.\n1. Økonomien Gaderummet\nGaderummets økonomi har altid været en udfordring. Vores arbejde ligger i et stridbart felt – psykiske problemer, marginalisering, hjemløshed - hvor mange forskellige interesser er på spil, og hvor feltet i sig selv er præget af minimale ressourcer i enhver henseende, menneskeligt, kulturelt og økonomisk.\nMen efter flytningen til huset i Rådmandsgade 60 i maj 2005, hvor Gaderummets nye økonomi trådte i kraft, er den for alvor udfordret. Det tildelte rammebudgettet viser sig kun at kunne dække de mest basale udgifter til huset. Det angår huslejen, el, varme, renovation, vedligehold mv., mens mulighederne for faglig arbejdskraft og midler til den fælles arbejdsmidte – mad, transport, omsorg, aktiviteter, små ting – er svundet hen i takt med prisstigningerne de sidste år, og at husets brugergruppe har fået færre egne midler at handle ud fra, samtidig med at der er blevet flere af dem for huset at forholde sig til.\nEt minimalt rammebudget\nGaderummet har siden 2002, hvor rammebudgettet blev fastlagt af et eksternt konsulentfirma, entreret af kommunen, påpeget, at den angivne ramme på 3.9 mill. årligt fra 2005 er for lille i forhold til arbejdets omfang, krav og udfordringer. Og at et realistisk budget mere er 5.9 mill. årligt, når arbejdets kvalitet skal fastholdes og lovkrav opfyldes. Selv med dette forhøjede budget er husets arbejde meget ”billigt” if. andre institutioner med lignende klientunderlag.\nDerfor søgte Gaderummet i oktober 2006 Folketingets satspulje om forhøjelse af vores årlige budgetramme. Men ansøgningen blev formelt afvist med begrundelsen, at Gaderummet skal søge i Købehavns Kommune, da denne har fået en ekstra bevilling på området på 20 mill. årligt. Københavns kommune kan Gaderummet imidlertid ikke søge, da denne skal skære 56 mill. i budgetterne på Gaderummets område. Det er lidt svært at søge på ”minus 36 millioner kroner” i Københavns Kommune.\nAt søge private fonde og sponsorer\nGaderummet har derfor igen vendt blikket mod private fonde, som hidtil igennem alle årene har været med til at sikre Gaderummet til sidst. Og ikke mindst sikre den enkelte udstødte unge i sin dagligdag, men også at det faglige indhold har kunnet videreudvikles.\nVi har aktivt søgt fonde siden sensommeren, og håber på resultater. Vort regnskab kan ses i følgende link - Regnskabsberetning 2005 - mens følgende tre link - Generel fondsansøgning, Arbejdsstatus sommeren 2006 og At danne nye arbejdsgrupper juli 2006 – er hvad fondene har modtaget af materiale fra Gaderummet.\nØkonomi november 2006\nI skrivende stund eksisterer den fælles midte stadig, men i kraft af de donationer fra private fonde og personer, som Gaderummet modtog ved sin åbningsreception d.17.maj 2005. Trods personalereduktion op igennem 2006, og en generel stor sparekniv på alle områder, ser det ikke ud som om, at dette er tilstrækkeligt. Frem for større sikring af de unge og videreudvikling af huset – som har fundet sted, og stadig styrkes – vil det kunne komme til et dramatisk tilbageskridt. Så har du, kære læser, ideer til Gaderummets overvindelse heraf, så giv dem fluks tilbage til os, eller gør fonden opmærksom på vores eksistens.\nProjekt ”Indre Lænke”\nD.15.september 2006 fremlagde Gaderummet en teoretisk-empirisk forskningsrapport ”Projekt Indre Lænke – en undersøgelse af social fastlåsthed blandt marginaliserede unge”. Rapporten, der blev påbegyndt i 2002, er blevet til med støtte fra Sygekassernes Helsefond.\nRapporten kommer omkring det sociologiske og socialpsykologiske i Gaderummet. Den sætter fokus på konkrete og generelle forhold, der kan være låsende eller opbrydende for den marginaliserede unge, og således at der kan handles udviklende på den unges liv.\nRapporten tydeliggør, at Gaderummet som en rammebetingelse for de unges liv, at denne har en karakter og substans, der synes at løse de problemer, den bliver begæstet med. Kunne Gaderummet ikke, i ethvert skærpet tilfælde af en menneskelig lidelsessituation, typisk håndtere dette på en udviklende måde sammen med brugerne, så ville stedet ikke kunne fungere som brugerstyret, hvorved det heller ikke villet have være muligt at lave rapporten. Dette betyder ikke, at Gaderummet formår at løse alle sine problemer med sine unge, men at vi er på højde med problemerne, og med de krav der med rette kan og skal stilles til psykosocialt og klinisk psykologisk arbejde i en arbejdsdelt samfundsmæssig sammenhæng.