Når Danmark i det hele taget ønskede en koloni i Caraibien, var årsagen først og fremmest økonomisk. I starten var det håbet om en givtig kolonihandel, der drev den danske konge og regering; fra midten af 1700-tallet og hundrede år frem blomstrede sukkerdyrkning, handel og søfart; men fra midten af 1800-tallet formindskedes det økonomiske overskud og forvandledes efterhånden til et konstant underskud på statsregnskabet. Økonomiske argumenter blev i Danmark de væsentligste for at sælge øerne til USA.\nFor de danske myndigheder i København var det af mange grunde vigtigt at holde styr på og at dokumentere de finansielle og økonomiske forhold og transaktioner vedrørende Dansk Vestindien. Man opretholdt derfor en omfattende korrespondance mellem centraladministrationen i København og lokale myndigheder i den fjerne koloni. En stadig strøm af direktiver, udnævnelsesbreve og så videre gik den ene vej, medens der den anden vej kom masser af rapporter, regnskaber, statistikker og så videre. Fordi der var mange penge involveret, skabte finansadministrationen særlig omfangsrige arkiver, og store dele heraf er bevaret til i dag.\nI mange af institutionernes arkiver er der et vist vestindisk islæt, medens andre institutioner var specifikt vestindiske og altså næsten udelukkende behandlede sager vedrørende Dansk Vestindien. I det følgende vil der navnlig blive fokuseret på denne sidste type af institutioner, men de mere generelle vil også blive omtalt. Vi begynder med enevældens institutioner fra før 1848 og behandler derefter den frie forfatnings myndigheder fra efter 1848.\nRentekammeret var en gammel vigtig institution, som indtil 1679 hed Skatkammeret. Rentekammeret var oprindelig et fiskalt organ, som varetog statens ind- og udbetalinger samt foretog revision af embeders og embedsmænds regnskaber. Efterhånden udviklede Rentekammeret sig til det centrale organ for administrationen af store dele af de materielle anliggender og den egentlige erhvervspolitik. Således tog man sig af landbrugsspørgsmål, bygningsvæsen, vejvæsen, veterinærsager, skov- og jagtvæsen samt det fremvoksende statistiske område.\nI perioden fra 1754 til 1760 eksisterede et særligt vestindisk-guineisk kontor i Rentekammeret. Dette tog sig efter statens overtagelse af Dansk Vestindien af koloniens centrale styre. Kontorets akter har i registraturen fået tildelt gruppenummer 2249 og omfatter 71 arkivenheder. I 1760 henlagdes dette kontor under det nyoprettede Generaltoldkammeret.\nRentekammeret var indtil 1841 delt i en dansk, en norsk og en tysk afdeling. Vestindiske sager hørte under Danske Afdeling. I en kort periode fra maj 1771 til januar 1773 var Rentekammeret formelt ophævet og dets sager overført til det nyoprettede Finanskollegiets Tredie Bureau, men det praktiske arbejde i kontorerne fortsatte nogenlunde uændret, og arkivalierne fra dette intermezzo indgår i Rentekammerets arkiv. Fra 1841 opdeltes Rentekammeret i tre sektioner, der var emnemæssigt bestemte, i stedet for den hidtidige geografisk opdelte struktur.\nDet store Rentekammer afgav gennem tiden visse sagsområder til nyoprettede institutioner. Eksempelvis i 1735 til Kommercekollegiet (se Erhvervsvæsen), i 1760 til Generaltoldkammeret (se nedenfor) og i 1762 til Overskattedirektionen (se nedenfor).\nDa ministerialstyret blev indført i 1848, blev Rentekammeret nedlagt. Det vestindiske sager blev derefter overtaget af Koloniernes Centralbestyrelse under Finansministeriet.\nRentekammerets arkiv 1660-1848 er opdelt i en hoveddel med sager under kontorordningen, en mindre del med tematisk henlagte sager udenfor kontorordningen og en lille del med sager vedrørende forskellige kommissioner. I alt omfatter Danske Afdelings arkiv godt 21.000 arkivenheder eller rundt regnet to hyldekilometer.\nDen store samling af reviderede regnskaber, indsendt fra nær og fjern til revision i Rentekammeret, er udskilt i en selvstændig arkivgruppe (se Regnskabs- og revisionsvæsen).\nBortset fra de nævnte akter fra Rentekammerets vestindisk-guineiske kontor 1754-1760 må sager vedrørende Vestindien for det meste søges i Rentekammerets almindelige og ofte temmelig omfattende rækker af arkivalier. Søgningen lettes dog noget som følge af den kendsgerning, at man i Rentekammeret omkring 1740 begyndte at journalisere de indkommende skrivelser, og at der i øvrigt findes alfabetiske registre til mange af sagsrækkerne og protokollerne.\nBlandt de generelle rækker er der grund til at gøre opmærksom på den store alfabetisk ordnede samling af embedsansøgninger 1660-1848 (34 pakker, nummer 13.12-13.45) og den ligeledes alfabetisk ordnede samling af andre dokumenter vedrørende privatpersoner 1679-1848 (33 pakker, nummer 2214.56-2214.88). Et mere afgrænset, men principielt interessant stof er belyst i Rentekammerets kopier af instrukser for udsendte embedsmænd, medlemmer af den vestindiske regering med flere andre. For eksempel findes et komplet sæt instrukser fra 1755, udarbejdet i forbindelse med statens overtagelse fra kompagniet af administrationen af øerne (nummer 2212.143 og 2212.146).\nAf særskilte vestindiske rækker fra de kontorordnede sager kan nævnes vestindisk kopibog 1771-1772 (1 bind, nummer 2323.2) samt vestindisk journal 1771-1773 (3 bind, nummer 2323.3-2323.5) med tilhørende sager 1771-1773 (5 pakker, nummer 2323.6-2323.10), desuden kopibog over Færøernes, Grønlands og Vestindiens renteskriverkontor 1771-1772 (1 bind, nummer 234.5) og samme kontors kopibog til anmeldelser, beregninger og promemorier 1771-1772 (1 bind, nummer 234.6).\nFra de sagligt henlagte sager er der i gruppen vedrørende statistik grund til at gøre opmærksom på tre bind med statistisk oversigt over Sankt Croix 1816-1829, udarbejdet af kongelig bogholder, kaptajn C. G. Erichsen (nummer 322.22), og statistisk oversigt over Sankt Thomas og Sankt Jan 1815-1835, udarbejdet af kongelig bogholder David Hoskiær, med fortsættelse af 1841 (nummer 322.23-322.24).\nDesuden findes en pakke, som blandt andet indeholder følgeskrivelser og oversigtstabeller vedrørende folketællingerne i Dansk Vestindien i 1841 og 1846 (nummer 352.77). Selve de mange folketællingsskemaer før 1848 hører egentlig til Rentekammerets arkiv, men folketællingerne - både før og efter 1848 - er fysisk opstillet for sig og behandles traditionelt som en særlig række (se Statistik).\nRentekammerets Danske Afdeling er detaljeret beskrevet og registreret i Jens Holmgaard, Rentekammeret I: Danske og norske afdelinger 1660-1848, Vejledende Arkivregistraturer, bind 12, København 1964, side 1-258. Denne registratur erstatter delvis den nu forældede registratur over hele Rentekammerets arkiv i J. Bloch, Rentekammeret, Generaltoldkammeret og Kommercekollegiet 1660-1848, Vejledende Arkivregistraturer, bind 2, København 1892, side 1-246. I øvrigt henvises til oversigten i Wilhelm von Rosen, red., Rigsarkivet og hjælpemidlerne til dets benyttelse, bind I:1, København 1983, side 317-385.\nGrundlæggende er Johan Grundtvig, udg., Bidrag til Rentekammerets Historie 1660-1773, i Meddelelser fra Rentekammerarchivet 1873-1876, København 1876, side 1-144, og vedrørende perioden 1773-1816, i Meddelelser fra Rentekammerarchivet 1877, København 1878, side 1-129, og vedrørende perioden 1816-1848, i Meddelelser fra Rentekammerarchivet 1878, København 1879, side 1-106, hvilke tre titler blandt andet gengiver en række instruktioner med videre vedrørende Rentekammeret og dets sagområder. Desuden kan peges på August Wiemann Eriksen & Karen Hjorth, Rentekammerjournalen. Et 250-års jubilæum, i Arkiv, bind 13, 1990, side 49-71, og Jens Holmgaard, Arkivkommissionen af 1790. Et bidrag til rentekammerarkivets og proveniensprincippets historie, i Afhandlinger om arkiver. Ved Rigsarkivets 75-års jubilæum 1964, København 1964, side 139-155. En særlig gruppe arkivalier beskrives i Birgit Bjerre Jensen, Rentekammerets originale embedsansøgninger 1660-1848. En ødelagt gruppe arkivalier, i Arkiv, bind 8, 1981, side 167-179.\nInstitutionen oprettedes i 1760 under betegnelsen Vestindisk-guineisk Rente- samt Generaltoldkammer. Dets sekretariat tog sig af generelle sager som toldforordninger, embedsbesættelser og toldvæsenets bygninger. Desuden administrerede en række specialkontorer told- og konsumtionssagerne samt sager vedrørende havne og fyr. Endelig producerede Generaltoldkammeret en hel del statistik angående told, handel, skibsfart, industri og priser med videre. Sidst, men ikke mindst, bestred Generaltoldkammeret den centrale administration af kolonierne i Vestindien og Guinea.\nI 1816 blev Generaltoldkammeret lagt sammen med Kommercekollegiet, og den nye institution fik navnet Generaltoldkammer- og Kommercekollegiet, men de enkelte kontorer fortsatte deres arbejde og arkivdannelse som hidtil, også Indiske Kontor med kolonisagerne.\nI 1848 ved overgangen til ministerialstyre ophævedes Generaltoldkammeret, og dets vigtigste sagsområde blev overtaget af Generaltolddirektoratet (se nedenfor).\nGeneraltoldkammerets vestindiske sager blev stort set holdt for sig. De pågældende arkivalier er detaljeret registreret i søgemidlerne.\nAf trykte detaljerede søgemidler eksisterer kun J. Bloch, Rentekammeret, Generaltoldkammeret og Kommercekollegiet 1660-1848, Vejledende Arkivregistraturer, bind 2, København 1892. Denne registratur er imidlertid kun delvist gældende i dag som følge af senere tilkomne efterafleveringer af arkivalier og foretagne omordninger i arkivet. Den del af arkivet, som omfatter kommercesagerne, findes detaljeret registreret i Frank Allan Rasmussen, Teknologi. Centraladministrationens behandling af teknologisager 1816-1996, Administrationshistoriske Studier 14, København 1998, side 173-233. Der må i øvrigt henvises til oversigten i Wilhelm von Rosen, red., Rigsarkivet og hjælpemidlerne til dets benyttelse, bind I:1, København 1983, side 407-436.\nDer kan henvises til F. Jørgensen, Af det dansk-norske Toldvæsens Historie i det 18. Aarhundrede, Rønne 1905; Aage Rasch, Den kgl. Kanalkommissions arkiv 1774ff, i Arkiv, bind 3, 1969, side 118-126; og Wilhelm von Rosen, Købstædernes havnekommissioner 1798-1868, i Arkiv, bind 6, 1977, side 168-189.\nSom den første af en række af enevældens finansinstitutioner, der havde med administrationen af statens udgifter at gøre, skal her nævnes Overskattedirektionen.\nVed sin oprettelse havde denne til opgave at opkræve og forvalte den netop udskrevne ekstraskat, med hvis provenu Overskattedirektionen skulle forrente og nedbringe den inden- og udenlandske statsgæld. Blandt andre opgaver, som direktionen efterhånden fik, var i 1774 overtagelsen af Det Almindelige Handelskompagni og dermed handelen på Island, Grønland og Nordnorge samt til dels på Dansk Vestindien. Overskattedirektionens toneangivende medlem var den fra Hamborg indvandrede bankier Heinrich Carl Schimmelmann.\nFra 1778 bar direktionen navnet Statsbalance- og Overskattedirektionen. Ved en reform af finansforvaltningen i 1782 ophævedes direktionen.\nOverskattedirektionens arkiv omfatter 330 arkivenheder. I en del af de generelle rækker som for eksempel den del af de indkomne skrivelser i korrespondancesager litra C, der er henlagt alfabetisk efter afsender, findes en del materiale af relevans for Vestindien. Dette gælder også de topografisk henlagte B-korrespondancesager, eksempelvis pakke nummer 130-132 angående guvernør og regering i Dansk Vestindien 1767-1781, pakke nummer 133 angående Det Sekrete Råd på Sankt Croix 1772-1773 og pakke nummer 134-136 angående Rådet på Sankt Thomas 1771-1781.\nBlandt Overskattedirektionens regnskabssager findes en pakke indeholdende dokumenter og regnskaber vedrørende den vestindiske aktive gælds likvidation 1766-1780 (nummer 285), som blandt andet indeholder instruktion om inddrivelse af den kongelige gæld på Sankt Croix i 1766 samt diverse pakhusregnskaber 1775-1780.\nI Overskattedirektionens arkivs diversegruppe findes 14 pakker med materiale vedrørende handel og skibsfart med videre på Dansk Vestindien. Der er dels tale om havariopgørelser, auktionsprotokoller, fakturaer og lignende vedrørende varer til og fra Vestindien 1765-1782 (pakke nummer 313 og 316-324), dels om breve fra generalguvernør Peder Clausen og andre i Vestindien 1766-1771 (pakke nummer 325-328).\nEn detaljeret registratur findes i Enevældens Finansarkiver, Vejledende Arkivregistraturer, bind 23, København 1996, side 28-37. Desuden henvises til oversigten i Wilhelm von Rosen, red., Rigsarkivet og hjælpemidlerne til dets benyttelse, bind I:1, København 1983, side 471-473.\nOm finansarkiverne generelt kan der for perioden 1661-1699 henvises til Carl S. Christiansen, Bidrag til den danske Statshusholdnings Historie under de to første Enevoldskonger, bind 1-2, København 1922; for den følgende periode til J. Boisen Schmidt, Studier over statshusholdningen i kong Frederik IV's tid 1699-1730, København 1967; og for perioden 1784-1793 til Hans Christian Johansen, Dansk økonomisk politik i årene efter 1784, bind 1-2, Århus 1968 og 1980. En specialstudie er Harald Jørgensen, Finansforvaltningens Omdannelse i 1816. Bidrag til Centraladministrationens Historie under Frederik VI, i Historisk Tidsskrift, 10. række bind 1, 1930-1931, side 191-209. Mere arkivorienteret er Morten Westrup, Finansarkiverne 1679-1816, i Arkiv, bind 12, 1989, side 270-292. Endelig kan man finde en række oplysninger i den ovennævnte arkivregistratur fra 1996.\nFinanskollegiet 1771-1784 og 1784-1816\nFra sin oprettelse i 1771 var Finanskollegiet øverste myndighed for hele statens finansforvaltning, fra 1774 dog alene for udgiftssagerne samt anliggender vedrørende pengevæsenet med videre. Finanskollegiet sørgede for, at alle de forskellige forvaltningsgrene kunne få udbetalt fra Zahlkassen de penge, de hver især skulle bruge, eksempelvis til lønninger, bygningsvedligeholdelse, kontorhold og så videre. Fra 1784 havde Finanskollegiet derimod kun bemyndigelse til at gøre forestillinger til kongens afgørelse, medens selve finanskasseforretningerne i form af pengeudbetalinger fra da af blev varetaget af Finanskassedirektionen.\nFinanskollegiets arkiv fra perioden 1771-1784 fylder 447 arkivenheder, medens arkivet for årene 1784-1816 består af 1195 arkivenheder.\nDe vestindiske sager må først og fremmest søges i de generelle rækker af kongelige forestillinger, brevkopibøger, journaler, journalsager og så videre. Desuden findes for eksempel fra perioden efter 1784 et par pakker med schimmelmannske papirer vedrørende Det Vestindiske Kompagni, den vestindiske handel og diverse lån desangående 1768-1814 (nummer 1143 og 1145). Ydermere er der grund til at omtale Ernst Schimmelmanns materiale vedrørende den vestindiske gælds likvidation i Holland 1781-1818 (5 arkivenheder, nummer 1073-1077) (se også nedenfor om Den Vestindiske Gælds Likvidations Direktion).\nEn detaljeret registratur findes i Enevældens Finansarkiver, Vejledende Arkivregistraturer, bind 23, København 1996, side 89-115. Desuden henvises til oversigten i Wilhelm von Rosen, red., Rigsarkivet og hjælpemidlerne til dets benyttelse, bind I:1, København 1983, side 486-491.\nDer henvises til samme litteratur som ovenfor under Overskattedirektionen.\nFra Finanskollegiet overtog Finanskassedirektionen ved sin oprettelse i 1784 finanskasseforretningerne og sagerne vedrørende statsgælden. Datidens terminologi var sådan, at man talte om statens aktive gæld, hvor staten var kreditor, og om den passive gæld, hvor staten var debitor. Finanskassedirektionens bevarede arkiv omfatter 1599 arkivenheder.\nVestindiske sager skal søges i de lange generelle rækker, også for så vidt gælder kontoret for de aktive og passive fordringer 1784-1802. Dette sidste år etablerede man et kontor, som alene forvaltede den aktive statsgæld. Derfor findes her separate vestindiske arkivenheder. Det drejer sig om vestindisk brevkopibog 1804-1816 (1 bind, nummer 1489), vestindisk journal 1785-1816 (1 bind, nummer 1491) med indkomne breve til den vestindiske journal 1785-1816 (6 pakker, nummer 1492-1497).\nKontoret overgik ved den store administrationsreform i 1816 til Direktionen for Statsgælden og Den Synkende Fond. Samtidig forenedes Finanskollegiets overordnede finansbestyrelse med Finanskassedirektionens praktiske bestyrelse af finanskasseforretningerne i en ny institution kaldet Finansdeputationen.\nEn detaljeret registratur findes i Enevældens Finansarkiver, Vejledende Arkivregistraturer, bind 23, København 1996, side 117-129. Desuden henvises til oversigten i Wilhelm von Rosen, red., Rigsarkivet og hjælpemidlerne til dets benyttelse, bind I:1, København 1983, side 491-494.\nDen Vestindiske Gælds Likvidations Direktion 1786-1816\nTil at finansiere slaveindkøb og anlæg af sukkerplantager havde mange plantageejere i Dansk Vestindien optaget store lån i Holland i 1760'erne. Da man kun havde kunnet stille forholdsvis ringe sikkerhed, var lånebetingelserne meget belastende. Gælden skulle således være helt afdraget efter tyve år. Den danske stat følte sig foranlediget til at gå ind som mellemmand og overtage gældsforpligtelserne og stå som garant overfor hollænderne, først og fremmest handelshuset Abraham ter Borch. Kreditorerne accepterede at modtage danske statsobligationer, som trådte i stedet for den oprindelige vestindiske gæld.\nArbejdet med gældssaneringen påbegyndtes i 1784 af Overbankdirektionen og Finanskollegiet, blandt hvis arkivalier der findes omtale af sagen.\nSnart besluttede man imidlertid at udnævne en særlig direktion til at tage sig af det omfattende og komplicerede sagskompleks vedrørende konverteringen af gælden. I 1786 etableredes derfor Den Vestindiske Gælds Likvidations Direktion. Denne skulle forestå administrationen af alle de nævnte lån, foruden enkelte andre lån, som var ydet plantageejerne af danske offentlige kasser. Til at sørge for opkrævning af renter og afdrag hos plantageejerne oprettedes samme år to selvstændige lokale underkommissioner på de vestindiske øer, nemlig Den Vestindiske Gælds Likvidations Kommission på Sankt Croix og Den Vestindiske Gælds Likvidations Kommission på Sankt Thomas og Sankt Jan (se vestindiske lokalarkiver).\nDen Vestindiske Gælds Likvidations Direktion ophævedes ved reformen i 1816, hvorefter sagsområdet blev overtaget af Direktionen for Statsgælden og Den Synkende Fond.\nDen Vestindiske Gælds Likvidations Direktions arkiv omfatter 163 arkivenheder og er inddelt i henholdsvis korrespondance, diverse dokumenter og regnskabsmateriale. Korrespondancegruppen omfatter direktionens brevkopibøger, journaler og journalsager samt generalindberetninger og rapporter med videre fra de to kommissioner i Vestindien. Diversegruppen er forholdsvis lille (15 arkivenheder, nummer 45-59) og ifølge sagens natur af temmelig mangeartet indhold. Regnskabsgruppen omfatter blandt andet hovedbøger, kassejournaler og kontokuranter samt en lang række mere specifikke opgørelser og regnskabsbilag. For eksempel er der materiale vedrørende lån til anskaffelse af negre efter 1791 (3 bind, nummer 153-155).\nEn detaljeret registratur findes i Enevældens Finansarkiver, Vejledende Arkivregistraturer, bind 23, København 1996, side 153-156. Desuden henvises til oversigten i Wilhelm von Rosen, red., Rigsarkivet og hjælpemidlerne til dets benyttelse, bind I:1, København 1983, side 502-503.\nDirektionen for Statsgælden og Den Synkende Fond 1816-1848\nI 1816 samledes forvaltningen af alle statens gældsforhold i Direktionen for Statsgælden og Den Synkende Fond. Denne institution skulle bestyre og bogføre alle statens fordringer, såvel aktive som passive. Direktionens bevarede arkiv omfatter 2308 arkivenheder.\nStatens vestindiske aktiver bestod dels af fast ejendom dels af temmelig store udestående gældsfordringer hos plantageejerne. Som følge af de nedadgående konjunkturer fra omkring 1820 måtte Statsgældsdirektionen oftere og oftere skride til at overtage plantager for forfalden gæld.\nI direktionens almindelige regnskaber over indtægter og udgifter for hovedkassen for statsgælden 1816-1848 (34 arkivenheder, nummer 133-166) findes blandt indtægterne en fast post, som udgøres af overskud af Dansk Vestindien.\nEllers er det mest i aktivkontorets papirer, at man støder på materiale af relevans for Vestindien. For perioden 1816-1821 findes en særskilt kopibog over afsendte skrivelser vedrørende Vestindien (nummer 1245), en journal for vestindiske sager (nummer 1246) og fem pakker med selve de vestindiske sager (nummer 1247-1251). For perioden derefter indgår det tilsvarende materiale i de fælles kopibøger for danske, tyske og vestindiske sager 1822-1830 (55 bind, nummer 176-230), journaler til samtlige sager 1822-1830 (37 bind, nummer 254-290) og fælles journalsager 1822-1830 (91 pakker, nummer 308-398). Tilsvarende findes for perioden 1831-1848 fællesjournaler (54 bind, nummer 501-554) med tilhørende journalsager (188 pakker, nummer 555-742).\nEn særlig gruppe udgøres af sagerne, i alt 118 arkivenheder, vedrørende de vestindiske aktive fordringer 1816-1848. Dette materiale består for størstedelens vedkommende af forskelle akter angående de to lokale kommissioner i Vestindien, nemlig deres indberetninger og afskrifter af referatprotokollerne for Den Vestindiske Gælds Likvidations Kommission på Sankt Croix 1815-1848 (39 arkivenheder, nummer 1045-1083) og samme slags afskrifter for Den Vestindiske Gælds Likvidations Kommission på Sankt Thomas og Sankt Jan 1815-1848 (4 arkivenheder, nummer 1084-1087). Referatprotokollerne indeholder ekstrakter af indkomne skrivelser med resolutionerne derpå. Desuden findes for eksempel hovedbøger over vestindiske debitorer 1816-1875 (4 bind, nummer 1105-1108); sager angående enkelte plantager som Carlton 1817-1828 (nummer 1116) og Longford med muldyrstutteriet 1828-1840 (nummer 1125); vestindiske plantageregnskaber 1824-1847 (3 pakker, nummer 1128-1130); samt en række enkeltsager som eksempelvis kommandør Munthe Morgenstiernes gældssag vedrørende bestyrelsen af skibsværftet på Protestantkajen i Christiansted 1806-1831 (nummer 1134).\nEn detaljeret registratur findes i Enevældens Finansarkiver, Vejledende Arkivregistraturer, bind 23, København 1996, side 186-215. Desuden henvises til oversigten i Wilhelm von Rosen, red., Rigsarkivet og hjælpemidlerne til dets benyttelse, bind I:1, København 1983, side 507-511.\nDer kan refereres til Harald Jørgensen, Finansforvaltningens Omdannelse i 1816. Bidrag til Centraladministrationens Historie under Frederik VI, i Historisk Tidsskrift, 10. række bind 1, 1930-1931, side 191-209; til Harald Jørgensen, Kollegiestyre og Ministervælde i Frederik VI's Tid, i Smaaskrifter tilegnede Aage Friis, København 1940, side 221-235, som omhandler finansstyrelsen fra 1813 til 1831; samt til Morten Westrup, Finansarkiverne 1679-1848, i Arkiv, bind 13, 1990, side 148-163, som først og fremmest behandler perioden fra 1816 til 1848.\nAndre finansarkiver før 1848\nOgså i en række af de øvrige finansarkiver før 1848 er der enkelte vestindiske sager at finde. Som eksempel kan nævnes Skatkammeret 1769-1784, i hvis arkiv der er en pakke indeholdende korrespondance fra Overbankdirektionen vedrørende den vestindiske gæld 1782-1784 (nummer 142).\nDesuden kan peges netop på Overbankdirektionen 1782-1813, i hvis arkiv der befinder sig fakturaer og auktionsregnskaber med videre 1782-1788 (9 arkivenheder, nummer 45-52) vedrørende de råsukkerlaster, som Overbankdirektionen importerede fra Sankt Croix og solgte i Danmark for at tjene penge til nedbringelse af statsgælden.\nEn noget anden type materiale er at finde i de uhyre omfangsrige arkiver fra en række private og offentlige pensionskasser. I alt drejer det sig om cirka 2700 arkivenheder fra fjorten forskellige institutioner fra 1700-tallet og første halvdel af 1800-tallet, indeholdende en masse personoplysninger.\nEndelig må kort omtales Fonden ad usus publicos 1765-1842. Denne fond bestred i begyndelsen mest ekstraordinære gratifikationer til fortjente embedsmænd, men senere uddeltes fondsmidlerne fortrinsvis til støtte for videnskab, kunst og litteratur. I begge slags sager er enkelte vedrørende Dansk Vestindien.\nArkiverne fra de forskellige nævnte finansarkiver er detaljeret registreret i Enevældens Finansarkiver, Vejledende Arkivregistraturer, bind 23, København 1996, side 39-47, 84-88 og 216-259. Desuden henvises til oversigten i Wilhelm von Rosen, red., Rigsarkivet og hjælpemidlerne til dets benyttelse, bind I:1, København 1983, side 473-475, 484-486 og 512-524.\nStore dele af arkivalierne fra Fonden ad usus publicos er publiceret i C. F. Bricka & Henny Glarbo, udg., Fonden ad usus publicos. Aktmæssige Bidrag til Belysning af dens Virksomhed, bind 1-3, København 1897-1947.\nFinansministeriet oprettedes i forbindelse med den store administrationsreform i 1848 for at varetage hele den centrale finansforvaltning. Fra Finansdeputationen og Direktionen for Statsgælden og Den Synkende Fond overtog det nye ministerium alle sager; fra Rentekammeret sagerne vedrørende det direkte skattevæsen og lotterierne; og fra Generaltoldkammer- og Kommercekollegiet sagerne vedrørende det indirekte skattevæsen (told og konsumtion) og den vestindiske koloni. Desuden blev postvæsen, statistikvæsen og en række pensions- og forsikringsanstalter henlagt under Finansministeriet. Den eneste egentlige nyskabelse i denne sektor i 1848 var dog etableringen af et statsbogholderi, også dette lå under Finansministeriet.\nFinansministeriet var således meget stort i forhold til de øvrige ministerier. Det bestod fra starten af fem departementer, to generaldecisorater og tre direktorater. Departementerne og direktoraterne fik på grund af ministeriets størrelse en forholdsvis selvstændig stilling.\nArkivet fra Finansministeriet er kolossalt stort og ret svært overskueligt. I det følgende vil da også kun blive behandlet de dele deraf, som indeholder materiale af særlig relevans for vestindiske forhold. Generaltolddirektoratet er behandlet for sig (se nedenfor).\nVigtigst blandt Finansministeriets direktorater i så henseende var Koloniernes Centralbestyrelse (se arkivregistratur), der stod for den centrale administration af Dansk Vestindien. Koloniernes Centralbestyrelse varetog ikke alene Dansk Vestindiens finansielle anliggender, men stort set alle sager vedrørende øerne. Centralbestyrelsen affattede således indstillingerne om udnævnelser og afskedigelser af samtlige i Dansk Vestindien ansatte embedsmænd, såvel civile som militære. Koloniernes Centralbestyrelse havde selvstændigt den definitive behandling af sager, hvis afgørelse var forbeholdt finansministeren, eller til hvilke der behøvedes kongelig resolution. Kun Centralbestyrelsens eget personales ansættelse og afskedigelse samt revisionen af dens regnskaber lå udenfor centralbestyrelsens egen kompetence. Koloniernes Centralbestyrelse ophævedes per 1. april 1917 ved koloniens overdragelse til USA.\nVestindiske spørgsmål blev derefter behandlet i et vestindisk kontor under ministeriets Første Departement. Kontoret blev nedlagt i 1920, og de resterende vestindiske sager blev henlagt til Finansministeriets Sekretariat, som herefter videreførte afviklingen af forholdet til de tidligere dansk-vestindiske øer. I kontoret videreførte man en særlig vestindisk journal indtil 1933. På dette tidspunkt overgik de få endnu levende vestindiske sager til Sekretariates almindelige journal. Blandt Sekretariatets sager findes også arkiveret alle sager fra det vestindiske kontor 1917-1920.\nFinansministeriets Assignationskontor overtog i 1848 sit sagsområde, nemlig udfærdigelse af indtægts- og udgiftsanvisninger, fra Finansdeputationens tilsvarende kontor. Løbende anvisninger på embedsmænd indførtes i såkaldte reglementer, hvor hver beløbsmodtager er opført med angivelse af lønning, tillæg, gageindeholdelser, særlige honorarer og så videre. Således findes for eksempel separat reglement for vestindiske pensioner, som viser, hvilke personer der modtog hvilke beløb i pension 1879-1893 (1 bind).\nI øvrigt vil man kunne finde tilsvarende informationer spredt rundt omkring i de mange bevarede regnskaber og andet bogholderimateriale fra Assignationskontoret. Fra 1864 skiftede dette navn til Kontoret for Anvisningsvæsenet.\nTæt sammen med anvisningsvæsenet hørte Statsbogholderiet, der bogførte alle den danske stats indtægter og udgifter, og Finanshovedkassen, gennem hvilken passerede alle indbetalinger til og udbetalinger fra statskassen. Blandt Finanshovedkassens indtægter var en række indirekte skatter, hvoriblandt de vestindiske intrader.\nFinansministeriets Sekretariat behandlede overordnede sager angående finansvæsenet i almindelighed samt ministeriets personalesager, budgetsager og statsregnskabet. I Sekretariatets omfangsrige arkiv er nogle sager henlagt efter journalnummer, medens andre er henlagt efter emne. Blandt de sidstnævnte fra perioden 1848-1917 (i alt 874 pakker) findes fortegnelse over samtlige statsejendomme i Danmark samt i de nordlige bilande og de dansk-vestindiske besiddelser i 1855 (pakke nummer 295); akter vedrørende det vestindiske møntvæsen 1850-1868 (pakke nummer 326); akter vedrørende vestindiske frimærker, Dansk-vestindisk seddelbanksag, tillægsbevilling angående Vestindien 1913-1917 (pakke nummer 876); samt akter vedrørende vestindiske frimærker og den såkaldte vestindiske frimærkesag 1917-1947 (pakke nummer 877). Desuden må man være opmærksom på, at der blandt Sekretariatets gruppeordnede sager (pakke nummer 856) også findes nogle relevante konfidentielle sager, således findes i departementschef Andreas Christian Schlichtkrulls embedsarkiv - han var chef for Koloniernes Centralbestyrelse - et læg med 15 ujournaliserede skrivelser fra Udenrigsministeriet til finansministeren fra perioden februar-marts 1917 vedrørende øernes overdragelse til USA.\nEt særligt område under Finansministeriets ressort var statens lønnings- og pensionsvæsen. Vestindiske sager af denne slags må findes blandt Pensionskontorets mange akter. I 1909 udskiltes fra Pensionskontoret et særligt Enkeforsørgelseskontoret, i hvis arkiv blandt andet findes udskilt en pakke indeholdende blandt andre visse udaterede sager vedrørende De Vestindiske Øer (pakke nummer 194). I 1909 blev den tidligere Invalidebestyrelsens sager overtaget af Finansministeriets Anvisnings- og Bogholderikontor. Blandt dettes understøttelsessager findes i gruppe 352 tre pakker, indeholdende sagerne vedrørende pensionsudbetaling til en halv snes tidligere embedsmænd og disses enker, hvoraf den sidste døde så sent som i 1962.\nSom en særskilt gruppe i Finansministeriets arkiv ligger udvalgs- og kommissionsarkiver. Blandt disse må nævnes to.\nDet ene er papirerne fra Kommissionen af 28. december 1878 angående oprøret på Sankt Croix, bestående i én pakke med kommissionens arkiv 1878-1879. Usle sociale forhold og lave lønninger forårsagede de sorte arbejderes oprør, hvorunder dele af Frederiksted og adskillige plantager blev afbrændt, og mange mennesker mistede livet. Forholdene for arbejderbefolkningen ændredes dog ikke synderligt. Kommissionens betænkning, som blev afgivet året efter oprøret, findes under titlen Betænkning afgiven til Finansministeriet af den i Anledning af Oprøret paa St. Croix i Oktober 1878 udnævnte kongelige Kommission, trykt i Rigsdagstidende, afdeling A, 1879-1880, København 1879, spalte 1441-1532.\nDet andet er arkivet efter Den Vestindiske Kommission af 18. november 1902, omfattende 15 arkivenheder. Af disse må især fremhæves forhandlingsprotokollen (bind 1) og afhøringsprotokollen (bind 2) samt journal med journalsager (arkivenhed 6-8) og endelig en hel del bøger, tidsskrifter og aviser (pakke 11-14). Kommissionen blev nedsat efter et forgæves forsøg på at sælge Dansk Vestindien til Amerikas Forenede Stater. Dens opgave var at undersøge, hvad der kunne gøres for at ophjælpe øerne i økonomisk, social og sundhedsmæssig henseende. Denne kommissions omfangsrige betænkning er trykt som en selvstændig publikation under titlen Betænkning over Forholdene paa de Dansk-Vestindiske Øer, København 1903.\nDe to nævnte kommissionsarkiver er detaljeret registreret i Koloniernes Centralbestyrelse, Vejledende Arkivregistraturer, bind 20, København 1976, side 104-105. Der må i øvrigt henvises til oversigterne i Wilhelm von Rosen, red., Rigsarkivet og hjælpemidlerne til dets benyttelse, bind II:1, København 1991, side 329-415.\nForuden de generelle værker om centraladministrationen og dens historie kan henvises til Hans Bjarne, Finansforvaltningen i Staten. Bidrag til Kendskabet til Finansforvaltningens, Finanslovgivningens og Finanskontrollens Historie, Opgaver og Organisation, København 1934, der har hovedvægten på de første årtier af det tyvende århundrede. Den forudgående periode er behandlet i Albert Olsen, Studier over den danske Finanslov 1850-1864, København 1930. Den nyeste generelle fremstilling er Poul Erik Olsen, Finansforvaltningen 1814-1848, i Leon Jespersen m. fl., red., Dansk forvaltningshistorie, bind 1, København 2000, side 405-430, og Finansministeriet 1848-1901, side 575-616. Mere begrænset i sit sigte er Poul Erik Olsen, Statsrevisorerne 1850-1975, i Kirsten Brandt & Hanne Rasmussen, red., Statsrevisorerne 150 år, København 2001, side 8-105.\nFra 1848 sorterede toldvæsenet direkte under finansministeren, men i 1855 oprettede man et særligt Generaltolddirektorat i ministeriet. I perioden 1865-1902 fik Generaltolddirektoratet også skattevæsenet under sig.\nGeneraltolddirektoratets arkiv er temmelig omfattende og ikke let at orientere sig i. Vestindiske sager er i stor udstrækning henlagt efter journalnummer, så man skal via journalerne for at kunne finde selve sagerne; visse sager er imidlertid i stedet henlagt efter emne. Dette sidste gælder blandt andet for den store gruppe af såkaldte gruppeordnede toldsager 1813-1926. Heriblandt findes fire pakker med følgende betegnelser: Vestindisk handelspakhus 1845-1864 (pakke 4,161); Understøttelser til afskedigede soldater af den vestindiske hærstyrke 1885 og 1908 (pakke 4,162); Om uoverensstemmelser mellem de vestindiske toldsedler og de ved udlosning under specielt opsyn forefundne varer 1848-1868 (pakke 4,163); og Toldafgift på dansk-vestindiske øers produkter 1916-1919 (pakke 4,164).\nDer må henvises til de summariske oversigter i Wilhelm von Rosen, red., Rigsarkivet og hjælpemidlerne til dets benyttelse, bind II:1, København 1991, side 383-398.\nDer henvises til den litteratur, som er nævnt ovenfor i forbindelse med Finansministeriet.\nVed statsaktiver forstår man statens formue, herunder navnlig dens tilgodehavender. Sagsområdet omfatter først og fremmest forvaltningen af midler, der er udlånt af staten.\nAf relevans for De Vestindiske Øer er især Kontoret for Statsaktiver, fra 1909 kaldet Første Statsaktivkontor. Arkivdannelsen her var knyttet til forskellige journaler, hvoraf A-journalen med registre har mest relevans. De hertil hørende A-sager er dels henlagte efter journalnummer dels i en emneordnet række af såkaldte XX-sager. Vestindiske sager er således at finde både spredt blandt A-sagerne og i en særlig undergruppe af XX-sagerne, benævnt som sager angående Dansk Vestindien 1851-1905. Denne sidste XX-gruppe omfatter 79 pakker, som er fortløbende nummererede med pakke 203XX som den første; en fortegnelse derover findes ikke, men tilsyneladende består materialet hovedsagelig af regnskabsakter vedrørende Sankt Croix Fællessukkerkogeri. Indholdet af disse vestindiske sager er for en dels vedkommende journaliseret i journal A, men størstedelen af akterne består i ujournaliserede bilag. Materialet er følgelig temmelig vanskeligt at få overblik over og at arbejde med. Blandt de saggruppeordnede A-sager findes under nummer 282 materiale vedrørende den botaniske forsøgsstation på plantagen Grange på Sankt Croix 1896-1929; under nummer 283 materiale om statens ejendomme i Dansk Vestindien; og under nummer 284 materiale om Den Dansk-Vestindiske Kommission af 1916, nemlig dens forhandlingsprotokol samt forskellig korrespondance med videre fra 1916.\nEndelig må opmærksomheden henledes på, at der findes bevaret et arkiv fra den afdeling af øernes forvaltning, som havde at gøre med statsaktiverne 1849-1903 (se vestindiske lokalarkiver proveniens nummer 9).\nDer må henvises til oversigterne i Wilhelm von Rosen, red., Rigsarkivet og hjælpemidlerne til dets benyttelse, bind II:4, København 1991, side 1770-1794.\nDer henvises til samme litteratur som nævnt ovenfor under Finansministeriet.\nSagsområdet vedrørende statens gæld blev i 1848 overtaget fra Direktionen for Statsgælden og Den Synkende Fond af Finansministeriet. Dettes statsgældsforvaltning var delt i to kontorer. Disse var Statsgældskontoret, også benævnt Andet Statsgældskontor, som varetog ekspedition, anvisning og bogføring vedrørende statsgælden, og Kontoret for Udenlandske Betalinger, også benævnt Første Statsgældskontor.\nI Statsgældskontorets arkiv findes en særlig historisk samling, indeholdende akter helt tilbage fra 1784, som egentlig hører hjemme i finansarkiverne før 1848. Den historiske samling omfatter blandt andet materiale om de hollandske lån 1784-1794; en samling af kreditbeviser i form af vestindiske todollarsedler og tidollarsedler; og et kautionsdokument af 1896 vedrørende et til Sankt Thomas indbragt skib ved navn Janet Court. Herudover er af specielt vestindisk indhold en fortegnelse over de personer, som var berettigede til vederlag for frigivne slaver på De Dansk-Vestindiske Øer i 1854.\nI arkivet efter Kontoret for Udenlandske Betalinger findes blandt de gruppeordnede journalsager blandt andet diverse sager vedrørende De Vestindiske Øer cirka 1840-1930; fra Immigrationsfonden for Sankt Croix findes journal 1906, hovedbog 1906 og fortegnelse over effekter; fra Sankt Croix Kolonialkasses Reservefond er bevaret en effektbog (1 bind); og fra Sankt Thomas Kolonialkasses Reservefond findes også en effektbog (1 bind).\nDer må henvises til oversigterne i Wilhelm von Rosen, red., Rigsarkivet og hjælpemidlerne til dets benyttelse, bind II:4, København 1991, side 1794-1800.\nDen Dansk-Vestindiske Nationalbank 1904-1934\nEfter Sankt Thomas Banks fallit i 1898 var der ingen dansk bank i Dansk Vestindien. Derfor oprettede man i 1904 Den Dansk-Vestindiske Nationalbank, der var finansieret af et konsortium af store danske banker. Opgaven for den nye selvstændige bank var at virke til fremme af øernes økonomiske udvikling. Midlerne var almindelig bankvirksomhed samt långivning mod sikkerhed i fast ejendom. Desuden fik banken eneret i 30 år på at udstede pengesedler på de tre øer. Ved en nyordning af koloniens pengevæsen ved bankens start introduceredes franc'en, der sattes lig med 0,2 vestindisk dollar. Den Dansk-Vestindiske Nationalbank havde hovedsæde i Charlotte Amalie.\nAfståelsen af øerne til USA i 1917 gjorde ingen forandring i bankens koncession, og de danske pengesedler var fortsat det officielle betalingsmiddel. Så først ved enerettens udløb i 1934 likvideredes banken, og amerikansk pengevæsen indførtes på Virgin Islands.\nDen Dansk-Vestindiske Nationalbanks arkiv omfatter 90 arkivenheder fra perioden 1880-1939. Materialet består blandt andet af generalforsamlingsprotokol med bilag 1906-1939 (5 arkivenheder), bankrådets forhandlingsprotokol og brevkopibog 1904-1939 (5 arkivenheder) og journal for bankrådets formand 1904-1930 (1 bind). Desuden er der i arkivet en række pakker med emneordnede sager med grupper som for eksempel balancer (3 pakker), personale (2 pakker), Bethlehem (2 pakker) og Sankt Thomas Isværk (1 læg) - samt en del fotografier af bankens lokaler og fra øerne i det hele taget.\nDer må henvises til oversigten i Wilhelm von Rosen, red., Rigsarkivet og hjælpemidlerne til dets benyttelse, bind II:4, København 1991, side 1737-1739.\nDer må henvises til spredt omtale i den almindelige litteratur om Dansk Vestindiens historie. Desuden findes (hos Danmarks Nationalbank og Det Kongelige Biblioteks småtrykssamling) trykte årsberetninger betitlet Beretning om den dansk-vestindiske Nationalbanks Virksomhed, København 1905-1937, samt trykte månedsbalancer og årsregnskaber for diverse år 1905-1937.


