3 KORT OM KVALITETSRAPPORTEN FOR Denne rapport er en del af Børn og Unges kvalitetsrapportering for folkeskolerne i Aarhus Kommune. Aarhus Byråd har vedtaget, at kvalitetsrapporterne skal udgøre et systematisk og sammenhængende redskab til kvalitetsudvikling og kvalitetssikring på hele 0-18års området. Rapporterne skal bidrage til at sikre det bedst mulige grundlag for at kvalificere den faglige indsats og den politiske beslutningsproces. Kvalitetsrapporten er først og fremmest et lokalt redskab til udvikling og dialog. Rapporten følges op af en kvalitetssamtale på skolen med deltagelse af skolens parter, hvor rapportens oplysninger drøftes. Ved samtalen indkredses et eller flere særlige udviklingspunkter, hvor der iværksættes en ekstra indsats for at løfte kvaliteten. Udviklingspunkterne udfoldes i den lokale udviklingsplan. Samtidig er kvalitetsrapporten et centralt element i det tilsyn, der føres med enhederne i Børn og Unge, og de samlede resultater drøftes slutteligt i Byrådet. Kvalitetsrapporten er blevet til i et samarbejde mellem skolen og Børn og Unge-forvaltningen. Oplysningerne i rapporten kommer dels fra forvaltningens eksisterende databaser, dels fra skolens supplerende indberetning. Kvaliteten belyses fra flere perspektiver. Der er informationer fra børnene og de unge, fra forældrene samt fra ledere og medarbejdere. Alle er vigtige informanter, idet alle parter har et medansvar for og en interesse i, at skolen har en høj kvalitet. Udover denne lokalrapport består kvalitetsrapporten for skolen også af en baggrundsrapport. Desuden findes et teknisk bilag. Lokalrapporten belyser effekterne og resultaterne af det arbejde, der leveres i skolen. Fakta om Skjoldhøjskolen 414 Elever 52,5% Af distriktets elever 21 Elever i specialklasser 0 Elever i modtagelsesklasser 38,7% Af skolens elever har dansk som andetsprog Skjoldhøjskolen Skjoldhøjvej Tilst Tlf.: Skoleleder: Lars Kjems Baggrundsrapporten fokuserer på bagvedliggende oplysninger om skolens ydelser, organisation og ressourcer. Det tekniske bilag indeholder oplysninger om opgørelsesmetoder osv. 3 KVALITETSRAPPORT\n4 SKOLEBESKRIVELSE Sådan er vi: Den gode skole skaber vi sammen, er det grundlæggende motto for arbejdet på Skjoldhøjskolen. Det betyder bl.a. at alle interessenter er vigtige aktører i, at Skjoldhøjskolen er en god skole fagligt og socialt. Vi har fokus på, at kerneydelsen er læring og trivsel. Af vores værdigrundlag fremgår det, at vi på Skjoldhøjskolen gennem et trygt, mangfoldigt og ambitiøst, fællesskab skaber grundlaget for en skole med vægt på faglig læring og personlig udvikling for det enkelte barn. Vi skaber engagerende, udfordrende og udviklende læringsmiljøer i et nysgerrigt, troværdigt og respektfuldt samarbejde Vi forventer, at ledelsen og personale er ambitiøse, robuste, og parate til evaluering og udvikling af praksis. Vi forventer, at alle ser potentialet i alle børn og unge, og at det pædagogiske personale er i stand til at opstille tydelige læringsmål for eleverne og har fokus på elevernes læring. Vi har ca. 410 elever, som er fra 24 forskellige etniske grupper. Dette giver en mangfoldighed, som vi ser som en resurse, og som vi arbejder for at blive bedre til at sætte i spil. Vi prioriterer et tæt samarbejde med dagtilbud og klubtilbuddet i lokalområdet, det betyder, at der er aftaler, der skal sikre at børn og forældre oplever et samarbejde og ikke en overgang. Vi har frem til 2015 fokus på følgende områder: - At Skjoldhøjskolen, i 2015, er en skole, der er så attraktiv for forældre og børn, at mindst 75 % af distriktets elever starter i indskolingen. - At resultaterne ved afgangsprøverne, i 2015, viser en tydelig forbedring i forhold til resultaterne i juni, således at mindst i 80 % af afgangsprøverne i 2015 ligger skolens gennemsnitskarakter på 6 eller derover, og at skolens gennemsnitskarakter i alle afgangsprøverne i 2016 ligger på 6 eller derover. - At det kan dokumenteres, at medarbejdere og elever trives på skolen. - At lærer og pædagoger samarbejder om at skabe en alsidig, varieret skoledag med fokus på dannelse og læring. - At eleverne ser meningen i læringen og synes, at det er sejt at være dygtig. Vi er en skole, der har høje ambitioner for vores resultater både fagligt og trivselsmæssigt. 4 KVALITETSRAPPORT\n5 OPFØLGNING PÅ SIDSTE KVALITETSRAPPORT OG -SAMTALE UDVIKLING Ved vores sidste kvalitetssamtale aftalte vi følgende udviklingspunkter: Faglighed, udfordringer og øget karaktergennemsnit. Synlighed i lokalområdet. Fremtidig struktur for og samarbejde med SFO. OPFØLGNING Som opfølgning på vores aftaler har vi..: Faglighed, udfordringer og øget karaktergennemsnit Fokus på resultaterne af de kommunale test, de nationale test, ved standpunktkaraktererne og ved afgangsprøverne. Der er i efteråret lavet en systematik for opfølgningen på resultaterne og for opfølgningen i undervisningen efterfølgende. Ved opfølgningen på de kommunale og de nationale test deltager skolens ledelse, de relevante vejledere og de relevante lærere. Resultaterne vurderes, og der laves en opfølgende plan for arbejdet i undervisningen for den kommende periode, hvorefter der igen evalueres, om de ønskede resultater er opnået. Der er i igangsat et projekt under Undervsiingsministeriet om større fagligt udbytte for tosprogede. En indsats som er gjort til et samlet skoleudviklingsprojekt for alle skolens elever. Der arbejdes således med forforståelse, tydelige læringemål og evalueringer heraf i alle klasser for alle elever. Som en del af projektet gennemfører alle lærere et aktionslæringsprojekt, hvor der netop er fokus på forforståelse, tydelige læringsmål og evaluering. Projektet fortsætter i 2014/15. Der er i efteråret 2014 sat fokus på faglighed og klasserumsledelse. Der er indført teaterring, som gør, at elever og lærere er i klassen, når det ringer til undervisning. Der er indført fast procedure med, at planen for lektionen(erne) skrives på tavlen, og der er fokus på tydelige læringsmål for eleverne. Synlighed i lokalområdet I efteråret 2014 er iværksat et samarbejde mellem dagtilbud, klubtilbud og skole med henblik på at skabe et tæt samarbejde og en stærk sammenhængskraft i lokalområdet. Der vil i foråret 2015 blive afholdt møder med foreninger mv. i lokalområdet med henblik på et tættere samarbejde og som opfølgning på folkeskolereformen. Fremtidig struktur for og samarbejde mellem undervisingsdelen og fritidsdelen Med udgangspunkt i skolen kerneydelse (dannelse og læring) samarbejder lærere og pædagoger om den enkelte klasse. Der er etableret et pædagogisk team for hver klasse, hvor tilknyttede pædagoger og lærere er medlemmer. Det pædagogiske team planlægger/gennemfører dagen for eleverne/børnene, så dannelsen og læringen optimeres. Der er tydelige mål for læringen og dannelse for eleverne i undervisningen og i fritiden. Der er en beskrivelse af forventningerne og rammerne for samarbejdet, som bl.a. tager udgangspunkt i Mål og indholdsbeskrivelsen for SFO. Hele Sfo-en flyttes ind på skolen, som fører til at lokalerne optimeres til dette. Det forventes at Sfo-en organiseres i 2 afdelinger som er beliggende i samme lokaler, som undervisningen foregår i. Dette vil føre til store muligheder for at etablere samarbejde på tværs af dagen fra 6.30 til RESULTAT Resultatet af vores opfølgende arbejde med udviklingspunkterne har i særlig grad vist sig ved...: 5 KVALITETSRAPPORT Bedre resultater i de kommunale test og ved afgangsprøverne. Se senere. Der foreligger en beskrivelse af samarbejdet mellem dagtilbud, klubtilbud og skole, og det førte fælles bestyrelsesmøde er afholdt.\n6 sig ved...: FORÆLDRESAMARBEJDE Om forældresamarbejdet har Aarhus Byråd besluttet følgende effektmål: Forældre og institutioner indgår i et gensidigt forpligtende og vedkommende samarbejde, hvor hver part tager ansvar for børn og unges trivsel, læring og udvikling. Forældreansvaret og forældresamarbejdet er fundamentalt for at sikre børn og unges trivsel, læring og udvikling. I Børn og Unge har vi helt grundlæggende tillid til forældrene som de vigtigste personer i børn og unges opvækst. Forældre er forskellige, og derfor skal forældresamarbejdet have forskellige former. Når vi i skolen arbejder på at sikre et godt forældresamarbejde, gør vi det med særligt fokus på... At den gode skole skaber vi sammen. At arbejde for det gode forældrefællesskab om skolen og klasserne, bl.a. ved at afholde sensommermarked for hele skolen, fine middage for forældrene på 6. klassetrin. At inddrage forældrene i skolens arbejde, bl.a. ved at invitere til workshop på skolen om, hvad man som forældre synes er godt og skidt ved skolen, samt at invitere til fællesarrangementer om vigtige teamer i skolen At inddrage forældre ved problemer i konkrete klasser, bl.a. ved uro eller mobning At inddrage forældre ved enkeltelever i problemer, fagligt, socialt eller adfærdsmæssigt At være tydelige i de gensidige forventninger Som resultat ser vi, at... Forældrene vurderer, at de i høj grad medvirket til skole/hjemsamarbejdet. Der er en fremgang i forældrens vurdering af kontakten til personalet, men stadig under kommunegennemsnittet. Der er tilbagegang i forældrens tilfredshed med skole/hjemmsamarbejdet samlet set. Der er en fremgang i vurderingen af, at der er tydelige forventninger til forældrene, men stadig under kommunegennemsnittet. 