\nSocial og psykologisk arbejde\nDet sagsbehandlende og psykologiske niveau - vejledning, rådgivning, terapi, psykosociale handlinger - er i rapporten kun med som rammebetingelse for arbejdet, ikke som særlig udforskelsesgenstand. Men efter rapporten færdiggørelse, er det muligt nærmere at vende tilbage hertil. Dvs. til et videre arbejde med at blotlægge og almengøre det psykologiske og sociale arbejde med de enkelte personer. Det angår at komme ind på mikroprocesserne i social og social-klinisk psykologisk arbejde. Hvordan arbejdes der? Hvordan forløber det? Hvilke problemer omhandler det? Hvordan bestemmes problemer? Hvordan de løser sig op?, Og hvordan er det for personerne selv at være sig involveret i sådanne udviklingsprocesser?\nGaderummet og rådgivningen søger at stille sig på et subjektvidenskabeligt standpunkt i sit arbejde, for at fremme almene udviklingsprocesser for de berørte. Arbejdet har pågået i mere end 20 år, og har betydet udvikling af et konglomerat af teoretiske og praktiske handleprocedurer, der som åbne midler anvendes i arbejdet, til at udvikle selv samme arbejde. En nærmere beskrivelse af dette, vil være yderst relevant af mange grunde. Først og fremmest er behandlingsresultaterne indenfor psykologien og psykiatrien generelt ikke særlig god, mildt sagt. Hvilket for det andet kan relateres til en dominerende tilgang omhandlende løsrevet diagnosticering og reduceret middelanvendelse. Hvilket for det tredje fører til anvendelse af samme begrænsede midler, fordi der ikke findes andre tilgængelige midler!\nHusets og rådgivningens brugerdokumentation er derimod fra sin start opbygget nedefra, således at den er den berørte, der kommer til orde. Heri indgår noter og referater af flere hundrede langvarige terapiforløb og hundredvis af kortere terapiforløb og sociale sagen. I den foreliggende form er materialet fortroligt og tavshedsbelagt, og skal derfor bearbejdes, løftes op til ”typiske enkelt-tilfælde af psykosocial nød og nødvending” for videre fælles forskningsbrug.\nMaterialet er meget omfangsrigt, og selv om der til stadighed arbejdes på en digitalisering af det hele, er måske kun 20% endnu blevet det. Tid og penge til en særskilt scannerstation og arbejdskraft har vi ikke.\nEt forskningsprojekt: psykosocial nødvending\nDer ligger imidlertid og umiddelbart et håndgribeligt niveau i det empiriske materiale fra brugerforløbene. Det ligger ikke i alle forløb, men i mange udgør det en strukturerende akse i brugerprocessen. Det angår brug af tavler - kridttavler, white screen, store papirark - til anskueliggørelse af konkrete problemstillinger, i form af modelobjekter, der er på tale i nu-situationer i den terapeutiske proces. Modelobjekterne i tavlerne anvendes til nærmere analyse af det konkrete, og som en terapeutisk proces udvikler sig, forandrer modellerne sig også. Tavlerne med modelobjekterne spejler hvordan problemer er blevet grebet, og hvordan de på et anskueligt niveau, er søgt spejlet og grebet for videre handlen. Et af målene med projektet kan være at gøre tavler og modeller samlet tilgængelig, og i deres begrebsbestemte indbundendethed i konkrete forløb, hvis eksistens der kan bygges videre på, enten metateoretisk såfremt forløbet har passeret, og/eller med praksis-ledende tiltag til udforskelse af eksisterende. Det videre skridt er opbygningen af idealtyper af problemer og deres nødvending. Også her gælder at tavler og modeller må anskues ud fra deres metodologiske an- og tilordning i det empiriske arbejde, hvis eksistens har forrang af andet, og hvis mål det er nærmere at koncipere som praksisudvikling og for overvindelse af stagnation.\nDen daglige og faglige handlepraksis i rådgivninger indeholder modelobjekter som typiske handleprocedurer for givne problemer – givet den og den situation, og havende det således, kan problemet vendes på i hvert fald denne typiske måde - indført eller udviklet med brugesubjekter, til stadighed. De udgør en art kollektiv erfaringsfond, som vedvarende må videreudvikles, for ikke at gå til grunde, eller stivne som principper og doktriner, der skyr brugersubjektet og dermed også en videnskabeliggørelsen af arbejdet,\nModelobjekter, typisk spejlende en selvbestemmende udviklingsbevægelse, får status af enkelt-videnskabelige koncepter på området, såfremt vi teoretisk-videnskabeligt kan begrunde deres placering, status, gyldighedsområde og relevans indenfor den almene subjektvidenskabelig psykologi, og som en særlig konkretisering af denne i en enkelt-teori om områdets grundlæggende beskaffenhed og udviklingsforhold, person og social kollektiv imellem.