Montane Womens Wolf Hoodie - Fleecejakke - Dame - Grå/Grøn (1.499,00 DKK)\nVarenr. FWOHO-003-01X Producent: Montane\nPraktisk jakke fra Montane, der på imponerende vis holder dig tempereret og åndbar. Montane Wolf Hoodie er udviklet med for af PolarTec Thermal Pro fleece, der holder varmen under kummerlige forhold, ...\nProdukter som vi anbefaler til Montane Womens Wolf Hoodie - Fleecejakke - Dame - Grå/Grøn\nPraktisk jakke fra Montane, der på imponerende vis holder dig tempereret og åndbar. Montane Wolf Hoodie er udviklet med for af PolarTec Thermal Pro fleece, der holder varmen under kummerlige forhold, og kanaliserer fugten ud på samme vis. De strækbare elementer på siderne, optimerer bevægeligheden og åndbarheden, vha. Power Grid Stretch fleece. Panelerne er med lukkede og glatte overflade, så komforten højnes og en bedre oplevelse fås. Indersiden af jakken er desuden konstrueret med et vaffeldesign af blødt opkradset fleece, så jakken både er behagelig og varm.\nMontane Wolf Hoodie tilbyder høj varme og ventilation i samme hug. Fleecejakken viser sig perfekt til træning og vandreture i meget koldt vejr, hvor en høj åndbarhed samtidig skal fås. Handsker er også kompatible med jakkens overflader, da de er lukkede og glatte.\nFarve: Grå/Grøn - Shadow/Zanskar Blue\nMontane er et meget anerkendt mærke, der har mange års erfaring med at udvikle produkter til både amatører og professionelle, hvor komfort og funktionalitet har været første prioritet. Kunden kan derfor være tryg ved køb af produkter fra Montane.\nVi anbefaler at vaske denne jakke ved 30 grader i maskinvask, hvor der bliver brugt sportsvaskemiddel. Det giver et godt resultat, hvor jakkens specifikationer bevares. Det anbefales ikke, at benytte sig af en tørretumbler.