6 KVALITETSRAPPORT\n7 FORÆLDRENES TILFREDSHED MED SAMARBEJDET Delmål: Forældrene oplever et velfungerende og tillidsfuldt samarbejde. Aarhus Kommunes målsætning er, at andelen af forældrene, der oplever et velfungerende samarbejde, skal være over 80 %. Andelen af forældre, der er tilfredse eller meget tilfredse med samarbejdet mellem skole og hjem alt i alt 68,8% 80,2% 71,7% 78,0% Kilde: Aarhus Kommunes forældretilfredshedsundersøgelser Andelen af forældre, der er tilfredse eller meget tilfredse med kontakten til personalet i skolen 53,2% 65,4% 67,4% 75,7% Kilde: Aarhus Kommunes forældretilfredshedsundersøgelser Aarhus Kommunes målsætning er, at forældrene har en klar opfattelse af skolens forventninger til dem. Det konkrete succeskriterium fastlægges senere. Andelen af forældre, der i høj grad eller i meget høj grad har en klar opfattelse af skolens forventninger til dem Kilde: Aarhus Kommunes forældretilfredshedsundersøgelser - 43,4% 53,5% 55,1% 7 KVALITETSRAPPORT\n8 Kvalitetsrapport for skoler Aarhus Kommunes målsætning er, at andelen af forældrene, der oplever tilfredshed med deres eget bidrag til samarbejdet med skolen om børnenes og de unges hverdag skal være over 80 %. Andelen af forældre, der er tilfredse eller meget tilfredse med deres eget bidrag til samarbejdet med skolen - 67,1% 81,7% 81,3% Kilde: Aarhus Kommunes forældretilfredshedsundersøgelser FORÆLDRENES TILFREDSHED GENERELT Andelen af forældre, der er tilfredse eller meget tilfredse med skolen samlet set 68,0% 77,7% 71,6% 79,7%...SFO samlet set 91,0% 90,2% 88,2% 81,6% Kilde: Aarhus Kommunes forældretilfredshedsundersøgelser 8 KVALITETSRAPPORT\n9 LÆRING OG UDVIKLING Om læring og udvikling har Aarhus Byråd besluttet følgende effektmål: Børn og unge har faglige, personlige, sociale og kulturelle kompetencer, der gør dem i stand til at gennemgå et uddannelses-/ dannelsesforløb. I Aarhus Kommune har vi høje ambitioner på alle børn og unges vegne. For at tilgodese dette, er vi meget opmærksomme på, at børn og unge skal behandles forskelligt og ud fra deres individuelle behov og forudsætninger. Derfor har vi i Børn og Unge fokus på at møde og understøtte børnene med en differentieret indsats, under hensyntagen til de talenter og potentialer, det enkelte barn måtte have. Læring og udvikling sker gennem en mangfoldighed af processer, og kan tilrettelægges på mange forskellige måder. Når vi i skolen arbejder med børnenes læring og udvikling, gør vi det med særligt fokus på... Tydelige læringsmål for den enkelte elev fagligt og socialt. Forforståelse. Differentiering, herunder arbejde med læringsstile. Anerkendende tilgang. Som resultat ser vi, at... Fremgang i karaktererne ved afgangsprøverne, karakteren for de tosprogede er stigende og ligger over kommunegennemsnittet, karakteren for eleverne i den svagest 1/4 er steget og ligger nu på kommunegennemsnitet. Der er fortsat behov for en indsats for de dygtige elever. Deres karakter er også stigenden men ligger under kommunegennemsnittet. Elevernes vurdering af hvor ofte de får ros i undervisningen ligger under kommunegennemsnittet. 9 KVALITETSRAPPORT\n10 KARAKTERER VED FOLKESKOLENS AFGANGSPRØVER Delmål: Børn og unge udnytter egne evner og potentialer med henblik på at opnå et højt fagligt niveau. Målsætningen for de aarhusianske skoler er, at karaktergennemsnittet for eleverne i Aarhus Kommune skal ligge over landsgennemsnittet for alle fag ved folkeskolens afgangsprøver efter 9. klasse, og gabet til den lavest scorende fjerdedel skal indsnævres. Derudover skal gennemsnittet for den højest scorende fjerdedel være over landsgennemsnittet. Bundne prøvefag gennemsnit gennemsnit gennemsnit gennemsnit s socioøkonomiske reference 2009/10- /12 Dansk skriftlig læsning 5,4 5,1 5,5 6,7 Dansk skriftlig retskrivning 4,5 5,-6 6,2 6,8 Dansk skriftlig skr. fremstilling 6,0 4,8 5,9 6,6 Dansk skriftlig orden 6,2 5,-3 - Dansk mundtlig 6,0 7,7 8,2 7,9 Matematik færdigheder 5,1 5,5 6,7 7,4 Matematik problemløsning 4,4 4,4 5,7 6,5 Engelsk mundtlig 6,2 6,6 6,2 7,8 Fysik/kemi praktisk mundtlig 4,8 5,5 6,6 6,7 10 KVALITETSRAPPORT\n11 Prøvefag til udtræk gennemsnit gennemsnit gennemsnit gennemsnit s socioøkonomiske reference* 2009/10- /12 Engelsk skriftlig 6,8 <3-7,7 Tysk mundtlig - 3,3-6,2 Fransk mundtlig - 7,6-7,3 Historie mundtlig ,5 Samfundsfag mundtlig 6,1 6,1 5,2 7,3 Kristendomskundskab mundtlig ,8 Biologi skriftlig 5,8 5,3 6,8 7,2 Geografi skriftlig 6,1 <3 <3 7,5 Mundtlig matematik - 6,1 7,2 Tysk skriftlig - 6,9 8,1 Fransk skriftlig - 5,4 6,5 Samlet gennemsnit 5,5 5,4 6,3 7,1 Samlet gennemsnit for afgangselever med dansk som andetsprog 4,8 5,0 6,0 5,1 - Samlet gennemsnit for afgangselever, der har modtaget specialpædagogisk bistand i specialklasser u. 3 el. ingen data u. 3 el. ingen data u. 3 el. ingen data 3,9 - Samlet gennemsnit for den lavest scorende fjerdedel af eleverne i alle fag 2,6 2,4 2,8 3,3 - Samlet gennemsnit for den højest scorende fjerdedel af eleverne i alle fag 8,4 8,8 9,4 10,3 - *Den socioøkonomiske reference er et statistisk beregnet udtryk med afsæt i skolens elevgrundlag. Tallet tager højde for elevernes baggrundsforhold, og ved at sammenligne skolens faktiske karakterer hermed fås et billede af, hvorvidt skolens elever har klaret afgangsprøverne bedre eller dårligere eller på niveau med det, der ifølge beregningen kan forventes. Kun resultater der er statistisk signifikant under (negativ), eller signifikant over (positiv) den socioøkonomiske reference er medtaget. 11 KVALITETSRAPPORT\n16 PASSENDE FAGLIGE UDFORDRINGER Aarhus Kommunes målsætning er, at forældrenes tilfredshed med skolernes indsats for at skabe tilstrækkelige faglige udfordringer for det enkelte barn skal være over 75 %. Andelen af forældre, der er tilfredse eller meget tilfredse med skolens indsats for at udfordre det enkelte barn Kilde: Aarhus Kommunes forældretilfredshedsundersøgelser 48,6% 55,3% 43,8% 56,4% Det er normalt og sundt at kede sig indimellem også i skolen. Men skolen har et problem, hvis eleverne altid keder sig, og dermed ikke får de udfordringer og den motivation, der gør at man får mulighed for at udnytte egne potentialer. Målsætningen er, at andelen af børn der oplever at få tilstrækkelige faglige udfordringer, skal være over 90 % belyst ved nedenstående indikator. Andelen af elever, der ikke eller kun sommetider keder sig i skolen 0. klassetrin 78,1% 82,6% 75,0% 92,5% 1. klassetrin 75,6% 84,4% 91,7% 91,1% 2. klassetrin 91,7% 90,9% 87,9% 93,0% 3. klassetrin 87,5% 91,9% 90,7% 94,5% 4. klassetrin 90,9% 86,0% 88,2% 92,7% 5. klassetrin 88,9% 94,9% 89,2% 91,9% 6. klassetrin 89,4% 87,8% 94,7% 90,8% 7. klassetrin 86,8% 78,6% 75,0% 88,4% 8. klassetrin 86,8% 81,8% 73,5% 87,5% 9. klassetrin 93,8% 87,9% 84,6% 87,2% 10. klassetrin 60,0% ,2% Kilde: Store Trivselsdag 16 KVALITETSRAPPORT\n17 OVERGANG TIL UNGDOMSUDDANNELSE OG 95 % MÅLSÆTNINGEN Delmål: Børn og unge er rustede til at gennemgå et kompetencegivende uddannelsesforløb Den overordnede målsætning i Aarhus Kommune er, at andelen af elever, der påbegynder og gennemfører en ungdomsuddannelse, skal stige, så 95 % målsætningen kan være opfyldt i. Den endelige afrapportering på 95 % målsætningen vedrører årgang, dvs. de elever, som har forladt skolen i sommeren. Såvel 15 mdrs. tallet som profilmodellen for denne årgang foreligger først i foråret/sommeren Andelen af skolens 9. kl. afgangselever, der er......i gang med ungdomsuddannelse 3 måneder efter -årgang -årgang -årgang -årgang 43,4% 47,6% 50,0% 39,6%...i gang med 10. klasse 3 måneder efter 52,8% 42,9% 45,8% 53,8% Andelen af skolens 9. kl. afgangselever, der er......i gang med ungdomsuddannelse 15 måneder efter 2010-årgang -årgang -årgang -årgang 89,1% 72,5% 73,2% 85,5% 17 KVALITETSRAPPORT\n18 Kvalitetsrapport for skoler Nedenstående tabeller afspejler overgangen til ungdomsuddannelse for 10. klasseeleverne for de skoler, der udbyder 10. klasse. Andelen af skolens 10. kl. afgangselever, der er... -årgang -årgang -årgang -årgang...i gang med ungdomsuddannelse 3 måneder efter ,1% Andelen af skolens 10. kl. afgangselever, der er årgang -årgang -årgang -årgang...i gang med ungdomsuddannelse 15 måneder efter ,4% Aarhus Kommunes målsætning er, at forældrenes tilfredshed med skolens indsats for at forberede eleverne til at påbegynde en ungdomsuddannelse skal være over 75 %. Andelen af forældre, der er tilfredse eller meget tilfredse med skolens indsats for at forberede eleverne til at påbegynde en ungdomsuddannelse Kilde: Aarhus Kommunes forældretilfredshedsundersøgelser 45,0% 61,5% 68,4% 63,8% 18 KVALITETSRAPPORT\n19 TRIVSEL OG SUNDHED Om trivsel og sundhed har Aarhus Byråd besluttet følgende effektmål: Børn og unge trives, er glade, sunde og har selvværd. De har en god opvækst og udnytter egne potentialer. Sunde vaner grundlægges tidligt i livet. Derfor skal sund livsstil være en integreret del af børn og unges hverdag i Aarhus Kommune. For at fremme lige muligheder for børn og unges sundhed og trivsel er det vigtigt at fokusere på en differentieret indsats med udgangspunkt i det enkelte barns specifikke behov. Når vi i skolen arbejder med børnenes trivsel og sundhed, gør vi det med særligt fokus på... At eleverne får et gratis tilbud om morgenmad hver morgen, så de er klar til dagens udfordringer. At klassens team konkret følger op på resultaterne i eleverne trivselsundersøgelse i den enkelte klasse, under ledelse af den pædagogiske leder. At forældrene inddrages i arbejdet. Som resultat ser vi, at... Forældrenes tilfredshed med deres barns trivsel er faldet en smule og ligger under kommunegennemsnittet. Eleverne generelt svarer, at de har det godt. Elevernes tilfredshed med skolen ligger lavere i end i. 19 KVALITETSRAPPORT\n20 ELEVERNES TRIVSEL Delmål: "Børn og unge trives, er robuste og har selvværd" Aarhus Kommunes