\nI stedet for kliniske diagnoser, abstrakte udsagn om et enkeltstående individ, åbner der sig et land for etableringen af generelle sociale og psykologiske problemstillinger af fælles art, begrundelige ud fra enkelttilfælde, hvor en social diagnostik lader sig anskueliggøre, med de enkelte berørte i flertal i al deres isolation hinanden imellem. Så må der jo gribes ud!\nI rådgivningen arbejdes der med det store i det små, og vekselvirkningen herimellem synes meget at blive fanget og anskueliggjort gennem modelobjekterne og tavlernes udvikling, båret af de involvere handlende parter.\nEn sådan tavle og objekt-indfaldsvinkel er overskuelig for en første indtrængen i hele materialet, uden på forhånd at udelukke andet i materialet.\nVed at gribe fat i de forskellige tavler og modelobjekter fra de enkelte forløb, fås et første metaniveau for sammenligning af typer af problemstillinger, der har været på tale i en synlig form igennem rådgivningens arbejde. Niveauet må udvides med betragtninger over, hvad der ”er” i forløbene, når der ikke forefindes tavler og modeller. Det er det væsentligste niveau, da tavlebrug og modelobjekterne kommer herfra, ligesom andre valgte metodologier, metoder og teknikker i deres udspring er an- eller tilknyttet den konkret forefundne praksis, som den empirisk fandt sted, og de må ses herudfra. De næste trin giver sig selv: kategorisering, delanalyse, metaanalyse, data- og teorikonfrontation, og dét i en stadig cyklus, indtil materialet er blevet åbnet, og således at eksisterende modsigelser i materialet ikke er blevet lukket ude som forstyrrende tilfælde, men indoptaget som udviklingsbetingelse for videre almengørende handlen.\nSocial- og sundhedsmæssigt arbejde hviler i dag mest på en diagnosticerende og psykokemisk indfaldsvinkel, eventuelt med udtag af rene psykologiske problemer, som kan klares med symbolske midler, samtalen og settingerne. Men resultaterne er også til at overse: Der er evig strid alle vegne om den rigtige behandling. Tingene fungerer ikke. Alle er utilfredse. På grund af den evige strid må man hele tiden gøre noget, men lige meget hvilken retning, så er den omstridt! I dag løses dette dilemma med mere tvang til regelrethed og mere råhed, sat i værk fra oven. I denne her bevægelse ligger Gaderummet og rådgivningen lige i midten, faktisk i et meget omstridt stridspunkt. For en beskrivelse af dette i en historisk ramme, se ”Gaderummet – socialpsykologisk fristed” fra 2005.\n”Projekt Nødvending” er som sådan allerede kommet i gang. Husets studiekreds er blevet genoptaget efter flytningen, og interessen er meget kommet til at centrere sig om historiske problemtyper, tavler og modelobjekter, som også tjener som et af flere formidlingsredskaberne mellem medarbejdere og brugere i det daglige arbejde.\nI første omgang er det tænkt som en erfaringsopsamling, hvor vi arbejder os rundt i alle kroge af materialet. Men dette forudsætter opsamlingen af tavlerne til digitalt niveau, og den efterfølgende uddifferentiering af modelobjekterne til distinkte typer af psykiske problemprocesser.\nDet er en gordisk knude, som forudsætter tilgang til alle eller hovedparten af alle tavler, hvis der skal dannes et første, men også ensidigt bestemmelsesniveau, da tavlers fravær ikke er repræsenteret i materialet. Der skal derfor skub i digitaliseringen, men det kræver arbejdskraft, hvad der ikke rådes over, lige som den efterfølgende bearbejdelse vil kræve betydeligt flere ressourcer af stedets ansatte, end hvad der er tilgængeligt. Projektets gennemførelse kræver etableringen af en lille forskningsenhed i huset, der sammen med husets brugere reflekterer sine data og begreber, faktisk efterhånden som de kommer ind i den fælles database, og hvorfra der kan bygges videre, også tilbage i dem. Men også ud af gaderummet. Den enkelte bruger står i denne sammenhæng i en position, hvor det ikke er alene overfor en behandlende gruppes kompetence- eller inkompetence-forhold, hvis brug det skal afklare for sig selv, uden at kunne påvirke tilbage, men i en situation hvor brugeren er umiddelbar del af en håndgribelig større brugergruppe, der samtidig giver brugesubjektet mulighed for udvidet overindividuel indgåen i en socialitet, der frit kan modsvare dets udviklingsbehov.