Europæere frygter forringede arbejdsvilkår | Magisterbladet\nAktuel side: Europæere frygter forringede arbejdsvilkår\nEuropæere frygter forringede arbejdsvilkår\nI takt med en øget økonomisk afmatning bliver arbejdsmiljøet og de generelle vilkår på europæiske arbejdspladser ringere. Det mener seks ud af 10 europæere, som for nylig har deltaget i en undersøgelse for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur.\nDeltagerne er bekymrede for, hvordan den igangværende finanskrise vil påvirke deres arbejdsvilkår, og det er især lønniveauet og jobsikkerheden, som bekymrer de adspurgte. Arbejdsmiljøet kom først ind på en tredjeplads på listen over de emner, som bekymrer europæiske lønmodtagere mest i skyggen af krisen.\nAgenturets meningsmåling afslører også, at der er forskel på mænds og kvinders holdninger til spørgsmål om arbejdsmiljø.\nMens løn og jobsikkerhed er vigtigst for mændene, når de søger job, vægter kvinderne arbejdstiden højest. Samtidig oplever 62 procent af de mandlige respondenter, at deres arbejdsmiljøforhold er blevet forbedret i de senere år, mens kun 52 procent af kvinderne oplever det sådan. Mændene føler sig bedre informeret om arbejdsmiljøforhold end kvinderne, og det er en udfordring, som Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur vil tage op.\n“Faktisk synes kvinders arbejdsmiljørisici at være undervurderet og forbigået. Problemet med at forene arbejdsliv og privatliv, fordelingen af opgaverne i hjemmet og det forhold, at der er større fokus på arbejdsulykker end på sundhed på arbejdspladsen, er nogle af de udfordringer, der skal tages op. Det er vigtigt at se arbejdsmiljøproblematikken også i et kønsperspektiv og sikre en større forståelse af problematikken hos virksomheder i hele EU”, siger agenturets direktør, Jukka Takala, ifølge en pressemeddelelse.