målsætning er, at forældrenes tilfredshed med deres barns trivsel i skolen skal være over 85 %. Andelen af forældre, der er tilfredse eller meget tilfredse med Barnets trivsel i skolen - 81,5% 79,3% 84,4% Kilde: Aarhus Kommunes forældretilfredshedsundersøgelser Målsætningen er, at andelen af børn og unge, der udtrykker trivsel, skal være over 90 %. Andelen af elever, der for det meste er glad eller meget glad 0. klassetrin 87,9% 95,5% 93,8% 97,1% 1. klassetrin 91,1% 100,0% 95,8% 96,6% 2. klassetrin 97,1% 97,7% 100,0% 97,5% 3. klassetrin 95,0% 97,3% 100,0% 97,9% 20 KVALITETSRAPPORT\n21 Andelen af elever, der har det nogenlunde, godt eller meget godt for tiden 4. klassetrin 100,0% 95,3% 97,1% 98,1% 5. klassetrin 100,0% 97,4% 97,3% 98,3% 6. klassetrin 100,0% 100,0% 100,0% 99,0% 7. klassetrin 100,0% 100,0% 96,4% 98,2% 8. klassetrin 100,0% 100,0% 97,1% 98,3% 9. klassetrin 100,0% 97,0% 100,0% 98,0% 10. klassetrin 100,0% ,8% Kilde: Store Trivselsdag Andelen af elever, der synes nogenlunde eller virkelig godt om skolen 4. klassetrin 97,7% 95,3% 88,6% 94,0% 5. klassetrin 91,1% 97,4% 75,7% 92,9% 6. klassetrin 100,0% 92,0% 94,9% 93,8% 7. klassetrin 84,2% 90,5% 71,4% 93,1% 8. klassetrin 81,6% 93,9% 77,1% 91,4% 9. klassetrin 93,8% 84,8% 92,3% 91,6% 10. klassetrin 60,0% ,4% Kilde: Store Trivselsdag 21 KVALITETSRAPPORT\n22 Målsætningen for de aarhusianske skoler er, at andelen af børn og unge der oplever at blive anerkendt i skolen, skal være over 90 %. Andelen af elever, der af og til eller tit får ros af deres lærere 4. klassetrin 90,9% 90,2% 82,9% 93,6% 5. klassetrin 95,6% 82,1% 83,3% 93,3% 6. klassetrin 93,6% 100,0% 89,7% 94,2% 7. klassetrin 89,5% 92,9% 92,9% 92,8% 8. klassetrin 97,4% 90,9% 88,6% 93,9% 9. klassetrin 100,0% 100,0% 97,4% 92,8% 10. klassetrin 80,0% ,7% Kilde: Store Trivselsdag ELEVERNES FRAVÆR OG BEKYMRENDE FRAVÆR Nedenstående tabel giver en faktuel opgørelse af elevernes fravær fordelt på sygdom, ekstraordinær frihed samt ulovligt fravær osv. 2010/11 /12 /13 /13 Gennemsnitligt antal ekstraordinære fraværsdage med tilladelse Gennemsnitligt antal fraværsdage uden tilladelse (ulovligt fravær) 3,7 3,5 3,4 3,3 2,3 1,3 1,9 1,8 Gennemsnitligt antal sygefraværsdage pr. elev 7,1 6,1 5,5 6,2 Gennemsnitligt antal fraværsdage i alt pr. elev 13,2 10,9 10,8 11,3 22 KVALITETSRAPPORT\n23 Aarhus Kommunes målsætning er, at elevernes samlede gennemsnitlige fravær skal være under 6 % om året. 2010/11 /12 /13 /13 Elevernes samlede gennemsnitlige fravær 6,6% 5,4% 5,4% 5,6% Andelen af elever med over 6 % samlet fravær 42% 32% 34% 35,7% Der skal løbende foretages en vurdering af, om en elevs fravær er opmærksomhedskrævende, så skolen tidligt kan forebygge, at fraværet får konksekvenser for den enkelte elevs trivsel, læring og udvikling. Andelen af elever med 11 eller flere fraværstilfælde det seneste skoleår og/eller med mere end 10 % samlet fravær det seneste skoleår er et udtryk for et fraværsmønster af en sådan karakter, at der fra skolens side skal være opmærksomhed omkring det. Aarhus Kommunes målsætning er, at det opmærksomhedskrævende fraværsmønster skal falde med 1,5 % om året. Elever med bekymrende fravær (handleplan) 2010/11 /12 /13 /13 Andelen af elever med opmærksomhedskrævende fraværsmønster, dvs. med 11 eller flere fraværstilfælde det seneste skoleår og/eller med mere end 10 % samlet fravær det seneste skoleår 21,7% 22,0% 18,9% 18,1% 23 KVALITETSRAPPORT\n24 ELEVERNES FYSISKE SUNDHED OG VANER Delmål: "Børn og unge udvikler sunde vaner" Aarhus Kommunes målsætning er, at andelen af børn og unge der mindst fire timer om ugen dyrker motion eller sport skal være over 60 %. Andelen af elever, der synes det er sjovt at løbe 0. klassetrin 42,4% 81,0% 40,6% 82,2% 1. klassetrin 68,9% 31,3% 83,3% 80,8% 2. klassetrin 83,3% 84,1% 90,9% 85,7% 3. klassetrin 85,0% 83,8% 86,0% 85,9% Andelen af elever, der uden for skolen i 4 timer om ugen eller derover dyrker så meget sport/motion, at de bliver forpustede eller sveder 4. klassetrin 90,9% 26,8% 30,3% 40,2% 5. klassetrin 86,7% 47,4% 19,4% 46,6% 6. klassetrin 93,5% 48,0% 48,6% 57,4% 7. klassetrin 89,5% 47,6% 42,9% 54,7% 8. klassetrin 81,6% 46,9% 42,9% 53,9% 9. klassetrin 93,8% 31,3% 47,2% 54,3% 10. klassetrin 80,0% ,2% Kilde: Store Trivselsdag 24 KVALITETSRAPPORT\n25 Kvalitetsrapport for skoler Aarhus Kommunes målsætning er, at andelen af overvægtige børn og unge i 0., 6. og 9. klasse skal være under 15 %. Andelen af børn og unge i 0., 6. og 9. klasse, der er overvægtige 0. klassetrin 14,6 31,4 20,0 11,7 6. klassetrin 25,0 25,0 17,3 17,2 9. klassetrin 34,5 27,8 22,5 15,5 Målsætningen for de aarhusianske skoler er, at andelen af unge i 9. klasse, der ryger dagligt, skal være under 10 % Andelen af elever, der ryger dagligt 7. klassetrin 0,0% 0,0% 0,0% 0,7% 8. klassetrin 2,6% 0,0% 0,0% 1,9% 9. klassetrin 6,3% 6,1% 2,8% 3,6% 10. klassetrin 0,0% ,9% Kilde: Store Trivselsdag 25 KVALITETSRAPPORT\n26 Målsætningen i Aarhus er, at andelen af unge i 9. klasse, der har været fuld mere end 10 gange, skal være under 20 %. Andelen af elever, der har prøvet at være rigtig fuld mere end 10 gange 7. klassetrin 0,0% 0,0% 0,0% 0,4% 8. klassetrin 2,6% 0,0% 0,0% 1,6% 9. klassetrin 0,0% 6,1% 2,7% 10,2% 10. klassetrin 0,0% 0,0% 0,0% 19,4% Kilde: Store Trivselsdag Målsætningen for de aarhusianske skoler er, at andelen af 15årige uden fyldninger i tænderne skal være over 50 % og andelen af 15årige med mange huller skal være under 10 %. Andelen af 15 årige......uden fyldninger i tænderne 51,3% 62,2% 60,5% 62,5%...med mange huller (mere end 6 huller) 20,5% 8,9% 5,3% 6,1% 26 KVALITETSRAPPORT\n27 RUMMELIGHED Om rummelighed har Aarhus Byråd besluttet følgende effektmål: Børn og unge respekterer deres medmennesker og tager personligt ansvar. De indgår i forpligtende fællesskaber, begår sig i forskellighed og mangfoldighed samt deltager aktivt i samfundet som demokratiske medborgere. Med udgangspunkt i Aarhus Kommunes Børn og Unge-politik arbejder vi i Børn og Unge for, at alle børn og unge føler sig inkluderede, værdsat og anerkendt. Vi skal sikre, at alle børn og unge har mulighed for at deltage i fællesskaber og udvikler sig til aktive medborgere i samfundet. Når vi i skolen arbejder med rummelighed, gør vi det med særligt fokus på... At være anerkendede og se resursen/potentialet hos alle elever. At eleverne oplever sig set, hørt og forstået. At det er grundlæggende vigtigt at arbejde med fællesskabet. At der reageres hurtigt og præcist mod mobning Som resultat ser vi, at... Eleverne generelt svarer, at de har en ven i skolen i et omfang, der ligger på den kommunale målsætning. Forældrene i i samme omfang som i vurderer, at deres barn indgår i et fællesskab med de andre børn i skolen. Andelen er lavere end kommunegennemsnittet. Flere elever i end i svarer, at de ikke eller kun en til to gange er blevet mobbet. Andelen af forældre, der svarer, at de er tilfredse med skolens indsats for at begrænse mobning, er faldet i samme periode. Andelen af forældre, der svarer, at der foregår mobning i barnets klasse er i samme periode faldet fra 15,6 % til 14,1%, men ligger stadig over kommunegennemsnittet, 27 KVALITETSRAPPORT\n28 FÆLLESSKABER OG SOCIALE RELATIONER I SKOLEN Delmål: "Børn og unge er en del af et ligeværdigt fællesskab" Aarhus Kommunes målsætning er, at andelen af børn og unge, der har en god ven skal være over 95 %. Andelen af elever, der har eller sommetider har en god ven 0. klassetrin 97,0% 95,7% 96,9% 97,7% 1. klassetrin 97,8% 96,9% 91,7% 97,7% 2. klassetrin 94,4% 100,0% 97,0% 98,4% 3. klassetrin 97,5% 100,0% 100,0% 98,8% 4. klassetrin 100,0% 100,0% 100,0% 98,3% 5. klassetrin 100,0% 97,4% 94,6% 98,5% 6. klassetrin 97,9% 100,0% 100,0% 99,2% 7. klassetrin 97,4% 97,6% 100,0% 98,8% 8. klassetrin 97,4% 100,0% 94,3% 99,1% 9. klassetrin 100,0% 97,0% 100,0% 98,0% 10. klassetrin 100,0% 0,0% 0,0% 97,6% Kilde: Store Trivselsdag 28 KVALITETSRAPPORT\n29 Målsætningen for de aarhusianske skoler er, at andelen af forældre der oplever at deres barn/ung er en del af et fællesskab skal være over 85 %. Andelen af forældre, der i høj grad eller i meget høj grad oplever, at deres barn indgår i et fællesskab med de andre børn i skolen Kilde: Aarhus Kommunes forældretilfredshedsundersøgelsr - 66,3% 66,4% 73,6% LIGE MULIGHEDER OG MEDBESTEMMELSE Delmål: "Børn og unge har forståelse for og respekterer andres demokratiske værdier, holdninger og livsformer, og skal opleve og bruge demokratisk medborgerskab" Målsætningen for de aarhusianske skoler er, at andelen af forældre der finder, at skolen har en hverdag, hvor lige muligheder fremmes, skal være over 70 %. Andelen af forældre, der i høj grad eller i meget høj grad oplever, at skolen fremmer lige muligheder for alle - 47,7% 37,1% 49,8% Kilde: Aarhus Kommunes forældretilfredshedsundersøgelser 29 KVALITETSRAPPORT\n30 Aarhus Kommunes målsætning er, at andelen af børn og unge der oplever, at de har medbestemmelse i skolen skal være over 80%. Andelen af elever, der oplever, at de sommetider eller for det meste er med til at bestemme, hvad de skal arbejde med i klassen 4. klassetrin 79,5% 59,5% 74,3% 73,1% 5. klassetrin 64,4% 71,8% 54,1% 70,9% 6. klassetrin 91,5% 64,0% 72,2% 71,2% 7. klassetrin 81,6% 83,3% 71,4% 69,3% 8. klassetrin 65,8% 84,8% 82,9% 71,9% 9. klassetrin 100,0% 75,8% 74,4% 72,0% 10. klassetrin 60,0% ,5% Kilde: Store Trivselsdag MOBNING Målsætningen for de aarhusianske skoler er, at andelen af børn og unge der ikke bliver mobbet, skal være over 95%. Andelen af elever, der er glad eller meget glad for klassen 0. klassetrin 87,9% 91,3% 