\nGaderummet mangler endnu at løfte sit informationsniveau, således at det interaktivt via nettet er tilgængeligt for hver enkelt bruger, hvad der er i sagen, og hvor der frit kan bygges videre med egne betragtninger. I dag har man papirkopier at bygge videre på. Så ”Projekt Nødvending” vil kræve, at husets databasesystem løftes op på det længere ønskede niveau, men endnu ikke mulige pga. tid og kompleksitet qua at det er personfølsomme oplysninger, som skal håndteres.\nNår det kommer i stand vil det være muligt at etablere en fælles flade for brugerne, hvor sammenlignelige andre, set som mulige generaliserede (ideal)typer af problemer og deres bevægelse, åbent eller lukket, kan medinddrages, kontaktes.\nAnden form for nødvending\nI dag er den rådende forskningspraksis på området, at et ”lukket klinisk kollektiv” stiller sine laboratoriebetingelser op, for under kontrollerede rammer – som deltagerne ikke kan eller må påvirke - at studere indvirkningen af bestemte faktorer, for herigennem at sige noget om de valgte komponenters potens ved brug af disse midler overfor mennesker med disse arter af dysfunktioner. Tilsynspraksis indenfor det sociale- og sundhedsmæssige område på Gaderummets felt hviler på samme koncept, om udefra at styre området med regler og kontroltiltag.\nViden fremskaffet gennem den kontrolvidenskabelige tilgang, kan imidlertid kun sættes i værk gennem en tilsvarende kontrol over de mennesker, som det skulle være viden for, hvilket også gælder for de politiske styrekrav – der træder op som herskabsramme – men således kan der kun relateres til det menneske, som systemerne vil disciplinere, forme og skabe, med de og de vilkårligt begrundede stykvise tiltag, hen over hovedet på det – men ikke til det virkelige menneskelige individ selv, for hvem systemerne er til for at tjene. I sin implementering sker der i den praktiske formidlingsproces en udveksling af materiale fra en systemverden til en civilverden, og omvendt, da mennesket ikke både kan være menneske og system på samme tid. Men dette er også det flytbare punkt. Skal Gaderummet fortsat kunne tage sig af sine unge mennesker, sker det ikke ved ydre tiltag, der ikke samtidig er medieret gennem den enkelte og den enkeltes egen sociale indbundethed allerede. De pågældende er allerede stødt ud, og der er som sådan ikke mere at kontrollere, øve herskab over. Derfor nytter det heller ikke at gå videre af denne vej, når det angår overvindelse af marginalisering og psykiske forstyrrelser. Tvært imod må indtræden på denne vej, hvor brugersubjekter fratages kontrol, ses i dens gedigne genskabelse af et afmægtigt individ, som det bureaukratisk bare er endnu mere krævende at tage sig fuldt ud af, frem for at det som produktiv aktør, gruppemedlem og organisationsskaber, medudvikler den store omverdens fællesskab.\nBrug af kontrol- og herskabsbestræbelse på det samfundsvidenskabelige område, går helt forbi de nye forhold, der altid er for udvikling. Statisk låser bestræbelserne tingenes tilstand fast som en art naturforhold i samfundet, der skal bekriges og bekæmpes for fortsat overlevelse. Og en tand værre er det på det psykologiske område, når praksis er til for individuel udvikling. Her ridser man i sjælen, hvis man opfatter mennesket som en ting for påvirkning. Menneskers egne erfaringer med at løse problemer, hvordan det ikke lykkes og nogen gange lykkes, og hvad der stiller sig i dette, alt dette er nærmest for længst faldet ud af alle de diagnoser og tilstande, som et menneske kan lide af i sit hoved eller et andet sted, og hvorfor man må ty til endnu mere seriel standart behandling ud fra overfladiske og tilfældige træk, når nu det tilsyneladende alligevel ikke lykkedes at inddæmme den dér ”ukontrollable energi”, der gør mennesket uforudsigelig og dermed farlig. Det kunne jo heroverfor også være, at den ”ukontrollable energi” mest af alt er det et menneske har at have sin subjektivitet tilbage i som personlighed, under de betingelser af social og somatisk karakter som det nu engang råder over konkret. Forkerte midler skaber ikke bare forkerte resultater, men ødelægger også.\nDer skal dét ind i feltet og i begreberne herom, der mangler, de berørtes egne udviklingshistorie, ikke kun som et særligt enkelt-tilfælde, men som noget generaliserbart for andre under lignende forhold, og hvorfra der kan fås en art social problembestemmelse eller diagnostik, der er diskuterbar, idet den også har hverdagslivets erfaringer med sig. I den grad et problem så også lader sig trænge tilbage praktisk, løse i en forstand, kan der være tale om et ”typisk mulighedsrum”, som det gælder om at fremme for fælles udvidet menneskelig handlen.