Bent Hansen: - Haarder løber fra udtalelser\nSundhedsministeren peger i sine argumenter for at se på regionernes fremtid på EPJ som en opgave, hvor staten kan gøre det bedre end regionerne\n12. AUG 2011 14.13\n- Sjældent har jeg hørt en mere absurd argumentation. Regeringen har gang på gang i de sidste 10 år gjort sig kloge på, hvordan vi kan få sammenhængende epj-systemer og hver gang har de måttet kaste håndklædet i ringen - mens vi i mellemtiden har spildt tid og penge med at vente på forkromede løsninger, som aldrig er blevet til noget. Først var det G-EPJ, så skulle alt skrottes og så var det Digital Sundhed. Hvis ikke vi i regionerne selv havde overtaget ansvaret, var vi endt i et sandt kaos, siger formand for Danske Regioner, Bent Hansn (S).\n- Vi har i de sidste fire år formået at konsolidere vores it-systemer i regionerne og samtidig engageret os i et forpligtende samarbejde med hinanden. Vi har en aftale fra 2010 om en klar arbejdsdeling mellem staten og regionerne, hvor os der har ansvaret for patienterne også har ansvaret for, at systemerne fungerer, når personalet skal udføre deres arbejde. Vi har også aftalt ambitiøse mål om en epj i alle regioner i 2013 og har allerede nu givet adgang til journaler på tværs af landet, siger Bent Hansen.\nDe mål og den arbejdsdeling har ministeren så sent som den 28. juni 2011 skrevet til Statsrevisorerne, at han er tilfreds med den aftale, som blev indgået i 2010 og, at den vil bidrage til at opfylde målsætningerne for sundheds-it.\nAt Bertel Haarder nu vil sætte sin eget ministerium i spidsen, gør bare denne argumentation endnu mere barok, mener regionerne.\n- Ministeren må kende sit ministerium så godt, at han ved, at de ikke kan levere varen. I mange år har vi på sygehusene levet med statslige hovsa-it-løsninger helt uden koordination mellem de tre styrelser i Sundhedsministeriet og umulige indberetningssystemer, der sinker personalet eller går ned, når de skal bruges i en travl hverdag. Det var regionerne, der ved sidste års aftale om sundheds-it måtte insistere på at få ministeriet til at love at samle deres egne it-systemer og professionalisere driften Men vi har ikke set nogen forbedringer endnu, siger Bent Hansen