93,8% 96,5% 1. klassetrin 97,8% 100,0% 100,0% 95,0% 2. klassetrin 91,7% 93,2% 97,0% 96,4% 3. klassetrin 97,5% 97,3% 88,4% 95,6% 30 KVALITETSRAPPORT\n31 Andelen af elever, der ikke eller kun en til to gange er blevet mobbet 4. klassetrin 79,5% 83,7% 85,7% 88,1% 5. klassetrin 84,4% 89,7% 83,8% 91,2% 6. klassetrin 95,7% 86,0% 97,4% 94,8% 7. klassetrin 97,4% 92,9% 92,9% 95,7% 8. klassetrin 100,0% 93,9% 100,0% 96,6% 9. klassetrin 93,8% 93,9% 100,0% 97,0% 10. klassetrin 100,0% ,6% Kilde: Store Trivselsdag Aarhus Kommunes målsætning er, at forældrenes tilfredshed med skolernes indsats for at begrænse mobning skal være over 85 %. Andelen af forældre, der er tilfredse eller meget tilfredse med skolens indsats for at begrænse mobning 70,6% 66,2% 56,5% 68,4% Kilde: Aarhus Kommunes forældretilfredshedsundersøgelser Andelen af forældre, der i høj grad eller i meget høj grad vurderer, at der foregår mobning i barnets klasse - 15,6% 14,1% 9,6% Kilde: Aarhus Kommunes forældretilfredshedsundersøgelser 31 KVALITETSRAPPORT\n32 SKOLEBESTYRELSENS UDTALELSE Skolebestyrelsen har fokus på at den samlede tilfredshed med undervisningsdelen er faldet med 6 %-point og ligger under kommunegennemsnittet. Skolebestyrelsen har gennem de sidste år været opmærksom på tendensen og har i efteråret i samarbejde med ledelse og medarbejdere i forbindelse med LUP en udarbejdet en målsætning og som følge heraf en strategi, der har til hensigt at vende udviklingen. s målsætning er: Helt grundlæggende arbejder vi ud fra holdningen om, at den gode skole skaber vi sammen gennem faglighed og fællesskab Målene er: At Skjoldhøjskolen, i 2015, er en skole, der er så attraktiv for forældre og børn at mindst 75 % af distriktets elever starter i indskolingen. At resultaterne ved afgangsprøverne, i 2015, viser en tydelig forbedring i forhold til resultaterne i juni, således at mindst i 80 % af afgangsprøverne i 2015 ligger skolens gennemsnitskarakter på 6 eller derover, og at skolens gennemsnitskarakter i alle afgangsprøverne i 2016 ligger på 6 eller derover. At det kan dokumenteres, at medarbejdere og elever trives på skolen. At lærer og pædagoger samarbejder om at skabe en alsidig, varieret skoledag med fokus på dannelse og læring. At eleverne ser meningen i læringen og synes, at det er sejt at være dygtig. Der er udarbejdet strategier for de forskellige områder, som kan ses på skolens hjemmeside. For at sikre sammenhæng mellem status som fremgår af kvalitetsrapporten, og det arbejde, der foregår, og som skal foregå i 2014 og 15, har skolebestyrelsen valgt at strukturere kommentarerne til kvalitetsrapporten efter målsætningen. At Skjoldhøjskolen, i 2015, er en skole, der er så attraktiv for forældre og børn at mindst 75 % af distriktets elever starter i indskolingen. 52,5 % af distriktets elever går på Skjoldhøjskolen i. Ved indskrivningen fra blev der indskrevet ca. 65 % af distriktets elever. Tallene for 2014 er endnu ikke endelige, men meget tyder på, at tallet bliver ca. 59 %. Der arbejdes med at skabe tydelig sammenhæng mellem dagtilbud, klub og skole. Den sammenhæng medfører bl.a. at målsætninger fra dagtilbud, med forældrenes godkendelse, videreføres i børnehaveklassen. Det sker bl.a. gennem at forældrene til nyindskrevne elever i april og maj indkaldes parvis til en samtale med en pædagog fra dagtilbuddet, en klassepædagog, en børnehaveklasselærer, dagtilbudslederen og skolelederen. På mødet er der mulighed for at fortælle om barnet, fortælle om tiden i børnehaven og tale om skolen. Samtalen skal lægge grund for et godt skole/hjemsamarbejde og oplysningerne vil indgå i klassedannelsesprocessen. Den generelle tilfredshed med SFO er faldet med 2 %-point, og men tilfredsheden ligger fortsat over kommunegennemsnittet. Som en del af strategien for at få flere elever til at vælge Skjoldhøjskolen er der ligeledes fokus på SFO. Der sker en modernisering af SFO-området inde på skolen, og der er fra skolens side investeret ca kr. i legeredskaber herunder to multibaner. Det bemærkes, at den generelle tilfredshed med skolen er dalet i forhold til, et forhold der har været opmærksomhed på i forbindelse med opstilling af ovenstående mål. En tese i den sammenhæng er, at forældrenes tilfredshed med skolen vil stige i takt med, at elevernes faglige resultater bliver bedre, og at eleverne trives bedre og kommer glade hjem for skole. Det er ligeledes skolebestyrelsens vurdering, at der skal være fokus på kommunikation, så de initiativer, der er iværksættes, og de resultater, der er opnås, bliver formidlet til forældre og lokaleområde. At resultaterne ved afgangsprøverne, i 2015, viser en tydelig forbedring i forhold til resultaterne i juni, således at mindst i 80 % af afgangsprøverne i 2015 ligger skolens gennemsnitskarakter på 6 eller derover, og at skolens gennemsnitskarakter i alle afgangsprøverne i 2016 ligger på 6 eller derover. 32 KVALITETSRAPPORT Det fremgår af kvalitetsrapporten, at karaktererne ved afgangsprøverne på Skjoldhøjskolen er stigende, at vi i matematiktest og i læsetest på 3. årgang på fineste vis lever op til kommunens målsætning. Det fremgår at skolens dygtigste elever får bedre og bedre karakterer, det sammen gør sig gældende for skolens to-sprogede\n33 elever. Ligeledes er der en stigning, dog i mindre omfang, i resultaterne for skolens svageste elever. Det er skolebestyrelsen vurdering, at indsatsen for at forbedre de faglige resultater går i den rigtige retning. Det er ligeledes bestyrelsens vurdering, at det er vigtigt fortsat at have fokus på området, og der er tilfredshed med, at der ledelsesmæssigt følges op på resultaterne i de nationale test, de kommunale test, elevernes standpunktskarakterer og deres fravær. At det kan dokumenteres, at medarbejdere og elever trives på skolen. Rapporten viser, at der er færre elever, der oplever mobning, og ligeledes at der er færre forældre, der oplever, at der er mobning i deres børns klasser. Skolebestyrelsen er opmærksom på, at eleverne svarer, at de er mindre glade for deres skole i end de var i, og at deres oplevelse af at få ros ligeledes er faldet. Der er iværksat opfølgning på hver klasses trivselsundersøgelse. Vi er ikke i mål med nogle af områderne - vil blive bedre fagligt, vi vil have bedre trivsel og dermed mindre mobning, og vi vil arbejde i vores SFO, så vil opnår, at vi igen kommer til at ligge markant over kommunegennemsnittet i forældretilfredsheden. Vi har fokus på eleverne resultater, og vi gør det klart for vores elever i 9. klasse, at vi er ambitiøse på deres vegne, så vi ser frem til at den positive tendens i karakterudviklingen fortsætter. Det er skolebestyrelsens vurdering, at de mål der er opstillet i forbindelse med skolens stategiplan/lup fortsat er de mål som skolen skal arbejde efter. Ud over at fortsætte arbejdet for at opnå de skitserede mål, skal der arbejdes på kommunikationen over for forældrene så de oplever de indsatser der gøres i hverdagen. Især skal der være fokus på kommunikationen om indsatsen for at forebygge mobning. Selve indsatsen mod mobningen skal der fortsat være fokus på. Der sker bl.a. ved at der følges op på klassernes trivselsrapport og ved at det er tydeligt for alle at der reageres klart og tydeligt hvis der opleves mobning. Afslutningsvist gør skolebestyrelsen opmærksom på, at der er udarbejdet en Hvidbog for skolens udvikling i forbindelse med folkeskolereformen. En udvikling der skal medføre, at skolens samlede resultater forbedres.\nSabro-Korsvejskolen INDHOLD KORT OM KVALITETSRAPPORTEN FOR 3 SKOLEBESKRIVELSE 4 OPFØLGNING PÅ SIDSTE KVALITETSRAPPORT OG -SAMTALE 5 FORÆLDRESAMARBEJDE 6 FORÆLDRENES TILFREDSHED MED SAMARBEJDET 7 FORÆLDRENES


Vælg smagfulde øl der passer perfekt til grillmaden - MX.dk\nKøbenhavn. Bøffer, pølser og majskolber syder på grillen en lun forårsaften på terrassen. Så mangler der bare at blive fyldt kold øl i glasset. Men hvilken øl skal man vælge?\n- Der har lige været en syndflod af påskebryg, og der er nogle, der er særdeles velegnede til grillmaden. I modsætning til juleøllet er der ikke særlig meget krydring i påskeøllene. Det er rene, klare maltede øl, siger Carsten Berthelsen.\n- Det skarpe øl kan være pale ale eller IPA (india pale ale, red.). IPA'erne med høj humle har det rigtig godt med kraftige saucer og chilisovs. De bitre øl er meget velegnede, siger Carsten Berthelsen.\n- Til grillmad er sådan noget som brown ale-typerne fantastiske. De er mørke, har god maltkarakter og har en lille kant af sødme, som er fantastisk til det lidt brændte, der er på grillmaden, forklarer Heine Egelund.\n- Når du køler den lidt ned, får du den her lakrids- og lædersmag frem, som virkelig fremhæver det, du har grillet dit kød i. Det øl, du drikker, kan du så bruge i marinaden, fortæller Heine Egelund.\n- Det kunne være Furs påskebryg eller Jacobsens forårsbryg, de er særdeles velegnede, når du ikke bruger alt for meget marinade, siger han og fortsætter:\n- Thisted Bryghus har en meget fin påske stenøl, der er lidt mørk. Den er god til pølser. Willemoes påskebryg er også velegnet til pølser og kartoffelsalat.\n- Er det fisk og skaldyr, kan det være en almindelig let pilsner. Man kan også gå over i hvedeøl til de lette retter som fisk og skaldyr, fortæller sommelier Heine Egelund.\n- Westmalle Tripel er fantastisk til fisk, skaldyr og asparges, siger han.\n- Svaneke Bryghus har en dejlig påskebryg, som er en IPA, den er spændende at bruge. Herslev Bryghus ved Roskilde laver en dejlig økologisk påskebryg, som ikke er så stærk og meget anvendelig til sommermaden og fisk, fortæller Carsten Berthelsen.