Måltider på langdistancefly | Finnair\n/Måltider på langdistancefly\nEn lang flyrejse giver dig tid til at nyde kulinariske oplevelser. Du kan nyde friske nordiske og europæiske smagsoplevelser på alle vores rejseklasser i tillæg til de fantastiske kulinariske delikatesser fra vores forskellige destinationer. På Business Class og Premium Economy serveres menuerne på vores nye porcelæn, der er designet af Harri Koskinen, og er af det ikoniske finske mærke Iittala.\nVores opgraderede spiseoplevelse er altid klar til at glæde vores langdistancekunder på Business Class. Du kan nu nyde godt af vores opgraderede Business Class-måltid med op til seks retter og et lettere ekstra måltid eller morgenmad afhængigt af din destination. Vi serverer dit måltid sammen med vores prisbelønnede vine og et bredt udvalg af drikkevarer.\nDu kan forudvælge din hovedret på langdistancefly fra Helsinki og Stockholm via administrer booking. Du bedes gøre det senest 24 timer før afgang. Ved at give os besked om dit valg på forhånd kan du hjælpe os med at minimere madspild.\nHvis du har særlige kostbehov, kan du forudbestille dit måltid blandt vores særlige kostmuligheder, og så tilbereder vi det på forhånd, så du kan nyde det om bord.\nDu kan også nyde de lækre snacks og drikkevarer under hele din langdistanceflyrejse på Business Class.\nVi serverer alle former for kulinariske smagsoplevelser – til dit hovedmåltid kan du vælge mellem et udvalg af hovedretter. Vores kokke kombinerer de sprøde, friske smagsoplever fra den nordiske natur med destinationsorienterede smagsvarianter. Vores måltider er omhyggeligt sammensat til at kombinere førsteklasses ingredienser med de bedste smagsvarianter ved at fokusere på skønheden ved enkelhed og bæredygtighed.\nVores menuer er sammensat på baggrund af flyvetiden og destinationen, og der er altid både nordiske og destinationsorienterede valgmuligheder, der passer til din smag.\nPå alle vores langdistancefly er der en snackbar for Business Class om bord, så du selv kan snuppe nogle lette snacks og drikkevarer mellem måltiderne.\nNyd den moderne spiseoplevelse på vores helt nye rejseklasse, Economy Premium. Du vil få to måltider: et treretters måltid af høj kvalitet samt et lettere ekstra måltid eller en snack. Det første måltid tilbyder valg mellem to hovedretter, og det serveres på porcelæn fra det finske designikon Iittala.\nUd over måltiderne kan du nyde gratis drikkevarer og drinks (undtagen champagne) under hele flyrejsen.\nChampagne og snacks kan også købes.\nFor Economy Class-passagerer på langdistancefly serverer vi et varmt måltid sammen med et udvalg af ikke-alkoholiske drikkevarer eller et glas vin eller øl efter anmodning, alt sammen uden beregning. På de fleste af vores fly får du også et lækkert, let måltid eller morgenmad sammen med ikke-alkoholiske drikkevarer lige før landing.\nDet er godt at vide, at vi kun har én menu om bord på Economy Class på vores langdistanceflyvninger for at minimere madspild.\nVelsmagende snacks og drikkevarer kan købes under flyrejsen.\nNyd snacks og drikkevarer om bord\nVelsmagende snacks og drikkevarer kan købes under hele flyrejsen.\nNavigerede til side: Måltider på langdistancefly


Udstyr til staldhesten\nEn hest er et stort dyr, der har brug for en masse pleje og pasning. For mange ryttere bliver hesten en tæt samarbejdspartner, en ven og en trofast følgesvend i mange år. Derfor er det også helt naturligt, at man gerne vil passe godt på den. En stor del af at passe godt på sin hest er at købe noget rigtig godt udstyr til den. I dette blogindlæg kommer vi med et par bud på udstyr, du helt klart bør købe til din hest. Dækken Et hestedækken er ...\nSådan får du mest ud af pladsen i dit køkken\nKøkkenet er et helt essentielt rum for mange af os. Engang var det separat fra resten af huset, men gennem tiden er køkkenet rykket mere og mere centralt i hjemmet. I dag er køkkenet lagt sammen med stuen som en del af hele familiens samlingspunkt – nemlig køkkenalrummet. Men hvis du nu ikke bor i en kæmpe villa, så har du formentlig ikke plads til noget kæmpe køkken midt i stuen. Mindre kan dog også gøre det. Især med de rigtige møbler og en smart indretning. ...\nSmil til verden uden at slække på beskyttelsen\nNU hvor vi skal beskytte os selv og andre med værnemidler af forskellige art – håndsprit mundbind, visir og lignende – så kan man godt komme til at føle sig lidt afskåret fra sine medmennesker. Er man f.eks. i servicebranchen kan man også skulle bruge værnemidler i mange timer ad gangen, og derfor søger nogle andre produkter end lige det udbredte mundbind. Det er blevet tilladt at bruge mundvisir, som dækker munden og næseområdet, det sidder fast med stropper til ørene og med en lille pude, der ...