Har du været på "Eksklusive Restaurenter" ? - Side 3 - Debatten\nIndlægaf Akehurst2 » 13. apr 2016, 13:49\nDetSorteCirkus skrev: Men det må vel netop også være i orden ikke at interessere sig specifikt for mad og madlavning?\nJeg tror, at der indenfor alle områder findes oplevelser, som er særlige, uden at det af den grund behøver være noget, vi allesammen kan/skal/vil eftertragte.\nJeg kan godt følge argumentet, hvis modparten giver udtryk for, at det er noget fjolleri at bruge så mange penge på mad, men sådan forstod jeg ikke Delfins indlæg.\nJa, selvfølgelig må man være mere eller mindre interesseret i lige hvad man vil - det var såmænd bare for at give wizzze ret i, at restaurantbesøg ikke bare handler om et måltid mad.\nIndlægaf Delfin » 13. apr 2016, 13:54\nDelfin skrev: Nej, jeg har ikke lyst til at bruge så mange penge på et enkelt måltid mad.\nMon ikke det er fordi du tænker aftensmad frem for oplevelse?\nHvad med koncert, hvorfor bruge 4-6-800 kr. på en koncert billet, når man kan høre musikken i radioen eller Spotify?? I min verden er det lidt det samme, og mit svar er: Fordi oplevelsen omkring koncerten ikke bare er lyden (som ikke altid er lige god) Men stemningen, energien, og følelserne der genereres. Sådan har jeg det også med de gode restauranter.\nDet er netop det - hvis det bare handlede om at blive mæt kunne man jo smøre en ostemad. Man går jo heller ikke i spa for at blive vasket ren\nHvis man interesserer sig for mad og madlavning, så handler det også meget om tilberedning - selvfølgelig den høje kvalitet, men også nye metoder, det molekylære køkken eller andre ting, man ikke lige kan derhjemme, men som er spændende og inspirerende.\nOg så er det altid dejligt at have en anledning til at tage sit pæne tøj på og gøre sig fin, blive kræset om, få lækker vin (er også svært at få 6-7-8 forskellige derhjemme medmindre man drikker seriøst igennem ) og komme ud af huset.\nMen det må vel netop også være i orden ikke at interessere sig specifikt for mad og madlavning?\nJeg kan godt have svært ved at forstå, at "indpakningen" kan koste 2000 kr for en enkelt kuvert, men hvis man har pengene og ønsker at bruge dem sådan, så skal man da bare gøre det.\nIndlægaf Wizzze » 13. apr 2016, 13:55\nSelvfølgelig er det i orden, vi har jo alle forskelle opfattelser af hvad oplevelser er, og hvordan vi værdisætter dem.\nJeg ville f.eks. aldrig betale for en tur op af Mt. Everest, eller faldskærmstimer, men det er jo også oplevelser som betyder meget for nogen, og som de vil betale for.\nMit indlæg var et forsøg på at illustrere at de gode restauranter ikke handler om maden som mad, altså forstået som en mængde kcal, vitaminer osv. Det handler ikke bare om at blive mæt, det handler om oplevelsen.\nIndlægaf Advocatus-Diaboli » 13. apr 2016, 15:07\nMen hvad er det for en oplevelse? Hvori adskiller "oplevelsen" på en eksklusiv restaurant sig fra oplevelsen på en ikke-eksklusiv restaurant, hvis vi ser bort fra selve maden og omdømmet?\nJeg synes sammenligningen mellem musik på Spotify og den samme musik live, er skæv. En mere passende sammenligning ville være mellem live musik på et almindeligt spillested, og så live musik fra samme orkester på ét andet spillested, der har dobbelt så høj entré.\nRestauranter der "kun" tager 800-1.000 pr. kuvert, har jo også flere retters-menu, godt vinkort, stemning, energi og følelser, ligesom restauranter der tager 1.600-2.000 pr. kuvert. Jeg kan forstå at den dyre restaurant bliver betragtet som mærkevare, og derfor kan slippe af sted med at kræve højere pris, men jeg kan ikke se en så stor forskel i oplevelsen, at det kan berettige sådan et spring i pris?\nIndlægaf Advocatus-Diaboli » 13. apr 2016, 15:11\nWizzze skrev: Mit indlæg var et forsøg på at illustrere at de gode restauranter ikke handler om maden som mad, altså forstået som en mængde kcal, vitaminer osv. Det handler ikke bare om at blive mæt, det handler om oplevelsen.\nMen vi er jo nogle der får en dårlig oplevelse, allerede dér hvor vi ser de små fesne portionsstørrelse, og vi ved hvad de tager for dem. Det er endda før vi sætter tænderne i maden, så det er nærmest en del af førstehåndsindtrykket. Og når man først har fået et dårligt førstehåndsindtryk, så er det eddermame op ad bakke.\nIndlægaf fisken80 » 13. apr 2016, 16:04\nvibbsen skrev: Nej. Det har jeg ikke. Jeg har været på RADIO en enkelt gang. Det var rigtig godt. Men jeg må indrømme at jeg ikke ville gå derind hvis jeg selv skulle betale....\nFor mig handler det ikke om frygten for ikke at blive mæt. Men nærmere om at jeg på ingen måder tænder på det der "New Nordic Kitchen" som jeg synes præger mange af de danske "Eksklusive" restauranter, at jeg ikke spiser hverken fisk eller skaldyr, og at jeg ikke kan lide ikke at vide hvad for noget mad jeg kan få....Det der med at skulle betale 1800 kroner for en ikke nærmere specificeret menu, det er bare slet ikke mig. Og da slet slet ikke min mand.\nBevares, hvis jeg blev inviteret til et eller andet arrangement på et af disse steder, så ville jeg naturligvis deltage.\nJeg har det nok meget på samme måde. Jeg er frygtelig selektiv med min mad, og det ville pine mig at betale så meget for noget jeg ikke spiste halvdelen af.\nMen den der burgerrestaurant i New York, DEN gad jeg godt besøge.\nIndlægaf Wizzze » 13. apr 2016, 16:09\nSå er det bare at planlægge turen\nIndlægaf MissDitte » 14. apr 2016, 07:27\nJa, men ikke ret mange gange, da min kæreste ikke synes det er det værd.\nJeg selv til gengæld synes, det er så fantastisk lækkert. Og jeg skal i næste uge, og jeg glæder mig som et lille barn\nIndlægaf TomKah » 14. apr 2016, 12:08\nOg sådan tror jeg bare det er for nogle - ligesom nogle ikke kan forstå hvorfor Mercedes er så meget dyrere end Dacia - det er jo begge to biler, som kan fragte en fra punkt a til punkt b ... og hvis man er ligeså glad for en Dacia som man vil være for en Mercedes, så er det jo dumt at smide så mange flere penge efter en Mercedes.... og sådan er det også her, hvis man blot anser det for "mad" - så er det fjollet at smide så mange flere penge efter det .. for "mad" kan man jo få langt billigere.\nFor mig er forskellen ikke kun maden - for den er absolut bedre, også end der hvor den koster 800-1000 kr pr kuvert - det er atmosfæren i restauranten, det er servicen hos personalet (de steder jeg har spist ligger servicen langt over niveau i forhold til alm. gode restauranter), tjenerens indgående viden om alt hvad der bliver serveret og det visuelle i hvordan maden bliver serveret.\nSå jeg køber en pakke, der ikke alene består af verdens klasse mad, men også verdens klasse service og atmosfære ... men hvis ikke man sådan rigtigt sætter pris på disse ting, så er det jo total spild af penge.\nFor mig er det du beskriver i dette indlæg ren snobberi. Det var jo ikke en Dacia og en Mercedes der blev sammenlignet - men to forskellige luksusbiler. Altså i min verden er det snobberi hvis prisen alene afgør om et sted er kvalitet eller ej.\nMen jeg bryder mig bestemt slet ikke om atmosfæren dyre steder og føler mig rigtig skidt tilpas, samtidig med at den type mad ikke rigtig tiltaler mig. Det betyder ikke at jeg ikke interesserer mig for mad og ikke værdsætter god mad i det hele taget.\nIndlægaf TomKah » 14. apr 2016, 12:22\nMen det er jo netop ikke prisen - men oplevelsen, som så bare oftest hænger sammen med prisen - jeg har i hvert fald ikke fået den samme oplevelse på et mellem-dyrt sted som jeg har fået på top restauranter ... jeg har også fået GODE oplevelser, men ikke FANTASISKE oplevelser.\nJeg kunne godt tænke mig at vide hvilken del af det jeg beskriver du synes er snobberi? For jeg skriver jo netop ikke noget om at det er prisen der afgør det, men maden + servicen + atmosfæren ...\nMen for mig er det prisen der er forskellen på noget som koster 1000 og 2000 kr. Når vi først er oppe i den prisklasse, så er det MEGA dyrt for mig. Hvis man køber en Rolls Royce så er det også snobberi for mig, lige meget hvor mange gange man siger at det ikke var prisen der var afgørende. Jeg bryder mig virkelig ikke om det - ville absolut heller ikke bryde mig om at køre i en Rolls Royce.\nMen klart at et besøg på fine restauranter for mig også er bare det. Ikke noget SÅ specielt at jeg tænker mere end "det gad jeg ikke". Ude i den virkelige verden.\nIndlægaf TomKah » 14. apr 2016, 12:30\nI øvrigt synes jeg det er super fedt at folk er så forskellige og det er helt vildt svært at forstå hvad der tricker andre. Som sagt kan jeg virkelig ikke fordrage når noget er dyrt.\nIndlægaf Wizzze » 14. apr 2016, 14:35\nTomKah skrev: I øvrigt synes jeg det er super fedt at folk er så forskellige og det er helt vildt svært at forstå hvad der tricker andre. Som sagt kan jeg virkelig ikke fordrage når noget er dyrt.\nAltså, jeg kan heller ikke få mig selv til at smide 30-40k efter en italiensk designer sofa eller en Hästens seng, jeg kan ikke se hvad jeg får i forskel fra noget der "kun" koster 10-15k, og det er nok det der er humlen i hele det her. Vi har forskellige værdi opfattelser af forskellige ting. At købe noget BARE fordi det er dyrt, er jo dumt som en i helvede.\nMen typisk er noget jo dyrt af en årsag, ofte fordi det kræver en masse mennesker der arbejder med produktet, eller at kun meget få mennesker kan, og derfor skal bruge lang tid på at frembringe det. Eller også er der noget knaphed fra naturens side.\nHummer f.eks. synes jeg smager godt, og derfor spiser jeg dem. Nu om dage tager det en masse ressourcer at fange dem, så de er dyre engang var arbejdskraften så billig og hummerne så nemme at finde og fange, at det var hvad trælle og fattige spiste\nIndlægaf Advocatus-Diaboli » 14. apr 2016, 14:43\nAngelina skrev: Men det er jo netop ikke prisen - men oplevelsen, som så bare oftest hænger sammen med prisen - jeg har i hvert fald ikke fået den samme oplevelse på et mellem-dyrt sted som jeg har fået på top restauranter ... jeg har også fået GODE oplevelser, men ikke FANTASISKE oplevelser.\nJeg sammenligner en restaurant i den høje ende af midten med en toprestaurant. Du sammenligner en discount-bil med en topklasse-bil. Der knækker filmen for mig... og for Tomkah, formoder jeg..\nDet er klart, at der er mærkbart forskel på køreglæden på en Dacia til et par hundrede tusinde og en Mercedes til mellem 1.6-2.0 millioner. Men der er ikke så mærkbar forskel i køreglæden på en bil til 800.000-1.000.000 og så på en bil til 1.6-2.0 millioner, at det kan retfærdiggøre prisforskellen.\nIndlægaf TomKah » 15. apr 2016, 07:28\nSå det er prisen der gør det er snobberi -hvornår er det så IKKE snobberi -altså hvor går grænsen? Er det 500 kr pr kuvert, 750 kr? 1000? Hvor dyrt må det være før det er snobberi?\nHvad hvis man har fået maden gratis og det var helt fantastisk, er det så stadig snobberi?\nFaktisk synes jeg slet ikke det er prisen der gør det til snobberi. Men det var den måde du beskrev det på. Der blev sammenlignet en restaurant til 1000 kr og 2000 kr pr kuvert og så sammenlignede du mellem en Dacia og Mercedes og konkluderede at restauranten til 2000 kr pr kuvert simpelt hen bare var bedre.\nFor mig ser verden fuldkommen anderledes ud - for i min verden kan en restaurant til 1000 kr være mindst lige så god, men forskellen er Michelin stjernen som gør at nogle restauranter kan tillade sig at tage en højere pris. Det kan godt være at sandsynligheden for at restauranten til 2000 kr er rigtig god er større end den til 1000, men der er altså en "nu må vi lige se kamelen"-effekt i den også. Og det er fint nok at man gerne vil på den restaurant til 2000 kr og så gå på den, men den måde du fik formuleret forskellen mellem restauranterne i det prisleje, synes jeg var snobbet.\nJeg håber det giver mening. Jeg synes f.eks. slet ikke den måde Skumfidusen beskriver det på er snobbet.\nIndlægaf TomKah » 15. apr 2016, 07:31\nDet er faktisk sjovt, for jeg vil langt hellere giver 30K for en italiensk sofa end 4K for et enkelt restaurantbesøg. De fleste af mine træmøbler er håndsnedkereret i DK og det er ikke billigt, men jeg synes jeg får langt mere glæde af det end jeg ville gøre af 10 restaurantbesøg. Hver eneste dag i 30+ år.


synopsis: 10 skadebringende holdninger på Venstrefløjen\n10 venstreorienterede holdninger der smadrer samfundets moral\nMens venstreorienterede er overbevist om den moralske overlegenhed ved deres politik, er sandheden, at den selvsamme politik er med til at gøre et samfunds moral ringere. Mange venstreorienterede individer er rigtig gode og rare mennesker, men den politik de går ind for har altså en tendens til at gøre et folk skade: Her følger 10 årsager:\nJo større regeringen er des mindre vil borgerne gøre for hinanden. Hvis staten vil tage hånd om mig og mine naboer, hvorfor skulle jeg så dog gøre det? Dette er grunden til at Vestens europæere, de mennesker der har levet i velfærdsstater i meget længere tid end amerikanerne, giver mindre til velgørenhed og bruger mindre frivillig tid på andre end amerikanere med samme socioøkonomiske baggrund gør.\nEn gennemarbejdet beskrivelse af den amerikanske civilisation blev skrevet tidligt i det 19. århundrede af en franskmand Alexis de Tocqueville. En af de forskelle der adskiller amerikanerne fra europæerne, og som han undrede sig mest over, var hvor meget amerikanerne - gennem myriader af relationer - tog vare på hinanden. Indtil præsident Franklin Roosevelt begyndte den tilsyneladende ubønhørlige bevægelse i Amerika hen mod den europæiske velfærdsstat - senere hen yderlige voldsomt udvidet af andre demokratiske præsidenter - tog amerikanerne ansvaret for hinanden, og sig selv i langt højere grad end i dag. Kirkerne, Rotary Clubs, gratis-låne associationer og andre frivillige organisationer og foreninger var allestedsnærværende. Mens staten blev stadig større, gik alle disse foreninger tilbage. I Vesteuropa er de næsten alle helt forsvundet.\nVelfærdsstaten, skønt med de bedste intentioner, er ikke desto mindre en Ponzi-plan. Konservative har vidst dette i generationer. Men nu, må en enhver med et åbent sind anerkende det. Velfærdsstaten har som formål at indsamle penge fra nutidens arbejdere for at give dem videre til de som betalte før dem. Men nutidens arbejdere har bare ikke tilstrækkeligt med penge til at planen kan holdes kørende, og der bliver færre og færre af dem til at yde. Resultatet er faktisk, at enhver velfærdsstat i Europa, og mange amerikanske stater, som Californien, er fallit.\nBorgerne i venstreorienterede velfærdsstater er blevet i stadig højere grad selvcentrerede. Det som optager det helt store flertal af briter, franskmænd, tyskere og andre vesteuropæere, er hvor meget ferie de har , og hvor tidligt de kan gå på pension og blive støttet dertil af staten.\nDen venstreorienterede velfærdsstat får folk til at foragte arbejde. Amerikanerne arbejder betragteligt hårdere end Vesteuropæerne, og i modsætning til venstreorienteret tankegang, siden Karl Marx, da opbygger arbejde karakteren.\nIntet mere er en garanti for eroderingen af karakteren end at få noget for intet at lave. I den venstreorienterede velfærdsstat udvikler man en rettighedsmentalitet - endnu et udtryk for narcissisme. Og den venstreorienterede retorik - hvor man sætter etiketten "rettighed" på ethvert gode - er med til at forstærke denne følelse af at have en ret.\nJo større regering des mere korruption. Som den berømte talemåde lyder, "Magt korrumperer, og absolut magt korrumperer mest." Selvfølgelig er store virksomheder også ofte 'betændte.' Men de bliver sædvanligvis afsløret eller går fallit. Regeringen kan ikke forsvinde. Og ulig korrupte regeringer, kan korrupte virksomheder ikke trykke flere penge, og derved devaluere et lands valuta, og regeringen kan ikke arresteres.\nVelfærdsstaten korrumperer familielivet. Selv mange Demokrater anerkendte de ødelæggende konsekvenser velfærdsstaten har haft på underklassen. Den har medført at i stort antal behøver kvinder ikke mænd, de har set hen til staten for støtte til sig og deres børn (des flere børn des mere støtte) frem for de har søgt støtte hos ægtemænd. Disse kvinder har valgt statens som deres ægtemand.\nVelfærdsstaten begrænser at landets unge borgere modnes som ansvarsbevidste voksne. Når det især drejer sig om mænd, blev jeg opdraget, som alle generationer af amerikanske mænd før mig, til at arbejde hårdt for at blive gift og støtte en hustru og børn. Sådan er det ikke mere. En af grundene til at mange enlige kvinder jamrer over at mænd er som unge pubertetsdrenge - mænd som ikke er blevet voksne - er at den venstreorienterede stat har fortalt mænd at de ikke behøver støtte nogen. De kan være drenge så længe de lyster.\nOg det vedrører sådan set begge køn. Det største og mest vedholdende bifald jeg nogensinde har hørt var det college studerende gav en tale af præsident Barack Obama der informerede dem om at de ville ville blive dækket ind under deres forældres sundhedsforsikring indtil de var 26. A\nResultatet af venstrefløjen sympatiske holdninger til pacifisme og fordi næsten ingen velfærdstat har råd til et stærkt militær, stoler landene i Europa på at Amerika vil bekæmpe verdens ondskaber og endog forsvare dem.\nDen venstreorientere weltanschauung betragter samfundet og den store kamp i verden som mellem rige og fattige frem for mellem godhed og ondskab. Lighed overtrumfer derfor moral. Dette er sådan der skabes moralsk forvirrede elitære der kan hædre et tyrannisk Cuba med det lighedsfikserede samfund frem for et frit og anstændigt Amerika der har større ulighed.\nAlt dette betyder nul og niks for de progressive. Mod al denne ødelæggelse vil de ikke svare med argumenter der forkaster disse konsekvenser ved den liberale velfærdsstat, men ved at citere og benytte udtryk som "social retfærdighed" og "medfølelse," og ved at sætte etiketter på deres modstanderes som "selvisk" og det der er værre lader de formode at borgerlige er ondsindede og kyniske.\nHvis du har et ønske om at føle dig selvgod, da er den venstreorienterede holdning perfekt. Hvis du ønsker at gøre det gode, er den gennemført frygtelig.\nRead more: 10 ways leftist policies harm society's moral character http://www.wnd.com/index.php?fa=PAGE.view&pageId=323621#ixzz1SZmRmY92\nEtiketter: Dennis Prager, Familie, Medier og bedrag., Politik, Samfund