MerryChristmasWishes | 10 sundhedsmæssige fordele ved lotusblomsten!\nForside Sund mad 10 sundhedsmæssige fordele ved lotusblomsten!\n10 sundhedsmæssige fordele ved lotusblomsten!\nDet lotusblomst sundhedsmæssige fordele de er varierede, fordi de indeholder en stor mængde næringsstoffer, der er essentielle for helbredet. Derudover er det en plante, der lever i mudrede områder, såsom dam og sumpe. Denne blomst kommer fra Indien og Vietnam og er blevet ikonet for disse to lande. DET Lotus blomst har flere latinske navne, såsom Nelumbo nucifera, Nelumbium nelumbo, Nelumbo speciosa og Nelumbium speciosum.\nDet har været et stærkt element i adskillige asiatiske lande i tusinder af år og repræsenterer renhed, seksuel uskyld og guddommelig skønhed. Det er et vigtigt element i adskillige kulturelle praksis og religioner. Det er dog også en utrolig smuk blomst, der inkorporerer sine rødder i bunden af søen, den nye blomst flyder oven på vandet.\nlotusblomst sundhedsmæssige fordele\nNæringsværdien af lotusblomsten:\nSundhedsmæssige fordele ved lotusblomsten:\nStyrkning af immunsystemet:\nFjern toksiner fra kroppen:\nBekæmpelse af humørsvingninger:\nRegulering af blodtryk:\nDe mange fordele ved Lotus blomst for sundhed kan tilskrives dens unikke kombination af vitaminer, mineraler og phytonutrients, herunder kalium, fosfor, kobber, jern og mangan, samt thiamin, pantothensyre, zink, vitamin B6 og vitamin C. vigtig kilde til kostfibre og en betydelig kilde til protein.\nDet kan være en fantastisk måde at stimulere din blodcirkulation til at øge iltningen i dine organer og generelt øge niveauerne af funktionalitet og energi.\nDET Lotus blomst det bruges til at behandle nedskæringer, forbrændinger og andre sår. Tilføj nogle kronbladei kogende vand og påfør blandingen oven på det berørte område, dette forhindrer enhver infektion.\nDet er meget effektivt mod virale og mikrobielle bakterier, da det styrker kroppens immunsystem og forhindrer sygdomme som forkølelse og influenza.\nDET Lotus blomst påvirker de endokrine kirtler, hvilket igen stimulerer svedkirtlerne. Således forbrugstimulerer sveden, som hjælper med at fjerne toksiner fra kroppen.\nPå grund af de antispasmodiske og slimløsende egenskaber Lotus blomst, det er traditionelt blevet brugt til behandling af åndedrætsbesvær.\nEn af de egenskaber, der virker på humørhormoner, er B-vitaminerne, der findes i betydelige mængder. Dermed,interagerer direkte med neurale receptorer i hjernen, der påvirker humør og mentale tilstande.\nDe betydelige niveauer af kalium, der findes i Lotus blomst sikrer en korrekt balance mellem kropsvæsker og neutraliserer også virkningerne af natrium i vores blodomløb.\nHjælper med at reducere blodsukkerniveauet, da de er lave i kalorier, men højt i fiber, de kan udgøre en del af den daglige diæt hos mennesker med diabetes.\nDet er kødfuldt og fyldt med kostfibre, som er kendt for at fremskynde afføring. DET Lotus blomst kan reducere symptomerne på forstoppelse, samtidig med at absorptionen af næringsstoffer optimeres gennem udskillelsen af mave- og fordøjelsessaft.\nSammen med den potentielle kalium vasodilator findes i Lotus blomst og kolesterolrensende evne hos kostfibre, pyridoxinindholdet styrer også blodhomocystein-niveauer, som er direkte forbundet med årsagen til hjerteanfald og hud.


Overlev talentudviklingens minefelt - Lederweb\n7 min. 3.657 17-05-2013\nTalentudvikling er ikke blot for lederne og kæledæggerne i organisationen. Hvis behandlingen af de syge, undervisningen af børnene og udviklingen af byen skal fungere stadigt bedre, kræver det toptrænede medarbejdere. Derfor er talentledelse en af de højest prioriterede arbejdsopgaver inden for HR Management i disse år.\nOffentlige organisationer bliver mere og mere videnintensive og er dermed afhængige af at kunne tiltrække, fastholde og udvikle talenter. I den offentlige sektor udgør medarbejderne en strategisk ressource, fordi de leverer organisationens kerneydelser. I modsætning til industrivirksomheder med et stort fysisk produktionsapparat, består ressourcerne på en offentlig arbejdsplads ”kun” af de kompetente og engagerede medarbejdere. Produktionen er immateriel, så at sige, fordi den består af velfærdsservice, undervisning, sagsbehandling, pleje, analysearbejdet, håndhævelse af lov og orden osv.\nFor at kunne leve op til de krav, der fra politikernes, borgernes og offentlighedens side stilles til offentlige institutioner, må disse have meget talentfulde medarbejdere. Derfor satses der på talentudvikling og -ledelse, selv om det ikke altid harmonerer med de kulturelle normer at identificere enkeltpersoner som talenter. Det er da også en erfaring fra både private og offentlige virksomheder, at jo mere der arbejdes med talentledelse, jo mere iøjnefaldende bliver en række iboende dilemmaer. Dem ser vi på nedenfor, men vil først dvæle ved, hvad talent og talentledelse overhovedet er.\nHvad er talent og talentledelse?\nTalent kan defineres som et kompetenceområde, som nogle mennesker besidder mere end andre, og som er attraktivt eller nødvendigt for en organisation, for at denne kan realisere sine mål. I princippet kan enhver form for kompetence være et talentområde, hvis den er nødvendig for organisationen.\nTalentledelse er derimod de aktiviteter og processer i en organisation, som bidrager til at identificere og udvikle talent. Disse aktiviteter kan være bevidst iscenesat, som fx et talentprogram. Men fokus på talentudvikling kan også komme udefra. Det gælder fx den påvirkning, som ny lovgivning, organisatoriske forandringer, fusioner eller ændrede samfundsvilkår har på den enkelte arbejdsplads og dens talentprocesser.\nTalent gælder ikke kun for ledelse\nMen talentledelse skal ikke kun handle om dem, der har talent for ledelse. Der er også andre spidskompetencer som fx behandling af patienter, ældrepleje, undervisning, sagsbehandling, teknologi, økonomi, jura osv., en medarbejder kan have talent indenfor. Dermed bør topspecialister og andre nøglepersoner, på linje med ledelsen, også betragtes som talenter.\nHvad der i en given organisation defineres som talent, bestemmes i høj grad af de konkrete krav til kernekompetence, som den pågældende organisation stiller og de ydelser, der skal leveres. Et sygehus kræver erfarne læger og sygeplejersker, et ministerium har brug for skarpe juridiske hjerner, og en skole har brug for pædagogiske talenter. Talent er dermed situationsspecifik.\nPotentialer i fagspecifikke medarbejdere\nTalentbegrebet bryder i en vis forstand ud af det ”indre fængsel”, som det traditionelle karrierebegreb befinder sig i, fordi talentbegrebet ikke er lænket til ledelsesbegrebet, men også findes inden for specialist- og fagspecifikke områder. Så meget desto vigtigere er det, at åbningen af talentbegrebet ikke kortsluttes ved at sætte lighedstegn mellem begreberne talent og ledertalent.\nUmiddelbart kunne man spørge, om der også er noget, der ikke er situationsspecifikt ved talentbegrebet, men det er der stort set ikke. Jo, i den ideelle verden vil det være dejligt, hvis alle fx har innovations- eller samarbejdskompetence, men der findes fortrinlige arbejdsheste, som igen og igen kan levere den sublime arbejdspræstation, men som måske ikke er så innovative. Det er også kendt, at nogle dybt specialiserede eksperter måske har det bedst med at ”sidde i et hjørne”, og hverken ønsker eller er gode til at samarbejde med andre. Fremfor at kvæle disse ved at trække nogle kompetencekrav, der måske nok er oppe i tiden og lyder universelle, ned over hovedet på dem, er det bedre at erkende, at helt ekstraordinære kompetencer på nogle områder uundgåeligt kan være forbundet med mangler på andre områder. Ikke alle medarbejdere kan være eller behøver at være sweitzerknive, der kan lidt af det hele – men aldrig så godt som det specialiserede enkeltværktøj.\nTre dilemmaer i talentledelse\nSom nævnt er der en stigende erkendelse af de udfordringer og dilemmaer, der er forbundet med talentarbejde. Tre udbredte dilemmaer, der skal tages i betragtning når man arbejder med talentudvikling i sin organisation er:\n1. Jo flere man udvikler, jo mindre eksklusivt bliver det\n2. Jo mere man udvikler talenterne, jo flere mister man\n3. Jo mere ansvar for talentudvikling man lægger på lederne, jo større risiko er der for suboptimering\nTraditionelt har talentprogrammer været forbeholdt en lille eksklusiv elite, og det har været underforstået, at eliten udgøres af de nuværende og potentielle ledere. Dog harmonerer det dårligt med kulturen i den offentlige sektor at gøre talentudvikling til en elitesport. Det handler snarere om at finde potentialet i alle medarbejdere. I stigende grad er der forståelse for og accept af, at også andre kategorier i virksomheden kan være (mindst lige så store) talenter. Det gælder fx specialister, projektmedarbejdere og generalister.\nI praksis er det dog ikke realistisk at gøre alle til talenter. Inden for alle faggrupper vil nogle medarbejdere være bedre end andre – og kunne udvikle sig mere end andre. Talentledelse indebærer derfor uundgåeligt en sortering, for ellers er der ingen forskel mellem talentudvikling og almindelig kompetenceudvikling.\nDet er et uundgåeligt vilkår i talentledelse (og kompetenceudvikling generelt), at hvis man udvikler mennesker, bliver de mere attraktive – også for andre arbejdsgivere. Opblomstringen kan nemlig umiddelbart ske uden, at det er til organisationens fordel, hvis ”talentet” rykker videre. Det kunne få én til at konkludere, at man bevidst skal satse på, at ingen andre virksomheder er interesserede i ens medarbejdere. Det skal man imidlertid ikke ønske sig. Det er en uundgåelig bivirkning ved talentledelse, at man potentielt øger risikoen for at miste gode folk. Men man skal ikke nødvendigvis se det som negativt for organisationen, hvis en medarbejder forsvinder da det kan være et led i at skabe nye netværk og forbindelser. Man kan sige, at der kun er én ting, der er værre end at uddanne sine medarbejdere – og så miste dem. Det er ikke at udvikle dem, og at de så bliver i afdelingen, for så skal man som leder selv kunne arbejde med dem!\nEn ulempe der kan opstå ved at lægge ansvaret for talentudvikling i hænderne på fx mellemledere er, at disse er blevet udvalgt pga. deres kompetence inden for et specifikt fagområde. Deres horisont er ofte bestemt af den enhed, der er leder af. Når en medarbejder udvikler sig igennem talentpleje, er risikoen for suboptimering faretruende nær.\nAt sætte ræve til at vogte gæs\nDilemmaet om suboptimering opstår fordi, at sætter man en fagleder til at udvikle talenter, sætter man i virkeligheden ræve til at vogte gæs. Frontlinjelederen har nemlig en anden dagsorden, som knytter sig til driften af deres område. Derfor ser de ikke altid på organisationen som helhed – heller ikke behovet for at udvikle talenter. Lederne kan frygte, at de risikerer at miste deres gode medarbejdere til andre dele af organisationen, hvis de opdyrker talenter i en afdeling. De holder derfor deres talenter ”i mørke”, for som en leder udtrykte det: ”Man skal ikke stille sit potentiale ud i udstillingsvinduet”.