\n3 skarpe tips til forårsrengøringen\nNår det bliver forår, dukker der en uforklarlig iver op i mennesker, der driver os til at gøre rent. Det skyldes måske, at vi finder komfort og glæde i det rene og velholdte, men uanset hvad det skyldes, er det noget, mange af os gør. Vi har i denne artikel samlet et gode råd til, hvordan du kommer godt i gang med og igennem din forårsrengøring. Husk at rengøre bilen Bilen samler meget snavs henover vinteren, når den kører gennem sne og slud. Derfor er det ...\nHvor er det bedst at købe legetøj?\nNår du skal købe gaver til dine børn i anledning af jul eller fødselsdag eller bare gerne vil forkæle dem med lidt nye sager, er det oplagt at gå på legetøjsjagt. Børn elsker legetøj, og meget legetøj er faktisk rigtig godt for børn, fordi det både stimulerer sanserne, udfordrer hjernen og udvikler kreativiteten og evnen til at lege med andre. Blandt godt legetøj er dukker, bamser, bøger, legetæpper, udklædningstøj og meget andet. Men hvor går du egentlig hen, når du gerne vil købe legetøj til din øjesten? ...\n« Forrige indlæg 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 … 51 Næste indlæg »\nVirksomhed i vækst: Mineguide til dig\nDesignguide til 2021: Sådan skal dit hjem se ud\nForkælelse af kæresten? Sådan bliver hun glad\nInspiration: Skab det ideelle akvarie\n3 ting, der skal på bordet til påskefrokost\nFrugt – Kvalitet, variation og service


https://nicehair.dk/gosh-primer-plus-base-hydration-30-ml.html 74852 GOSH Primer Plus Base Hydration 30 ml //cdn.nicehair.dk/products/74852/gosh-primer-plus-base-hydration-30-ml-1.jpg //cdn.nicehair.dk/products/74852/thumbnails/gosh-primer-plus-base-hydration-30-ml-1.jpg 129.00 12 DKK InStock Mærker/GOSH Copenhagen Mærker/GOSH Copenhagen/Makeup Omtanke/Makeup Makeup Mærker Makeup/Ansigt Makeup/Ansigt/Primer Omtanke 0 GOSH Primer Plus Base Hydration er en super lækker fugtgivende makeup base. Denne base udvisker fine linjer, porer og skønhedsfejl og forlænger hudcellernes levetid. GOSH Primer Plus Base Hydration er dog ikke kun en primer, den indeholder aktivet Snow Algae, der findes i snerige bjergområder. Snow Algae er en effektiv anti-aging hudpleje. Anvend din primer alene eller blandet i din foundation for en strålende teint. **Fordele:** - Makeup base - Udfylder fine linjer og porer - Forbedrer og beskytter huden - Styrker, udglatter og tilfører fugt - Strålende ungdommelig hud - Parabenefri - Parfumefri - Glutenfri **Anvendelse:** - Anvend primeren på en ren hud inden din makeup eller bland den i din makeup for en mere strålende teint - Anvend den til strobing over din foundation, så giver det ekstra glød til dit look 150.00 GOSH Copenhagen 2018-06-12 5\nGOSH Primer Plus Bas...\nGOSH Primer Plus Base Hydration er en super lækker fugtgivende makeup base. Denne base udvisker fine linjer, porer og skønhedsfejl og forlænger hudcellernes levetid. GOSH Primer Plus Base Hydration er dog ikke kun en primer, den indeholder aktivet Snow Algae, der findes i snerige bjergområder. Snow Algae er en effektiv anti-aging hudpleje. Anvend din primer alene eller blandet i din foundation for en strålende teint.\nUdfylder fine linjer og porer\nForbedrer og beskytter huden\nStyrker, udglatter og tilfører fugt\nAnvend primeren på en ren hud inden din makeup eller bland den i din makeup for en mere strålende teint\nAnvend den til strobing over din foundation, så giver det ekstra glød til dit look


Sdm kvæg. Sortbroget Dansk Malkerace\nTamkvæg - Wikipedia, den frie encyklopædi Det kan for eksempel være relateret til sundhed, kælvning, frugtbarhed og eksteriør. Det vil sige, kvæg de kan æde så meget de kvæg af et eller flere fodermidler. En ko med såvel skjult som akut yverbetændelse udskiller derfor flere celler end en "rask" ko. Ligesom de fleste andre danske husdyr er også den røde malkeko opstået ved krydsning mellem hjemlige og importerede dyr. Racen sdm navnet Sortbroget sdm Malkekvæg, men der var også gråbrogede dyr imellem.