Køkkensavn og drømme om madplaner - Dorte Bak\nKøkkensavn og drømme om madplaner\nUdgivet den 22. maj 2016\nNår man bygger nyt køkken, så sylter man også de gode hverdagsretter og planlægning. Her er lidt om, hvordan det går med byggeprojektet og de ting, jeg glæder mig rigtig meget til at kunne snart…\nJeg savner et ordentligt køkken, og jeg savner tid i dagligdagen til at boltre mig i det. Det er virkelig gået op for mig gennem processen med at bygge nyt køkken, hvor meget jeg i virkeligheden holder af at lave mad og eksperimentere. Vi går og venter på den bestilte bordplade, som jeg næsten er nervøs for at se – tænk, hvis den ikke passer på de mål, som den skal. Det er super nervepirrende, ja næsten ikke til at holde ud.\nAllerede når salonen står klar inden længe, forventer jeg at kunne genoptage en hverdagsstruktur med madplaner, salater og ordentlig mad. Indtil da går alle aftener og dagtimer med en kombination af arbejde, koordinering af håndværkere og at selv gå til hånde, så det med den ekstra halve til hele time til planlægning og madlavning, den er der bare ikke. Det glæder jeg mig meget til, ikke mindst fordi jeg simpelthen ikke formår at holde mig til diætistplanen midt i dette kaos. Det er jo ikke fordi, det er verdens undergang, men der var nu engang nogle mål med at gå til en diætist, og nu hvor jeg har været der og ikke overholder planen, så har jeg endnu mere dårlig samvittighed end før. Jeg har end ikke haft tid og overskud til grundigt at gennemse de papirer med gode råd, som hun gav mig efter første session, så det står på næste uges to do.\nMine bedste opskrifter til hverdagen\nBurger med hjemmebagte burgerboller\nTøm køleskabet-retter, så man får brugt sine gode rester\nI det hele taget er det det med salaterne og det grønne tilbehør, som synes det kniber med. Det kræver bordplads, fantasi og tid at begive sig ud i, men det er også noget af det, som vi decideret savner på bordet mange dage om ugen.\nHerhjemme har vi overstået en heftig fødselsdagsweekend, og vi er trætte og dovne. Søndag aften byder derfor på en aften på langs, som for mig starter netop nu ♥\nIn the process of building a new kitchen one thing I’m beginning to really miss is daily routines, cooking and eating regularly and healthy. My diet is not at all being overheld and I hate my self for bailing on it – there is light at the end of the tunnel, and the end fortunately is near. The counter for the kitchen will arrive on june 1st, so please keep your fingers crossed that it will fit. At our house we held two birthday parties this weekend and therefore we’re pretty tired – right now my only plan is to go to bed and relax.\nNo. 0467 – Lækkerier som medicin


Ink48, New York - Sammenlign tilbud\n653 11th Avenue 653 11th Avenue, New York, NY 10036, USA Vis kort | Officiel side\nFantastisk baseret på 403 gæsteanmeldelser\nDer er udstyret med tagterrase, og Kimpton Ink48 Hotel er beliggende i New York City og en unik udsigt over Manhattan. Det tilbyder 4-stjernede værelser med aircondition.\nDette miljøvenlige hotel har overvåget parkering, butikscenter og ekspres check-ind/check-ud. Personalet er til disposition døgnet rundt og kan hjælpe med bestilling af udflugter og billetter.\nKimpton Ink48 Hotel tilbyder fredfyldte og luksuriøse værelser, der har strygefaciliteter og minibar.\nStedets spisemuligheder inkluderer PRINT, som er et bekvemt sted at nyde et måltid. Hver aften er gæsterne inviteret til at nyde en drink i den hyggelige loungebar.\nNew York Citys kendte attraktioner er inden for en tæt afstand til Kimpton Ink48 Hotel, med Intrepid Sø-, Luft & Rumfartsmuseum kun 10 minutters gåtur derfra. Jacob Javits Kongrescenter og 50th Street IND 8th Avenue Line kan nemt nås til fods derfra.\nFitnesscenter, Cykeludlejning, Massage, Pay-per-view-kanaler\nHandicapvenligt, Pengeautomat, Vaskeri, Roomservice, Ingen rygning, Restaurant, Bar/lounge, Hurtig udtjekning, Aircondition, Døgnåben reception, Pengeskab, Bagageopbevaring, Terrasse/gårdhave, Røgalarmer, Hårtørrer, Sengetøj, Håndklæder, Elevator, Minibar, Strygejern og strygebræt, Tilgængelig med elevator, Tilpasset bad, Vækkeur, Badekar, Body shampoo, Morgenmad på værelset, Væg til væg-tæppe, Byudsigt, Balsam, Skrivebord, Hele enheden er tilgængelig for rullestolsbrugere, Familieværelser, Fjerpude, Fladskærms-tv, Gratis toiletartikler, Opvarmning, iPhone ladestation, Adgang med nøglekort, Pengeskab til bærbar computer, Aviser, Fjerfri pude, Eget badeværelse, Privat parking, Radio, Sikkerhedsboks, Siddeområde, Sikker parkering, Shampoo, Sovesofa, Sovesofa, Lydsikrede værelser, Spabad, Telefon, Flise-/marmorgulv, Toilet, Toiletpapir, Skraldespande, Øverste etager tilgængelige med elevator, Parkeringsservice, Walk-in-bad, Garderobe eller skab, Strygetjeneste, Skopudser, Morgenkåbe, Spa- og wellnesscenter, Overvågningskameraer i fællesområder, Overvågningskameraer uden for boligen, Tagterrasse\nPortner, Tøjvask, Møde/banket-faciliteter, Spa, Babysitting/børnetjenester (tillæg), Bryllupstjenester, Daglig rengøring, Fax/kopimaskine, Turskranke, Vækning, Billetservice, Sikkerhedsvagt 24 timer i døgnet\nWi-Fi mod betaling, Wi-fi i alle områder\nKunder, der har set Ink48, har også set:


Ponyrytter fik kæmpeoplevelse | TV MIDTVEST\n12-årige Nadia Thinggaard fik lov til at ride i Boxen i forbindelse med World Cup i Herning.\nNadia Thinggaard med ponyen Valør efter den store oplevelse i Boxen.\n19. okt 2017, kl. 16:39\nDe største stjerner inden for ridesporten er i denne uge i Herning til World Cup-stævne, men også de unge ponyryttere kan nyde et drys af stjernestøvet. 12-årige Nadia Thinggaard fra Brande fik i dag sin største rideoplevelse nogensinde, da hun fik lov til at ride i Boxen.\n- Det er sjovt at tænke på, for normalt er det kun voksne, der får lov til det, griner Nadia.\nNadia Thinggaard sadler sin pony op inden det er tid til at ride.\nDen ambitiøse ponyrytter fra Brande har med ponyen Valør kvalificeret sig til finalen i Nord-Vest Box Cup, som i år afholdes i forbindelse med World Cup i Herning. Nadia bruger over 30 timer om ugen på ridning, og er i år blevet nr. 4 til både danmarksmesterskabet og nordisk mesterskab.\n- Min helt store drøm er at komme til OL. Jeg drømmer om at få flere heste, for lige nu har vi jo kun Valør, og jeg vil også gerne starte de store stævner og tilride unge heste, siger hun.\nEn spændt Nadia Thinggaard venter på at ride ind i den store hal.\nPonyen Valør er opstaldet hjemme hos Nadias springtræner Mia Lee i Ikast. Hver dag efter skole tager hun bussen derhen, og hun får undervisning i spring cirka en gang i ugen og undervisning i dressur en eller to gange i ugen. Stævner er en del af hverdagen for Nadia, men at skulle ride i så stor en arena som Boxen er alligevel noget ud over det sædvanlige.\n- Det er sjovt, fordi man lærer nye folk at kende, og der er en masse ting at kigge på, og man oplever noget andet end normalt, siger Nadia Thinggaard.\nValør er flyvende hele vejen igennem banen.\nI dagens klasse blev det til 0 fejl og en femteplads, men Nadia havde så meget fokus på at komme godt igennem banen, at hun næsten ikke nåede at nyde oplevelsen.\n- Det gik godt! Der var lige en enkelt afstand, vi ikke fik, men der reddede Valør mig. Jeg glemte helt at lægge mærke til, hvordan det var, men det var i hvert fald dejligt. Man glemmer lidt at kigge sig omkring, når man skal koncentrere sig, siger Nadia efter runden.\nEkvipagen er gået videre til finalen, som skal rides fredag.\nEfter en flot runde med 0 fejl får Valør en krammer af Nadia Thinggaard.\nPonyspring i Boxen\nSportsstjerner på fire ben: Heste for milliarder i Boxen