\nLed talentudvikling og bevar et godt omdømme\nAt bruge nogle af disse dilemmaer som argument imod at talentudvikle er imidlertid kortsigtet. Hvis medarbejdere ved, at det er svært, endsige umuligt at udvikle sig i den pågældende leders afdeling, vil de også holde sig derfra. Det er ikke godt for en leder at være kendt for, at man er leder af en karrieremæssig blindgyde.\nSom leder skal man (ind)se, at prioritering af talenter ikke alene bidrager til organisationen ved at prioritere talentudvikling, men også kan have en personlig fordel derved. De får et godt omdømme i organisationen, de virker som magneter på de gode folk, og de styrker deres egne karrieremuligheder.\n10 råd til dig der arbejder med talentudvikling\n1. Sæt fokus på talentudvikling\nSørg for, at jeres struktur understøtter talentudvikling og skab interesse hos den enkelte medarbejder og leder for at udvikle talent.\n2. Lad ikke kun ledere udvikle sig\nTalent er ikke blot forbeholdt ledere, men derimod enhver unik kompetence af betydning for organisationen. Dette gælder også de andre medarbejdere og deres specifikke kerneområder.\n3. Intern og ekstern rekruttering af talenter skal afbalanceres\nDet kan være fristende udelukkende at se på interne kandidater til talentudvikling, bl.a. fordi det virker som et incitament for allerede ansatte. Det kan dog også være vigtigt at tage nyt talent ind udefra, især hvis organisationen skal drejes i en ny retning.\n4. Talent kan både være aktuel præstation og potentiale – og både kompetence og engagement\nTalent kan både være den helt ekstraordinære arbejdspræstation i dag og udsigten til, at en person i morgen kan udvikle sig, og det er både et talent at kunne (= kompetence) og at ville (= engagement)\n5. Lad talentudvikling ske i tilknytning til praksis\nDet er vigtigt at kompetence- og talentudvikling især sker ved læreprocesser knyttet til jobbet, dvs. krævende opgaver, ansvar, tværorganisatorisk samarbejde og mobilitet, snarere end at blive sat på skolebænken.\n6. Talentledelse er en del af lederjobbet\nDet er en del af lederens personaleansvar at identificere og udvikle talent i egen enhed. Det kan umiddelbart opleves som en tidrøver eller byrde at lægge på lederens i forvejen tyngede skuldre, men der er ikke noget alternativ, for hvem vil være omgivet af talentløse medarbejdere?\n7. At være talent er ikke et livsvarigt privilegium\nAt være talent er noget, man løbende skal gøre sig fortjent til, bl.a. det ændrer sig over tid, hvad kravene til organisatoriske kernekompetencer er. Det kræver, at man udvikler sig i takt hermed, og/eller at nye og andre personprofiler identificeres som talenter.\n8. Husk dine talenter på deres oprindelige faglighed og kerneydelse\nTænk på, at ”adel forpligter”, så dét at blive identificeret som talent kun er indgangen til fortsat at styrke sin kernekompetence.\n9. Husk resten af flokken!\nPrioritering af talenter ikke må ske på en sådan måde, at man glemmer og demotiverer den meget store gruppe af velfungerende medarbejdere, der sikrer den daglige produktion og effektivitet.\n10. Mål effekten af talentledelsen\n”Dét, der måles, bliver taget alvorligt”. Derfor er det vigtigt, at effekten af talentindsatsen løbende vurderes. Ressourcerne til at måle effekten må dog ikke æde af de ressourcer, der sættes ind på at udvikle talenter, og man skal huske Einsteins ord: ”Det er ikke alt, der tæller, der kan tælles, og det det er ikke alt, der kan tælles, der tæller.”\nArtiklen er skrevet på baggrund af Henrik Holt Larsens bog Talent Management – perspektiver, dilemmaer og praksis. Samfundslitteratur 2012. Se mere om bogen her\nAt være talent eller talentløs


Hele Stone i Launceston til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nPolyphant, Launceston, Storbritannien - Se på kort\nMere om Hele Stone\nHele Stone er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i Launceston; én af byens mest populære beliggenheder. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nHele Stone tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. Hotellet tilbyder parkering for at sikre, at gæsterne nyder deres komfortable ophold så meget som muligt.\nAtmosfæren på Hele Stone afspejles på hvert eneste værelse. opvarmning, dvd-/cd-afspiller, køleskab, badekar, køkkenudstyr er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Uanset hvilket formål du har med din rejse til Launceston, så er Hele Stone det perfekte sted til en spændende rejse.


Bedre varme i fritidshuset | SEAS-NVE\nDu er her: Forside > Privat > Nyhedsbrev > 2015 > Maj > Bedre varme i fritidshuset\nMange fritidshuse opvarmes stadig med elradiatorer, men luft/luft-varmepumper giver bedre og billigere varme – se hvorfor.\nDu har sikkert set dem – de små varmepumper, som ofte bruges i fritidshuse. Men ved du, hvorfor de er bedre end elradiatorer?\nKoster det halve i drift\nMed en luft/luft-varmepumpe får du gennemsnitligt tre gange så meget varme for pengene. Men det får samtidig mange til at sætte deres varmeforbrug lidt op. I praksis opnår de fleste en besparelse på cirka 50 procent ved at skifte elradiatorerne ud med en varmepumpe.\nBedre varmefordeling fjerner fodkulde\nDa en luft/luft-varmepumpe sender en lun luftstrøm gennem huset, fordeles varmen bedre end med elradiatorer, der har tendens til at sende varmen op under loftet. Forskellen kan tydeligt mærkes ved at fodkulde og kolde hjørner forsvinder. Nogle anlæg filtrerer samtidig luften for partikler og støv.\nHolder huset frostfrit\nHvis huset bruges om vinteren, er det praktisk at holde det frostfrit, så man ikke skal tømme vandrør og cisterner, hver gang det forlades. Nogle varmepumpeanlæg har en "10 graders-funktion", som effektivt holder frosten ude.\nKan tændes med SMS\nPå en råkold aften er det dejligt at ankomme til et opvarmet hus. En varmepumpe kan kombineres med et SMS-modul, så man kan tænde for anlægget med en mobiltelefon.\nVælg et godkendt anlæg\nHvis du vil installere en varmepumpe i dit fritidshus, så vælg en godkendt model fra Varmepumpelisten på sparenergi.dk. De er testede, så du kan regne med kvalitet og ydelse.\nSpørg vores energirådgivere til råds\nHvis du vil have en vurdering af, om en luft/luft-varmepumpe egner sig til din fritidsbolig, så kan du kontakte vores energirådgivere på seas-nve.dk/energiraadgiver\nLæs mere om varme i fritidshuset på seas-nve.dk.


EU-regler rammer Fairtrade-bønder | Information\nSmå bananproducenter får sværere ved at få adgang til det europæiske marked, efter at EUs banankomite i går vedtog et sæt nye regler for import af bananer til EU. Det mener bananproducenter fra Latinamerika, de caraibiske lande og Afrika og de bananimportører, der arbejder for bæredygtig handel eller Fairtrade, som sikrer bønderne ordentlige priser for deres produkter og gode arbejdsforhold.\n29 bananbønder fra seks forskellige lande og en række europæiske importører, der i disse dage er samlet i København til en konference arrangeret af Max Havelaar og den Internationale sammeslutning af Fairtrade-organisationer, FLO (Fairtrade Labelling Organisation International), har derfor skrevet et brev til EUs banankomite. Her kræver de mere sikre handelsaftaler for bønder med en bæredygtig produktion.\n»Dette er en aftale mellem EU og USA og mellem de multinationale selskaber. Desværre er det de små producenter, der må betale prisen,« siger Mike Port, direktør i det tyske importfirma T-Port, der er en af de såkaldte Fairtrade-importører.\nEUs nye importregler har til formål at afslutte den årelange banankrig mellem EU og USA om EUs banankvoter. Derfor har man vedtaget et nyt kvotesystem, der skal fordele licenser til banansalg i EU mellem producenter og importører fra hele verden.\nSmå-bønderne og Fairtrade importørerne mener imidlertid, at fordelingen af licenser kan få alvorlige konsekvenser for de små bananproducenter.\nKun 17 procent af det samlede antal licenser er givet til den kvote, som omfatter nye importører. Alistair Smith, der arbejder for FLO, peger på, at de fleste Fairtrade-importører betragtes som nye i EU-regi, fordi de først har startet deres handel efter 1993. Derfor får de ikke mulighed for at få del i de resterende 83 procent af licenserne, og det rammer de små bønder i Latinamerika, Caraibien og Afrika.\n»Desuden skal de små importører af bæredygtige bananer dele deres kvote med europæiske selskaber, som vil forsøge at få del i de 17 procent,« siger han til Information.\nDe små står svagt\nDe små producenter står ifølge Alistair Smith svagt i konkurrencen med de større selskaber. Dels på grund af de større selskabers stordriftsfordele i forbindelse med fragt, og dels fordi mange af de små producenter ikke har råd til at betale de store beløb, som landbrugsministerierne i EU kræver som garanti for importen.\n»Hvis der ikke er nok licenser til Fairtrade-bønderne, så bliver de nødt til at gå til de multinationale selskaber for at købe en del af deres licenser. Det ser dog ikke ud til, at de multinationale selskaber vil være interesserede i at sælge deres licenser. I så fald kan det blive en katastrofe for de små bønder,« siger Mike Port til Information.\nFlere af de små bananbønder er ikke glade for tanken om at skulle bede om licenser hos de multinationale selskaber.\n»Hvis vi skal rundt med hatten hos de multinationale, så tyder det på, at velviljen over for Fairtrade ikke er helhjertet,« siger Luis Cabrera fra organisationen Finca 6 fra den Dominikanske Republik.\nSmå bønder ikke hørt\nIfølge paraplyorganisationen FLO er der generelt en stor interesse og velvilje over for Fairtrade-produkter i EU. En undersøgelse foretaget af Europa-Kommissionen viser, at 74 procent af EUs borgere ville købe bæredygtige produkter, hvis de havde muligheden for at vælge.\n»På den ene side bakker EU op omkring Fairtrade. Men på den anden side prøver de at få en aftale hjem under stort pres fra USA og de multinationale selskaber. Det pres vejer tungere end det pres, vi er i stand til at lægge på EU,« siger Harriet Lamb, der er koordinator for FLO i Storbritanien.\nHun mener samtidig ikke, at de små producenter er blevet taget ordentligt med på råd i udarbejdelsen af de nye regler.\n»En høringsfrist på en uge er ikke nok til at forstå og tage stilling til de meget indviklede regler. Hele EUs handelsregime er meget svært at gennemskue selv for os, som har arbejdet med emnet i mange år,« siger Harriet Lamb fra FLO.\nFlere repræsentanter fra de små bananproducenter mener generelt ikke, at de har nogen stemme i forhold til EU.\n»De folk, der bliver hørt, repræsenterer ikke os. Politikerne i vores lande forsvarer nogle helt andre interesser. Derfor står vi svagt når der skal forhandles,« siger Luis Cabrera.