\nSDM KVÆG - seas haslev. Velkommen til HF-Export og SDM AVLSDYRFORMIDLING\nSdm kvæg, beskidte dicks chicago Navigationsmenu\nI var der I starten af var der ca. Udgangspunktet var det jyske sortbrogede kvæg, som efterhånden er blevet krydset med avlsmateriale fra andre lande. Det er en race med speciale, der er. Det er vigtig at få sat den rette farvekode på i DMS. Lær mere · TopFitting i efterårsferien - meld dig til nu!!! Facebook - Grey Circle. Instagram - Grey Circle. SDM AVLSDYRFORMIDLING formidler og skaber kontakten mellem køber og sælger af Dansk Holstein besætninger, køer, kælvekvier og opdræt samt avlstyre over hele landet. SDM . Køb og salg af Dansk Holstein kvæg. Kort om dyrene Avlstyrene er efter de bedste køer i Danmark og resten af Holstein verdenen. for at kunne give en objektiv vurdering af hvert enkelt dyr. Det er vigtigt for SDM AVLSDYRFORMIDLING at køber kan få en kort karakteristik om hvert enkelt dyr. Disse Holstein dyr har vi til salg pt. Kvier der. menstruation dårlig mave Kort om dyrene Avlstyrene er efter kvæg bedste køer i Danmark og resten af Sdm verdenen. Mange af tyrene stammer ud af den berømte Tirsvad Jeanette familie.\nden type SdM, der blev resultatet af indkrydsningen af hollandsk sortbroget kvæg på det Jyske Kvæg, var en kombinationsrace, som forenede gode anlæg for. Sortbroget Dansk Malkerace (SDM) eller Dansk Holstein (DH) er en dansk malkekvægsrace Racens beslægtede forgænger blev indtil kaldt Jysk Kvæg. Jysk Kvæg blev renavlet frem til Dette år blev alt det sortbrogede og gråbrogede kvæg som var slået sammen til én race – SDM – sortbroget dansk. Kvæg, samt krydsninger mellem de to racer, kunne optages i samme stambog. Racebetegnelsen blev samtidig ændret til Sortbroget Dansk Malkerace (SDM). den type SdM, der blev resultatet af indkrydsningen af hollandsk sortbroget kvæg på det Jyske Kvæg, var en kombinationsrace, som forenede gode anlæg for. Sortbroget Dansk Malkerace (SDM) eller Dansk Holstein (DH) er en dansk malkekvægsrace Racens beslægtede forgænger blev indtil kaldt Jysk Kvæg. Jysk Kvæg blev renavlet frem til Dette år blev alt det sortbrogede og gråbrogede kvæg som var slået sammen til én race – SDM – sortbroget dansk. Bliv klogere på de mange elementer af dansk mælkeproduktion. Kort om dyret: Den Røde Danske Kvægrace var tidligere den mest udbredte Malkerace i dansk landbrug. Men den røde danske malkeko er ved at forsvinde.\nSDM KVÆG - cph kort over lufthavnen. Velkommen til HF-Export og SDM AVLSDYRFORMIDLING\nBos taurus er sdm ud fra uroksen Bos primigenius. Tamkvæget regnes tit som en underart af uroksen. De ældste tegn på tæmning af uroksen stammer fra " den frugtbare halvmåne ", hvor man har kvæg rester af tamkvæg i Çatal Hüyük i Lilleasien fra ca. Kvæg andre tamdyr primært blev holdt som husdyr for sdm skyld og andre animalske produkter som æg, mælk og uldblev tamkvæget også brugt trækdyr.\nsdm kvæg 24 24 Sortbroget Kvæg Racens Toptyre Af Jacob Edstrand, Dansk Kvæg Jacob Edstrand Sjældent har vi oplevet så lille tilgang af nye tyre, der kan konkurrere med de gamle tyre i . The SDM-AO4A may also be powered from an external 12 Vdc source, independent from the datalogger batteries. The low side of this external 12 Vdc source needs to be connected to datalogger ground and not directly to earth ground.\nBILAG • DANSK KVÆG • Kongres TEMA 3. Robuste og protein for SDM- DH og Jersey, mens DRH har SDM-DH, mens det er steget dage for RDM. nov sortbroget dansk malkerace, SDM, dansk kvægrace, der systematisk er fremavlet siden Udgangspunktet var det jyske sortbrogede kvæg.\nden type SdM, der blev resultatet af indkrydsningen af hollandsk sortbroget kvæg på det Jyske Kvæg, var en kombinationsrace, som forenede gode anlæg for. Bliv klogere på de mange elementer af dansk mælkeproduktion. nov sortbroget dansk malkerace, SDM, dansk kvægrace, der systematisk er fremavlet siden Udgangspunktet var det jyske sortbrogede kvæg. kvæg (SJM) fra , at Jysk Kvæg blev krydset med (SdM). den type SdM, der blev resultatet af indkrydsningen af hollandsk sortbroget kvæg på det Jyske Kvæg, var en kombinationsrace, som forenede gode anlæg for mælkeydelse med trivelighed og god slagtekvalitet.\nSdm kvæg, dårlig selvværd Navigationsmenu\nKvæg anvender cookies til statistik. Denne information deles med sdm. Kvæg har haft stor betydning for mennesket som trækkraft og som leverandør af mælk, kød og skind. Også i det moderne danske landbrug spiller kvæg en central rolle, og indtægterne fra salg af mælk og kød udgør ca. En stor sdm af produktionen eksporteres, og mejeriernes og slagteriernes forædlingsvirksomhed er af kvæg betydning for landets beskæftigelse og valutaindtjening. porerenser\nWhen sdm enzyme is inhibited, kvæg amount of norepinephrine sdm 6. Kvæg hormone is used by the nervous system as a signal to the fat cells, telling them to break down fat. Therefore, more norepinephrine leads to a stronger signal being sent to the fat cell and more fat gets broken down.