Med ét tweet kan Elon Musk få markedet til at styrtdykke – i dag fylder han 50 år - TV 2\n28. jun. 2021, 18:24\nElon Musk har i skrivende stund over 57 millioner følgere på Twitter. Foto: TV 2 Grafik / Reuters / Ritzau Scanpix / Michele Tantussi\nI tre årtier har Musk været en del af techbranchens elite. Men vejen dertil har ikke været nem for manden, der vil redde mennesket fra undergang.\nHan sad i sin Tesla Model S på vej mod lufthavnen.\nGennem den seneste tid havde Elon Musk arbejdet 120 timer om ugen, og hans krop skreg på at få lov til at sove.\nMen foran ham ventede endnu en lang dag med møder til langt ud på natten, har mangemilliardæren tidligere fortalt i et stort interview med New York Times.\nNår søvnen havde svært ved at indfinde sig, kunne han finde på at tage sovemidlet Ambien – noget, der havde bekymret flere bestyrelsesmedlemmer i Tesla.\nFor i stedet for at lulle Tesla-direktøren i søvn fik pillerne ham ofte til at gå på Twitter ud på nattens små timer.\nSelvom han den formiddag ingen piller havde taget, greb Elon Musk alligevel telefonen bag rattet og skrev 13 ord på sin Twitter-profil:\n- Overvejer at tage Tesla af børsen for 420 dollars (pris per aktie, red.). Finansieringen er på plads.\nOrdene skulle ikke bare få store konsekvenser for Elon Musk selv. De satte markedet på den anden ende.\nNår Elon Musk tweeter, kigger hele verden med\nBeslutningen var nemlig ikke vendt med Teslas bestyrelse, og finansieringen var langtfra på plads.\nIkke desto mindre steg Tesla-aktien med syv procent efter en time og 20 minutter. Og da dagen var omme, var stigningen oppe på 11 procent.\nEr verdens rigeste person med en anslået formue på 264 milliarder dollars ifølge Forbes.\nHan er mest kendt for at være grundlægger af rumfartsvirksomheden SpaceX og medstifter af af bilproducenten Tesla.\nDen augustdag i 2018 skabte Elon Musk dybe panderynker i hele finansverdenen og bragte sig i de amerikanske børsmyndigheders søgelys for mulig aktiespekulation.\nDet var ikke den første gang og skulle heller ikke blive den sidste.\nFor manden, der i skrivende stund ligger nummer to på listen over verdens rigeste med en formue på 186 milliarder dollars, er kendt for med ét enkelt tweet at kunne påvirke den globale økonomi.\nI snart tre årtier har han været en af den amerikanske techbranches mest fremadstormende og ambitiøse iværksættere.\nElon Musk ejer 20 procent af Tesla. Foto: Frederic J. Brown / Ritzau Scanpix\nOg selvom han mandag fylder 50 år, er der intet, der tyder på, at han er på vej til at sænke farten.\nMen hvordan får én mand så meget magt, at han med 13 ord kan hæve eller sænke værdien af en virksomhed med flere milliarder?\nTeknologi blev en flugt\nAllerede som barn skilte Elon Musk sig ud, lyder fortællingen fra hans lillesøster Maya Musk.\nJeg blev opdraget af bøger. Bøger, og så mine forældre\nSom skilsmissebarn boede han i store dele af sin barndom i Pretoria i Sydafrika hos sin far, som han senere har kaldt et ”forfærdeligt” menneske.\nFaderen var ofte fraværende, og uden nogen til at holde opsyn begyndte Elon Musk at eksperimentere med sprængstoffer og bygge raketter i haven.\nNår han ikke legede med krudt, fandt han selskab i bøgerne, og han kunne snildt læse i op til ti timer om dagen.\n- Jeg blev opdraget af bøger. Bøger, og så mine forældre, har Elon Musk fortalt til det amerikanske magasin Rolling Stone.\nBanket til bevidstløshed\nMen det var ikke kun derhjemme, Elon Musk havde det svært. I sin biografi fra 2015 fortæller han, at han som barn blev mobbet så voldsomt, at han engang endte på hospitalet, fordi han var blevet banket til bevidstløshed.\nSom en flugt fra den ubarmhjertige virkelighed forsvandt Elon Musk ind i teknologiens verden, og da han var ti år, havde han lært sig selv at programmere. Som 12-årig solgte han sit første hjemmelavede videospil for 500 dollars.\nI 1984 kodede og solgte Elon Musk sit første computerspil kaldet 'Blastar'. Efterfølgende har en softwareingeniør lavet en HTML 5 version, så det kan spilles på nettet. Foto: Screenshot fra blastar-1984.appspot.com\nHan havde fundet noget, han var god til, og nu skulle den kontrol, han havde mistet som barn, erobres tilbage.\nEn visionær iværksætter\nI sine unge år gik Elon Musk på forskellige universiteter i Canada og USA, indtil han efter kun to dage på det prestigefulde Stanford University droppede ud for at forfølge sine iværksætterdrømme.\nDu er nødt til at lægge 80 til 100 arbejdstimer ind hver uge. Det forbedrer chancen for succes\nMed 28.000 dollars på lommen lånt fra faderen startede Elon Musk og hans bror Kimbal Musk deres første virksomhed Zip2 i 1995.\nVirksomheden blev startskuddet til en lang karriere med utallige vellykkede virksomheder.\nDen unge iværksætter kom for alvor på folks radar, da han stiftede firmaet X.com, der skulle blive forløberen til PayPal – i dag verdens førende internetbetalingssystem.\nEn ung Elon Musk til højre sammen med den anden medstifter af PayPal, Peter Thiel. Musk blev senere afsat fra sin rolle som administrerende direktør på grund af uenigheder med bestyrelsen, og Peter Thiel tog hans plads. Foto: Paul Sakuma/AP/Ritzau Scanpix\nSiden har Elon Musk blandt andet startet rumfirmaet SpaceX og involveret sig i elbilproducenten Tesla som bestyrelsesformand og administrerende direktør.\nSelskaber, der udover at være succesfulde, har haft det tilfælles, at de har været forudseende og visionære.\nVirkelighedens Iron Man\nDa Robert Downey Jr., der spiller Iron Man i Marvels superheltefilm, skulle forberede sig til rollen, gik han til Elon Musk for at søge inspiration.\nElon Musk er af mange blevet kaldt for "virkelighedens Iron Man", og han medvirkede endda kort i 'Iron Man 2', hvilket kan ses i klippet herunder.\nMen ligesom Tony Stark, Iron Mans alterego, ofte bliver skildret som en egenrådig chef, er Elon Musk gennem årene blevet portrætteret som en kompromisløs alfahan af sine medarbejdere.\nI 2018 udtalte 35 medarbejdere sig til det amerikanske medie CNBC, og her tegnede der sig et billede af en chef, som er ambitiøs og inspirerende, men som også besidder et stort temperament og kan finde på et fyre en medarbejder på stedet.\n- Arbejd som en sindssyg. Jeg mener, du er bare nødt til at lægge 80 til 100 arbejdstimer ind hver uge. Det forbedrer chancen for succes, lyder et af Elon Musks famøse citater.\nHan har tydeligvis høje forventninger til sig selv og sine medarbejdere, men samtidig er hans ambitioner drevet af en dybtliggende frygt for jordens fremtid, som afspejler sig i mange af de projekter, han kaster sig over.\nFrygter jordens undergang\nI 2015 startede Elon Musk virksomheden OpenAI, der forsker i kunstig intelligens.\nFør eller siden må vi ekspandere menneskelivet uden for denne grønne og blå kugle, hvis vi ikke vil blive udryddet\nDet kan virke paradoksalt, da han ad flere omgange har sagt, at han mener, kunstig intelligens er ”den største trussel, vi som civilisation står over for”.\nMen her synes Elon Musk at arbejde efter mantraet ”if you can’t beat them, join them”.\nHans rumeventyr med Space X, der i 2020 sendte to astronauter ud i rummet for første gang i ni år i en amerikansk bygget raket, skal på sigt også være vejen frem mod at kolonisere planeten Mars.\nEn prototype af en raket fra rumfartsselskabet SpaceX eksploderede i februar 2021 under landing efter en ellers succesfuld prøveaffyring.\nSå menneskeheden har et sted at tage hen, hvis jorden går under.\n- Før eller siden må vi ekspandere menneskelivet uden for denne grønne og blå kugle, hvis vi ikke vil blive udryddet, lyder hans dystopiske fremtidsforudsigelse i hans biografi fra 2015.\nMusk har blandt andet underskrevet en aftale om at give størstedelen af sin formue til filantropiske formål, og han har sagt, at han vil vil sikre generationernes fremtid og gøre verden til et grønnere sted. Og det er hans visioner og produkter, der skal lede vejen dertil.\nHvad end det er at kolonisere Mars eller gøre grønne elbiler til det nye sort.\n- Tesla kan bygge 100 gigafabrikker, så det, der virkelig kommer til at gøre en forskel, er, om firmaer meget større end Tesla kan gøre det samme, lød det fra Elon Musk i dokumentarfilmen 'Before The Flood' lavet af blandt andet skuespiller og filmproducer Leonardo DiCaprio.\nElon Musks mål er at sende den første raket med udstyr til Mars i år 2022 og de første mennesker i 2024. Foto: Hector-guerrero / Scanpix Denmark\nHans eventyr starter ofte på Twitter, for Elon Musk lader sig tilsyneladende ikke styre af traditionelle institutioner – uanset om det drejer sig om hans måde at udvikle produkter eller kommunikere på.\nManipulerer han markedet?\nDa coronavirussen gjorde sit indtog i starten af 2020 og medførte et hav af restriktioner, passede det derfor heller ikke manden, som normalt er den, der træffer beslutningerne.\n- Coronapanikken er dum, tweetede han 6. marts sidste år.\nFor at vise sin trodsighed sendte han kort tid efter sine ansatte tilbage på arbejde på sin Tesla-fabrik i Californien. Og myndighederne greb aldrig ind.\nPandemien har dog også givet Elon Musk tid til at kaste sig over sit næste eventyr: kryptovalutaen bitcoin, som ifølge ham ”har en lovende fremtid”.\nI starten af 2021 investerede Tesla milliarder i valutaen og fik prisen til at skyde i vejret.\nMen bare et par månederne senere vendte han på en tallerken.\nNu vil Tesla lige pludselig ikke godtage bitcoin som betaling af hensyn til miljøet, skrev han i et tweet. Også selvom det længe havde været velkendt, at udvindingen af bitcoin, der foregår ved hjælp af store strømdrevne dataanlæg, belaster klimaet.\nDen beslutning fik endnu en gang markedet til at rette ind, og bitcoinværdien blev sendt ned med 17 procent.\nOg på de sociale medier og blandt flere personer med forstand på aktiemarkedet, spekuleres der igen i, om Elon Musk bevidst manipulerer markedet.\nIngen skal stå i vejen for Elon Musk\nEfter han i 2018 tweetede, at han måske ville tage Tesla af fondsbørsen, blev Elon Musk undersøgt af de amerikanske børsmyndigheder for aktiemanipulation.\nSelvom han aldrig anerkendte sin skyld i sagen, endte det alligevel med, at han blev frataget sin formandspost i tre år og blev pålagt en bøde på 20 millioner dollars. Det samme gjorde selskabet Tesla.\nDa Elon Musk et år senere igen lavede ballade på Twitter, blev det mødt med et krav om, at visse emner skal forhåndsgodkendes af en advokat, før han må skrive om dem på platformen.\nI dag er Elon Musk kærester med musikeren Grimes. De fik et barn sammen i 2020, som de navngav X Æ A-12. I forvejen har Elon Musk seks børn fra et tidligere ægteskab. Foto: Angela Weiss / Scanpix Denmark\nMen igen ser reglerne ud til at prelle af på verdens næstrigeste mand.\nFor der er ingen, der skal stå i vejen for Elon Musk og hans ambitioner.\nOm Twitter-skandalen fra 2018, som endte med at koste ham og Tesla-selskabet millioner, havde han kun én ting at sige:\n- Det var det værd!


’We Are Who We Are’: Luca Guadagninos første serie er ekstatisk, besværlig og smuk / Serie\nJack Dylan Grazer og Jordan Kristine Seamón i 'We Are Who We Are'.\nTeenagetilstanden med de hvide Apple-høretelefoner dinglende fra ørerne er en måde at være i verden og samtidig ikke være der. Sådan skaber og iscenesætter du lydlandskabet til dit eget liv. Blood Orange, Klaus Nomi og italiensk 1980’er-pop flyder og fylder 14-årige Frasers øregange. Han læser Ocean Vuongs queer-poesi, dyrker designertøj og drikker febrilsk, når angsten får overtaget. Som alle på hans alder føler han alting og ingenting på samme tid.\nFraser (Jack Dylan Grazer) er aksen, italienske Luca Guadagninos tv-serie ’We Are Who We Are’ roterer opslugt omkring. Kameraet, Guadagnino, seeren og alle de andre karakterer kan bogstaveligt talt ikke tage øjnene fra ham. Med sit afblegede høstakhår, flakkende blik, neglelak og iøjefaldende tøj er det let at se hvorfor. Fraser ligner ikke de andre unge. Måske hjemme i New York, men så absolut ikke på militærbasen i Norditalien, hvor han og hans to mødre flytter til i første afsnit. Her tiltræder hans biologiske mor Sarah (evigt interessante Chloë Sevigny) som øverstkommanderende oberst, men allerede fra start af bliver der kigget en smule skævt til den åbent lesbiske kvinde med både kone og aparte teenagesøn med på slæb.\nNaboerne på basen er en amerikansk-nigeriansk familie, hvor datteren Caitlin (Jordan Kristine Seamón) fra første øjeblik fanger Frasers interesse. Hun reciterer poesi foran sin lærer og klassekammerater, og Fraser lurer fra gangen og tager billeder af hende på sin mobiltelefon. En dag følger han efter hende på sin BMX (cue sværmerisk cykelsekvens a la Oliver og Elio på tur igennem det italienske landskab i Guadagninos ’Call Me By Your Name’) og opdager, at hun udgiver sig for at være drengen Harper nede på den lokale bar. Men det nytter jo ikke, når hun helt kikset har iklædt sig sin fars alt for store skjorte og kasket. Fraser, der lever og ånder stil, beslutter sig for at hjælpe hende. Og en fin og famlende alliance er født.\nCaitlin og Fraser hænger ud med en flok af de andre militærbase-kids. De tager på stranden, til byfest, kaster sig ud fra basens svimlende høje svævebane og leger krig på paintballbanen. Forelsker sig, slår op, bliver syge af jalousi, drikker sig fra sans og samling og hooker op på kryds og tværs. Luca Guadagnino løfter ingen moralske pegefingre, men lader på befriende vis det kaos, der er ungdommens grundtone, finde ufiltreret vej i både billeder og fortælling. Afsnittene bærer alle undertitlen »Right Here Right Now« og særligt Caitlin og Frasers køns- og identitetsballade resonerer med lige nu’et på en nærmest profetisk facon.\nMåden, hvorpå Guadagnino lader de unge passe sig selv og flyde formålsløst rundt uden voksen indblanding i og uden for militærbasen, minder på mange måder om franske Céline Sciammas ungdomstrilogi (’Water Lilies’, ’Tomboy’ og ’Girlhood’). Her er forstadsområder og byens betonlandskab det følsomme teenagelivs scene. Guadagnino er en mere manieret og frenetisk filmskaber end Sciamma, og nogle vil helt sikkert finde flokken af unge mennesker i ’We Are Who We Are’ mere ulidelige, hysterisk overgearede og generelt for meget end egentligt interessante. Moderbindingen er i hvert fald til at få øje på, da Sarah kommer til at skære sig i fingeren, og Fraser næsten dyrisk springer til og suger blodet i sig med hendes finger i munden. Sådan tipper serien sine steder over i det bombastisk udtalte – og det er slet ikke nødvendigt, når Guadagnino ofte allerede har fortalt os det hele mellem linjerne i gnistrende blikke, kropssprog og hypnotiske stemningsbilleder.\nI ’We Are Who We Are’ kan du nærmest mærke og smage omgivelserne, som Guadagnino indlevende sætter i scene. Plastikstolene mod bar hud på strandbaren, menstruationsblod ned ad benet på stranden, papvin i solen i en italiensk soveby og den slaskede, fulde krop, hvor et fald sætter kinden i kødfuld kontakt med varm asfalt. Der er tæt på taktil overload hos den sanselige instruktør, der for evigt ændrede vores forhold til ferskner.\nBag ungdomsekstasen og det tilsyneladende grænseløst frie liv, venneflokken boltrer sig i, banker virkeligheden også på. Caitlin og faren bærer MAGA-kasketter i privaten, og da Sarah overtager kommandoen på basen, insinueres det, at der har været indtil flere voldtægts- og overgrebssager på stedet. Brudstykker af samtaler mellem soldater offscreen afslører en toksisk, maskulin tone, hvor der jokes om og grines af serievoldtægter. Fraser og Caitlin er smukke, besværlige, søgende og frit flydende unge mennesker – men er verden mon klar til to som dem, der er dem, de er?\nFire afsnit inde (ud af i alt otte) antyder Guadagnino i hvert fald, at noget før eller siden må kollidere.\nLuca Guadagninos ode til ungdommen er lige præcis så ekstatisk, besværlig, smuk og irriterende, som den skal være.\n’We Are Who We Are’. Serie. Hovedforfatter: Luca Guadagnino. Medvirkende: Chloë Sevigny, Jack Dylan Grazer, Alice Braga, Jordan Kristine Seamón, Spence Moore II, Kid Cudi, Faith Alabi, Francesca Scorsese, Ben Taylor, Corey Knight, Tom Mercier, Sebastiano Pigazzi. Spilletid: 8 afsnit á 55 min. Premiere: Kan ses på HBO Nordic fra 15. september.\n‘Call Me By Your Name’-instruktør laver remake af ‘Scarface’ – med hjælp…