Det tørstige land af Kahan Kesef – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nVi befinder os på kanten af kloden. Mytologsike væsner kæmper for overlevelse i et poetisk og ubarmhjertigt kapløb mod solen. I dette værk får naturen sin egen smukke og sælsomme stemme, når enkelte elementer og ord udskiftes af ikonografi, læseren selv skal afkode. Det tørstige land er en pastiche bestående udelukkende af citater hentet fra David Attenborough-dokumentaren Africa.\nVi er endnu ikke stødt på en boganmeldelse af 'Det tørstige land' af Kahan Kesef i de 319 aviser, blogs og andre medier, vi følger. Men vi har fundet 86.394 andre anmeldelser af bøger.


The Italian Job – CYKELPORTALEN\nBOG & FILM ANMELDELSERTEST 26. august 2009 CYKELPORTALEN\nAnmeldelse5 Træning25 Video3\nCYCLEFILM producerer cykel DVD'er, dokumentarfil, og kommercielle cykelproduktioner. I alt mere end 500 timers cykling findes i deres omfattende program.\nCYCLEFILM producerer cykel DVD’er, dokumentarfil, og kommercielle cykelproduktioner.\nI alt mere end 500 timers cykling findes i deres omfattende program.\nDe har specialiseret sig i at producere cykel sports film fra alle de kendte cykelsportsklassikere i Europa og det er de gode til. Vi har tidligere kikket på film fra cykelsporstruter i Frankrig og Spanien. Denne gang er turen kommet til støvlelandet Italien.\nThe Italian Job er produceret i samarbejde med iturudbyderen La Fuga som laver guidede cykelture og træningscamps i Italien.\nGRAN FONDO RECONNAISSANCE WITH LA FUGA\nUndertitlen The Italian Job minder en om de hæsblæsende biljagter i Roms gader i spillefilman af samme navn. Men den er nu også yderst velvagt her, da vi bliver guidet igennem 6 af de mest spændende cykelsportsruter Italien har at byde på.\nDVD sæt 1: L’EROICA & NOVE COLLI\nDen første tur beskriver den berømte ‘strada bianche’ og L’Eroica Cicloturistica som ligger i midten af det smukke og idylliske Toscana. Ruten er en slags italiensk udgave af de belgiske forårsklassikere. Den byder på hele 15 afsnit med grusvej som er spredt over hele den 205 km lange rute.\nSelvom landskabet er bjergtagende er ruten hård. Cykler du den igennem på engang giver det over 3800 højdemeter i benene, så man har gjort sig fortjent en glas lokalt rødvin bagefter. Musik og billeder går op i en højere enhed i denne film.\nDen anden tur er en af italiens mest populære cykelløb Gran Fondo, the Nove Colli.\nRuten starter i turistfælden og badebyen Cesenatico. Selvom det højeste pas kun er 791 meter , skal du over 9 af slagsen, så det er bestem ikke nogen søndagstur.\nFlotte billeder og god info men ledsagemusikken er lidt irriterende og for hårdt pumpet efter min smag.\nDVD sæt 2: MARCO PANTANI & GIRO DI LOMBARDIA\nPå den tredie tur er vi på Marco Pantanis hjemmebane, og skal op over italiensk stejleste og mest berygtede stigning. Mortirollo er 12km lang og med en gennemsnitlig stigning på 10.5%. Undervejs kan man gøre holdt ved mindesmærket over Pantani. Her er stigningen næsten 18 %. Det er tydeligt at testkøreren har alvorlige problemer med sin 25 krans bagpå. Lance Armstrong har udtalt at netop denne stigning er den strappeste der findes fordi der ikke er nogen mulighed for pauser undervejs. Ruten er 172 km lang og 1900 højdemeter. Flotte billeder som understøtter rutens beskaffenhed på bedste vis og god underlægningsmusik.\nDen fjerde tur foregår langs den fasionable Como sø og følger ruten fra de klassiske Giro di Lombardia Gran Fondo. Ruten er 143km lang og på 1900 højdemeter. En fantastisk flot film med nogle flotte views ud over søen. Desuden et besøg ved den berømte kirke og cykelmuseum på toppen af Madonna del Ghisallo. Ligesom Toscana ruten er denne sekvens forbilledlig optaget og med god underlægningsmusik.\nDVD sæt 3:PINARELLO & CAMPAGNOLO (SPORTFUL)\nDen femte tur er Gran Fondo Pinarello. her cykler du i slipvinden fra Miguel Indurain og Michele Bartoli mens du drøejer ned mod Treviso ikke langt fra Venedig, Mange flotte passager på den imponerende vej som slynger sig ind og ud af de mange tuneller. Slut dagen af med en glas lokalt Prosecco.\nDen sidste etape er en rigtig klassiker GF Campagnolo (populært Sportlful) som går op og ned igennem de imponerende Dolomitter. Det var her at Tulio Campagnolo opfandt hurtigbespændet på den skæbnesvangre dag på Croce d’Aune. Med 215 km og mer end 5000 højdemeter er den en sand mester at afslutte det italienske job med.. Imponerende billeder og flot underlægningsmusik.\nMine favoritter er blandt dette DVD sæt er L’Eroica Cicloturistica i Toscana. Marco Pantani og CF Campagnolo og Como søen som en behagelig og smuk outsiter.\nThe Italian Job er et imponerende DVD sæt som får en til selv at cykle de steder. Etaperne er lange og bestemt kun for erfarne og meget øvede cyklister, men man kan jo tage dem i mindre bidder. Der er masser af god baggrundsinformation, kort og højdeprofiler og testkørerne man følger, kommer med masser af gode tips.\nVi giver sættet ud af fem cyklister.\nDe tre DVD sæt koster 51,99 £ inkl. forsendelse\nDe kan også købes hver for sig for 21,99 £.


DF står fast - tror ikke på blå aftale om topskat efter nytår - Avisen.dk\nDansk Folkepartis formand, Kristian Thulesen Dahl, venter ikke, at de borgerlige partier kan enes om at sænke topskatten for alle, som Liberal Alliance kræver, hvis de forhandler videre efter nytår. (Foto: Foto: Colourbox/Free)\nDF køber ikke LA's krav om lavere topskat efter deadline til nytår, siger DF's formand Kristian Thulesen Dahl.\nRegeringen får ikke sænket topskatten i en 2025-aftale, hvis de borgerlige partier forhandler videre efter nytår.\nStatsminister Lars Løkke Rasmussen (V) har udskudt 2025-planen for at få finansloven på plads.\nFørst bagefter forhandler blå blok planen. Liberal Alliance kræver topskatten ned inden nytår, ellers vælter de regeringen.\n- Den politiske holdning, vi har til tingene, er jo den samme, uanset om vi er før eller efter 31. december. Jeg er blevet spurgt om det, Anders Samuelsen har sagt om fem procent topskattelettelser, siger DF's leder.\n- Han har sagt, at han har en deadline inden jul eller nytår, siger Kristian Thulesen Dahl.\n- Så Anders Samuelsen må så at sige kravle ned fra træet, hvis der skal laves en aftale?\n- Hvis nogen render rundt og tror, at hvis vi bare kommer frem til 1. januar, så går DF med til topskattelettelser på fem procent hele vejen op, så må de tro om igen, siger Kristian Thulesen Dahl.\nHan regner ikke med, at partierne kan lave store aftaler inden jul med lavere topskat, senere pensionsalder eller ændring af SU, som indgår i regeringens 2025-plan.\n- Det jeg håber, vi kan nå inden jul, er en finanslov, spørgsmålet om energiafgifter og boligbeskatning. Det er jo nogle meget store klumper, siger Kristian Thulesen Dahl.\n- Rigtig mange danskere søger tryghed og viden om, hvad er beskatningen af boligen fremover? Skal man købe? Skal man sælge? Skal man bygge nyt? Der afventer man jo, at politikerne kommer ud med nogle klare svar.\nHan afviste fredag, at han kan udløse et valg ved at stå lige så stejlt som Anders Samuelsen.\n- Vi går jo ikke i folketingssalen med et mistillidsvotum og vælter regeringen. Det er jo ikke os, der fremprovokerer et valg, sagde Kristian Thulesen Dahl.