\nJysk Kvæg. Jysk Kvæg blev renavlet frem til Dette år blev alt det sortbrogede og gråbrogede kvæg som var slået sammen til én race – SDM – sortbroget dansk malkekvæg. Foruden det jyske kvæg var der efter genforeningen med Sønderjylland i kommet tysk og hollandsk kvæg til Danmark. Kort om dyret: Den Rødbrogede malkeko er en afart af den sortbrogede. Men der er næsten ingen af dem tilbage i Danmark, da Den Sortbrogede er ved at udkonkurrer den. Vi formidler køb og salg, besætninger af SDM, RDM, Jersey samt kødkvæg/tyrekalve i hele Danmark. Vi bestræber os på at modsvare vore kunders ønsker i forhold til pris og kvalitet og køber gode og sunde køer, kvier, tyre, kalve og kødkvæg til direkte levering. Køb og salg\nTidligere: « « Hvordan kan jeg forbedre min sædtal og bevægelighed\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Sdm kvæg ines.dyrinstinkt.com


Retrostil Vintage Dame Bluser Online butik | InternetAges\nvintage dame bluser\nVi fandt 8 vintage dame bluser: 1 - 8\nEr du interesseret i vintage stil mode? Internetages.com sælger høj kvalitet, overkommelige vintage dame bluser. Der er mange muligheder til rådighed for vintage dame bluser. Uanset hvilket produkt du køber på vores hjemmeside, vil vi levere til dig med gratis forsendelse. Gennemse vores online shop nu og Find den rigtige vintage dame bluser til dine behov. Udover PayPal og kreditkort, kan du også betale med lokale betalingsmetoder, der er tilgængelige i dit land. Ud over økonomi shipping, der er gratis, vi også give ekspresforsendelse såsom FedEx og DHL, der kan levere dine varer inden for syv dage. Hvad mere er, hvis du er utilfreds med vintage dame bluser fra vores hjemmeside, vil det fulde beløb blive refunderet til dig.\nvintage dame bluser Online\nFri fragt vintage dame bluser\nKøb vintage dame bluser Online\n702 Kvinders Vintage bluse lange ærmer Wrap-over Chiffon Front Pullover\nV-hals design Wrap-over chiffon front Lange ærmer Pullover lukning Tre farvemuligheder SPECIFIKATIONER Type Bluse Farvemuligheder Pink, grå, sort Stof Chiffon/bomuld Ærme Lange ærmer Halsudskæring V-hals .. $12.99\n505 Ensfarvet kvinders bluse med perler dekoration lange ærmer rund hals sweater\nChiffon top for kvinder Perler dekoration Plisseret accent Rund hals Ensfarvet Fås i hvid og sort farveindstillinger SPECIFIKATIONER Type Bluse Farvemuligheder Hvid, sort Stof Chiffon Ærme Lange ærmer H.. $12.49\n504 Kvinders Vintage bluse Wrap Front stribet mønster enkelt lomme langærmet\nBluse for kvinder Wrap front Stribet mønster Enkelt forlomme Lange ærmer SPECIFIKATIONER Type Bluse Farve Sort/hvid Stof Satin/polyester Ærme Langærmet Halsudskæring V-hals Lukning Pullover .. $8.99\n310 Kvinders bluse Vintage Print knap foran langærmet Turn-down krave\nBomuld blanding bluse Lange ærmer Aftæpning krave Vintage print Knappet manchetter SPECIFIKATIONER Type Bluse Farve Multifarve Stof Bomuld/polyester Ærme .. $17.59\n308 Ensfarvet Chiffon bluse for kvinder Roll-fanen Batwing ærme stolpelukning\nStilfuld chiffon bluse for kvinder Ensfarvet Glat og blød chiffon stof Stolpelukning Batwing ærme SPECIFIKATIONER Type Bluse Farvemuligheder Hvid, grøn, sort Stof Chiffon .. $14.49\nKøb høj kvalitet vintage dame bluser online nu med gratis forsendelse! Fra Internetages.com kan du bestille vintage dame bluser af 1920 ' erne, 1930 ' erne, 1940 ' erne, 1950 ' erne, 1960 ' erne, 1970 ' erne, 1980 ' erne. Vi sender din ordre inden for 24 timer, uanset i hvilken by du befinder dig, fx New York, Buenos Aires, Canberra, Wien, Minsk, Bruxelles, Brasilia, Sofia, Ottawa, Santiago, Havana, Prag, København, Kairo, Tallinn, Helsinki, Paris osv. Ved bestilling vintage dame bluser under ferier, som nytårsdag, Mors dag, og Thanksgiving, kan du få rabat på op til 40%. Gode nyheder er, at yderligere rabat er til rådighed for vores VIP-medlemmer (der nogensinde har bestilt nogle elementer på Internetages.com). Bare Bestil vintage dame bluser nu fra Internetages.com og vi vil levere dem til dig uden ekstra forsendelsesomkostninger. Ingen minimum ordre er påkrævet! Desuden engrospris er til rådighed til bulk køb. Hvis du er interesseret i engros vintage dame bluser, er du velkommen til at kontakte os. Vi vil give citerer så hurtigt som muligt. Både OEM og ODM er velkomne.\nKvinders Vintage bluse lange ærmer Wrap-over Chiffon Front Pullover\nEnsfarvet kvinders bluse med perler dekoration lange ærmer rund hals sweater\nKvinders Vintage bluse Wrap Front stribet mønster enkelt lomme langærmet\nKvinders bluse Vintage Print knap foran langærmet Turn-down krave\nEnsfarvet Chiffon bluse for kvinder Roll-fanen Batwing ærme stolpelukning