Lokalhistorisk forening på udflugt til naturområde og teglværksmuseum | ugeavisen.dk\nDet smukke naturområde Tarup Davinde er et af udflugtsmålene, når Gudme Lokalhistoriske Forening tager fat på aktiviteterne igen efter coronanedlukningen. Foto: Palle Søby\n25 jul. 2020 kl. 20:21\nDer er både erhvervs- og naturhistorie på programmet, når Gudme Lokalhistoriske Forening tager på sin første udflugt efter coronanedlukningen.\nTorsdag den 13. august arrangerer foreningen en halvdagsudflugt til Midtfyn. Første besøg går til Lilleskov Teglværksmuseum i Tommerup St., hvor deltagerne skal høre om teglproduktionen gennem tiderne. Alt står som da teglværket stoppede produktionen i 1983. Der sluttes af med en tur med lerbanetoget.\nHudevad Smedjemuseum er det næste udflugtsmål, hvor der også er rundvisning. Smedjen blev i 1936 udvidet med en radiatorfabrik. Smedjen lukkede i 1971 og radiatorfabrikken blev i 2007 flyttet til Ribe.\nMadpakkerne spises i eller ved Naturskolen Åløkkestedet, hvorefter deltagerne med naturvejleder i spidsen begiver sig ud i Tarup-Davinde Naturområde - også kendt som Davinde Grusgravsområde. Her skal de blandt andet kigge på den store samling af kampesten. Der sluttes af med kaffe i området.\nDeltagerne kører i egne biler, og arrangørerne lover at tage de nødvendige forholdsregler for at undgå coronasmitte.\nAlle er velkomne, men tilmelding til Hans Hulgaard, (2373 7441) er nødvendig senest den 3. august.\nForeningens næste arrangement er et besøg hos BG Wine i Gudme den 1. september.


Skal din Fido også masseres?\nArtikel i Galten Folkeblad den 19. maj 2004- Nu tilbyder Galten Dyreklinik vore smÃ¥ firbenede venner massage og akupressur\nNu tilbyder Galten Dyreklinik vore små firbenede venner massage og akupressur.\nGolden retrieveren Barney haltede på et forben, men veterinærsygeplejerske Ditte Andersens massage har løst problemet\nVeterinær-sygeplejerske Ditte Andersen er netop blevet færdig med den etårige uddannelse som eksamineret hundemassør. For at kunne blive eksamineret hundemassør skal man udover 160 timers undervisning i blandt andet anatomi og fysiologi have masseret mange forskellige hunderacer og det har flere af Galtens hunde nydt godt af.\nHver mandag siden december har Ditte masse ret hunden Zico, som indtil da havde været stærkt plaget af smerter på grund af dårlige hofter og derfor fik smertestillende medicin. Ditte tilbød at massere Zico og siden har hunden ikke haft behov for de smertestillende piller.\nI dag er - der et stærkt bånd mellem Zico og dens massør og hunden er ikke utryg ved at Ditte tager fat i de ømme muskler.\nOgså Barney, en ældre Golden Retriever som haltede på det ene forben, har oplevet hvor dejligt det er at blive masse ret. Ikke alle hunde elsker at komme til dyrlægen og Barney var en af dem.\nI dag går han ind i klinikken med logrende hale og smider sig på tæppet som Ditte har bredt ud på gulvet til ham og han venter blot på at Ditte 'skal begynde. Næsen løber og der bliver lukket flere prutter ud, mens han nyder de 45 minutter en massage typisk tager. Straks efter skal Barney ud på græsset. Massage sætter nemlig gang i systemet og alle de frigivne affaldsstoffer skal tisses ud. At massage kan gøre en stor forskel for mange hunde er man på Galten Dyreklinik slet ikke i tvivl om. Her håber man at mange vil benytte sig af mulig heden i fremtiden.


Børn med autisme • Momunity\naf Sine Christensen | feb 7, 2022 | Uncategorized | 0 Kommentarer\nMomunity giver løbende ordet til mødre, som gerne vil dele noget surt, sødt eller sårbart. I Horsens bor Rikke, som er frivillig Mama i Momunity. Hun er mor til Benjamin, som tidligt i livet blev udredt for autisme.\nBenjamin har den type af autisme, som hedder tourettes syndrome. Og så er han en dreng, som elsker toge, har en masse venner og lige nu bliver hjemmeskolet.\nMomunity synes det er fantastisk, at både Rikke og Benjamin er parate til at dele ud af deres erfaringer, for at give andre familier, som måske lige har fundet ud af, at de også har børn med autisme, et indblik i hverdagen som både autist og mor til en autist. Tak til jer begge!\nAf Rikke Lauritzen\nHvordan opdagede du, at Benjamin havde autisme?\nDet var børnehaven der først så forskellige tegn. Det var ikke tydelige tegn og egentlig var samtalen mellem os i starten, at vi bare lige ville se, hvordan det udviklede sig. Men der kom ret hurtigt flere tegn. Vi holdt et møde omkring det, hvor vi besluttede at få PPR (Kommunens Pædagogiske Psykologiske rådgivning) med indover. De brugte nogle måneder på at lave forskellige undersøgelser og observationer.\nDe første tegn handlede meget om, at han trak sig, når de var mange samlede. Han lavede sine egne ord, og på visse punkter var han helt ekstrem foran sine jævnaldrende samtidig med, at han på andre punkter var meget langt bagud.\nJeg troede ikke rigtig på, at vi ville finde frem til noget. Han var jo bare Benjamin, og vi havde på det her tidspunkt længe vidst, at han var højt begavet, så jeg skubbede det over i den kategori. Jeg tror faktisk først, at det for alvor gik op for mig, at der var en reel mulighed for, at de ville finde noget autistisk, da jeg modtog henvisningen til BUC i Risskov (Børne- og ungdomspsykiatrien).\nHvordan er hverdagen i dag?\nDet er et stort spørgsmål. Vi hjemmeskoler, vi har legeaftaler, vi går ture, laver mad og går til håndbold. Ligesom mange andre familier gør. Men forskellen er, at jeg altid er på forkant. Jeg forbereder Benjamin på dagen. Hvad vi skal lave med hvem, og så taler vi om, hvordan og hvornår der skal holdes pauser.\nJeg er opmærksom på at guide ham, i det omfang der er behov for det. Når han har legeaftaler, så planlægger jeg min tid, så jeg får mest mulig Rikke-tid, men jeg ved også godt, at jeg let kan blive afbrudt, hvis Benjamin har behov for at komme hjem.\nEr der nogle ting, du som mor, skal være særlig opmærksom på?\nBelastninger! Det er kodeordet. Jeg er meget opmærksom på, hvordan Benjamins energi bruges – hvad der nærer og hvad der tærer.\nKan du give et godt råd til andre forældre, som lige har fundet ud af, at deres barn har autisme?\nTag en dyb indånding. Stol på, at uanset hvad du føler eller tænker, så er det ikke forkert. Giv slip og brug tid på at bearbejde alt det, du lige er gået igennem. Stol på din mavefornemmelse. Jeg havde virkelig meget brug for at trække mig fra familie og venner. Det gjorde jeg, og det var en virkelig god beslutning. Jeg havde behov for at være mig selv, i mig selv mens jeg landede på begge ben igen.\nSe Rikke og Benjamins take-over på Momunitys Instagram profil her.\nHar du hørt om Lykke Liga\nRikke og Benjamin vil gerne slå et slag for Lykke-Liga, som er et positivt nationalt fællesskab for børn med udviklingshandicaps og deres familier.\nKira stod efter nogle svære år ansigt til ansigt med ensomhedsmonsteret.\nNår Mors dags trigger. Mors dag nærmer sig. For nogle mødre en ekstra svær dag.\nHar det været tungt at komme ind i 2022? Om at være ramt af January Blues.\nMamaMATCH i hele DK\nSavner du også flere relationer, der hvor du bor? Momunitys MamaMATCH netværk starter op i marts!\nLæs mere om alle vores netværk her.\n(Du skal være medlem)\nBliv medlem for 29 kr. / md\nTænk hvis du havde ét sted, hvor du som mor kunne føle et frirum. Et rum med inspiration, netværk og god energi. Momunity er stedet, hvor det bare er lidt lettere og sjovere at være mor. Kom og vær med!


lidelse - definition, koncept og hvad det er\nEn lidelse er et fysisk eller psykisk ubehag. Det modsatte af sorg er tilfredshed eller glæde. Sorg fra et fysisk synspunkt: Medicin er ansvarlig for helbredelse af sygdomme og gendannelse af helbredet. Et af de centrale aspekter af enhver læge er at undgå eller reducere smerterne hos sine patienter. Begrebet smerte er tvetydigt og upræcist, da hver person har sin egen smertetærskel, og der ikke er nogen objektiv og præcis måde at måle den på.\nUnder alle omstændigheder forstås fysisk lidelse som enhver form for ubehag i menneskekroppen (irritation, akut eller kronisk smerte, kløe, ubehag, allergi, hævelse ...). En fysisk lidelse involverer mere end en vis smerte, da det påvirker humøret og individet som helhed.\nSorg fra et følelsesmæssigt perspektiv\nSkønt begrebet lidelse finder anvendelse på den fysiske dimension af organismen, bruges det generelt til at beskrive følelsesmæssige aspekter af individet. I denne forstand taler det om åndelig nød, som kan udtrykkes gennem melankoli, kval, depression, tristhed eller kval. Nogen har en sorg, når de føler en vis nedstemthed i deres humør. Vores følelser og følelser er ikke stabile, og i løbet af en dag kan vi føle glæde eller nød i forskellige grader og sanser. Sorgen bliver problematisk, når den oversættes til en depressiv tilstand og præsenterer noget patologisk træk.\nBegrebet sorg ud fra et religiøst perspektiv\nI Bibelen er der mange henvisninger til menneskers lidelse, det vil sige til de øjeblikke, hvor mennesket føler svaghed, smerte, hjælpeløshed eller frygt.\nFra et kristent synspunkt, når vi har nogen lidelse, skal vi bevare håbet, stole på Gud og hans godhed. En person med en solid tro vil være i stand til bedre at overvinde sine lidelser, da han kan fortolke dem som en test, som Gud sætter ham for at overvinde modgang eller som et guddommeligt design, som han må acceptere med resignation.\nForskellige måder at overvinde følelsesmæssig nød på\nHvert individ og hver kulturel tradition har sine egne mekanismer til at overvinde lidelser. At tale med en ven og udlufte kan være en god metode. Der er også et alternativ at ty til en terapeut eller vedtage en form for undgåelsesstrategi (at ty til alkohol eller stoffer kan være en måde at undgå lidelser på). Der er mennesker, som for at føle sig bedre beslutter at bede eller tilstå, og under begge omstændigheder søger de en vis åndelig lettelse.


Kærligheden blomstrer i opgangen | Ude og Hjemme\nTorsdag, 9. december 2021 - 15:24 - Af Per-Ola Ohlsson. Bearbejdet af Nina Sommer. Foto: Tommy Holl/Aller Foto & Video.\nFænomenet kaldes på svensk “nærboer”, en blanding af kærester og naboer, og det dækker over par, der flytter tæt på hinanden. Ofte er det enlige forældre, der møder hinanden, når deres børn er i teenagealderen, og som synes, det er en god måde at dele hverdagen på og stadig tage hensyn til deres børn. Netop det var tilfældet for Jonas og Jenny for knap tre år siden.\nBåde Jonas og Jenny blev gift tidligt og stiftede familie. Hun har døtrene Isa, 26, Tea, 18, og Tyra, 14. Han har datteren Tova, 21, og sønnen Elis, 17. Men hverken Jonas’ eller Jennys ægteskab holdt. Jenny blev først skilt og flyttede i en lejlighed i det centrale Borås. Nogle år efter var det Jonas’ tur til at blive skilt.\nLigesom Jenny boede han i sin egen lejlighed i Borås. Jonas havde dog planer om at flytte i en nybygget lejlighed, kort tid efter at han mødte Jenny. Han havde betalt indskud på ejerlejligheden, og han skulle flytte ind i februar 2019. Jonas glædede sig til at flytte, og da der en dag var rundvisning i lejlighederne, foreslog han, at Jenny tog med.\n– Det er ikke sådan, at vores børn ikke er glade for at være sammen. Men de er store nok til at vælge, hvor de har lyst til at bo. Vores børn skulle ikke dele badeværelse, bare fordi Jonas og jeg mødte hinanden, fortæller Jenny, der har sin treværelses lejlighed på fjerde sal, og skråt over for ligger Jonas’ lejlighed. – Jonas har morgensol på sin altan, og der spiser vi nogle gange morgenmad. Så er det mig, der har aftensolen, så der tager vi et glas vin i weekenderne, siger Jenny.