En dagstur til Palermo, Italien - hvad skal du se, spise og opleve? - Sidder Under En Palme\nEn dagstur til Palermo, Italien – hvad skal du se, spise og opleve? 27. april 2022\t–\tKategori: Italien, Rejser\t–\tTags: Ferie, Italien, Miniferie, Rejser, Seværdigheder, Sicilien, Trapani, Weekendtur\nHvad skal du se på en dagstur til Palermo?\nEr du på ferie i Trapani, er det nemt at tage en dagstur til Palermo. Trapani var udgangspunktet for vores egen ferie, og derfor tager artiklen afsæt i en dagtur herfra. Her får du et lille overblik over, hvad du skal nå at se, spise og opleve på en dagstur til Palermo.\nHvordan kommer du fra Trapani til Palermo?\nBussen kører frem og tilbage mellem de to byer hele dagen, og det tager ca. to timer. I april 2022 kostede det 10 euro for en enkeltbillet, og du kan købe den her hos Omio, hvor du også kan se afgangstiderne. Du kan også købe din billet i det lille kontor overfor busstoppestedet – men ikke i bussen.\nBussen kører fra havnen, tæt ved færgerne til Egadi. Det kan være lidt svært at finde busstoppestedet til Palermo, så her kommer der en udførlig guide. Hvis du går ind på Google Maps og skriver “Via Ammiraglio Staiti, 13, Trapani”, så er du der næsten. Gå over på den modsatte side af vejen, den længst ud mod kysten.\nNedenfor har vi sat billeder ind af, hvordan billetkontoret så ud i april 2022 samt et billede af bustiderne. Husk at tjekke, om der er kommet opdateringer i bustider og om busstoppet stadig ligger her.\nBilletkontoret til bussen – sådan så der ud i april 2022.\nBustider fra Trapani til Palermo – april 2022.\nHvad skal du se i Palermo?\nNår du kommer til Palermo, standser bussen mange steder i centrum helt frem til Palermo Centrale, byens bus- og togstation. Kør gerne med helt hen til stationen og nyd turen op gennem byen. Sæt kursen mod Via Maqueda, den lange gågade med de uendeligt mange butikker. Fortsæt op til en af byens mest populære seværdigheder, Quattro Canti, de fire marmorudsmykkede hjørner.\nDet er også her i denne ende af byen, at du finder to af Palermos andre store seværdigheder. I Cattedrale di Palermo kan du allerede udefra se, hvordan katedralen har udviklet sig fra byzantisk basilika over maurisk moske til den kæmpekatedral, den er i dag. Lidt længere oppe ligger Normannerpaladset, Palazzo Reale, og den store byport fra 1535, Porta Nuova.\nSlut af i det gamle jødiske kvarter. Her ser der ud, præcis som du forestiller dig Sicilien skal gøre, med de snævre, krogede gader, hvor vasketøjet blafrer fra altanerne. Palermo kan være en varm by, og trænger du til at blive kølet af, så slut dagen af på havnen og den lange strandpromenade.\nHvad skal du spise i Palermo?\nPalermo har mange skønne restauranter, men er især kendt for deres streetfood. Hvis du tør, kan du tage fat på to af de helt store M og M’s, som Palermo er kendt for: milt og mave. Ja, du læste rigtigt, en sandwich med milt, Pani cà Meusa, og grillet tyktarm er to af de helt store delikatesser her på den italienske fodbold.\nDen bedste milt-sandwich får du hos Porta Carbone ved havnen. Føler du dig ikke rigtig lækkersulten til milt den dag, byder den lille snackbar også på en sandwich med kikærtefritter.\nBesøg også streetfood-markedet Vucciria, der ligger nord for Via Romas slutning. Allerede inden du kommer derhen, kan du dufte røgen fra den store grill, hvor der ligger noget, der ligner blæksprutte. Det er det ikke, det er tyktarm, velbekomme! Det smager bedre, end det lyder, men du skal ikke tygge for meget på det, inden du synker.\nEr det heller ikke lige dig, er der heldigvis mange andre fastfoodboder i området. Besøg også nogle af de mange skønne bagerier i byen, der byder på mandelkager, cremefyldte genovesi-kager eller bare en cornetto, de søde croissanter.\nFlere tips til din ferie i Trapani\nFind et godt hotel i Trapani\nDer er tre områder, du kan vælge at bo i, når du besøger Trapani: Den gamle by, den nye bydel og så oppe i middelalderbyen Erice. Den gamle bydel er der, hvor det sker med den livlige gågade Corso Vittorio Emanuele som et festligt centrum. Den nye bydel er her, hvor de lokale bor, og også her hvor du virkelig kan shoppe igennem og er tæt på de gode badestrande. Erice ligger oppe på et bjerg, og her er du afhængig af svævebanen, men har til gengæld en mageløs udsigt.\nPå Booking.com kan du se alle hoteller og ferielejligheder i Trapani, og nedenfor kan du også læse vores anbefalinger til Trapani. Du kan også lave din egen søgning på Booking.com efter et godt hotel i Trapani lige her:\nLejlighed og hotel i Trapani\nHotel Punta Tipa i Trapani – klik på billedet og læs mere!\nVi nåede både en byferie og en badeferie ved stranden på vores ferie i Trapani. De første dage boede vi i en lejlighed midt i den gamle bydel lige ved Corso Vittorio Emanuele. Der var ikke langt til hverken restauranter, havn eller seværdigheder, og det var rart at have eget køkken.\nTil at starte med havde vi kun booket fire overnatninger i Trapani, men da vi begyndte at undersøge, hvad der egentlig fandtes af seværdigheder i området, blev vi enige om, at det slet, slet ikke var nok. Vi skyndte os derfor at ombooke vores flyafgang, så vi havde en hel uge i stedet.\nDet krævede et hotelskift undervejs, og vi bookede os ind på det forholdvis nye og virkelig lækre strandhotel Punta Tipa, hvor billedet er fra. Trapani er (endnu) ikke plastret til med strandhoteller, og faktisk er Punta Tipa et af de eneste. Det ligger lige før den rigtig gode strand ved universitet og med den smukkeste udsigt ind over byen. Måske kan du lige ane det på billedet!\nFra hotellet er der ca. 10 minutters gang op til den nye bydel og 30 minutter til Torre dell’Orologio i den gamle by. Trapani er en dyr by at parkere i, med priser fra 1 euro i timen inde i bymidten, og Punta Tipa er med sine gratis parkeringspladser derfor et godt hotel for dig, der lejer bil og vil bruge Trapani som base for at komme ud og se en masse seværdigheder i området. Læs mere om hotellet ved at klikke på links eller billede.\nHvordan kommer du til Trapani?\nLige syd for byen ligger lufthavnen Trapani-Birgi Airport. Fra lufthavnen kan du tage en taxi ind til Trapani, og det koster ca. 30 euro. Du kan også tage lufthavnsbussen, der afgår lige ude foran stationen og stopper igen i Trapani centrum tæt ved ved banegården. I april 2022 kostede lufthavnsbussen 5 euro, og du kan købe billetter i bussen med kontanter eller kort.\nVil du gerne kunne bestille et glas vin på italiensk?\nLær 50 af de vigtigste ord på italiensk, imens du sidder i flyet eller på hotellets balkon. I det sjove huskespil træner du udtalen af ordene, imens du lærer italiensk. Find spillet her: Spil med ord på ferien – Italien\nLæs de andre artikler om Trapani her!\n« Udflugt til Segesta – tips til bus, seværdigheder og rygsæk\nShopping i Trapani, Italien – her finder du alle de gode butikker! »


K E N D E L S E. Datoen for klagen: Klagen er modtaget i Advokatnævnet den 30. december PDF Gratis download\nDownload "K E N D E L S E. Datoen for klagen: Klagen er modtaget i Advokatnævnet den 30. december 2009."\n1 København, den 6. september 2012 Sagsnr / SMO/JML 2. advokatkreds K E N D E L S E Sagens parter: I denne sag har advokat [A] klaget på vegne af [Klager 1] og [Klager 2] samt [Klager 3] og [Klager 4] over [indklagede]. Sagens tema: Advokat [A], der var advokat for to par, som hver købte en grund med tilhørende byggeprojekter, har klaget over, at [indklagede], der var advokat for sælger, har tilsidesat god advokatskik ved at undlade at besvare hans, byrettens og fogedrettens henvendelser i forbindelse med den efterfølgende tvist om faktiske mangler. Datoen for klagen: Klagen er modtaget i Advokatnævnet den 30. december Sagsfremstilling: Det fremgår af sagen, at [Klager 1] og [Klager 2] samt [Klager 3] og [Klager 4] i 2006 købte to grunde med tilhørende byggeprojekter af et ejendomsselskab, [Selskab X]. Begge par antog advokat [A] til at berigtige ejendomshandlen, og [Selskab X] var repræsenteret ved [indklagede]. Herefter opstod der en tvist om mangler ved de leverede huse, og advokat [A], som bistod både [Klager 1] og [Klager 2] samt [Klager 3] og [Klager 4] i tvisten mod [Selskab X], tilbageholdt kr. i købesummen.\n2 Primo 2008 fik [Klager 1] og [Klager 2] tilsagn fra deres forsikringsselskab til at gennemføre isoleret bevisoptagelse ved Retten i [bynavn]. Advokat [A] har oplyst, at han løbende fremsendte korrespondance til [indklagede] vedrørende begge sager, som ikke blev besvaret, herunder breve af 13. maj, 3. juni, 8. juni og 9. juni I forbindelse med den isolerede bevisoptagelse var der skriftlig korrespondance, herunder fra advokat [A] på vegne af [Klager 1] og [Klager 2] samt [Klager 3] og [Klager 4] til [indklagede] og retten, ligesom retten undervejs rettede henvendelser til parterne om sagernes forløb. Efter modtagelsen af skønserklæringen fra skønsmanden efter afholdt syn og skøn i sagen vedrørende [Klager 1] og [Klager 2] fremsendte advokat [A] brev af 20. januar 2009 til [indklagede] med et forslag til forlig og anmodede om svar inden 14 dage. I brev af 19. februar 2009 til [indklagede] meddelte advokat [A] bl.a., at hvis han ikke inden 10 dage modtog en tilbagemelding om forlig i sagen vedrørende [Klager 1] og [Klager 2], ville [Selskab X] blive stævnet. I brev af 24. marts 2009 til [indklagede] anførte advokat [A] i sagen vedrørende [Klager 3] og [Klager 4] bl.a.: Der er modtaget meddelelse fra skønsmanden om, at der ikke er fastsat dato for syn og skøn, herunder besigtigelse af ejendommen, hvilket skyldes at De ikke reagerer på skønsmandens henvendelser. [ ] Såfremt De ikke reagerer, må De forvente, at der fremsendes meddelelse direkte til Deres klient. Der er fortsat ikke sket betaling af det tilkendte omkostningsbeløb [ ]. Sidst skal det nævnes, at Deres manglende medvirken til sagens fremme er i strid med god advokatskik. Derfor overvejer jeg at fremsende meddelelse til Advokatmyndighederne om den udviste adfærd, medmindre De straks reagerer på skønsmandens henvendelser. 2\n3 Ved stævning af 10. juni 2009 lagde advokat [A] på vegne af [Klager 1] og [Klager 2] sag an mod [Selskab X] ved Retten i [bynavn], vedrørende de påståede mangler og oplyste samtidig retten om, at [indklagede] tidligere i en tilsvarende sag havde undladt at reagere over for retten. Retten i [bynavn] sendte ved brev af 17. juni 2009 kopi af stævningen til [indklagede] med oplysning om at fristen for indlevering af svarskrift var den 6. juli Det fremgår endvidere af brevet, at retten, såfremt [indklagede] ikke svarede, ville sende sagen til forkyndelse for sagsøgte. I brev af 7. juli 2009 til [indklagede] udtrykte advokat [A] på ny utilfredshed med [indklagedes] manglende besvarelse på sine henvendelser. I brev af 20. juli 2009 til advokat [A] oplyste retten, at [indklagedes] undladelse af at fremsende svarskrift i sagen ville medføre, at sagen ville blive sendt til forkyndelse direkte for [Selskab X]. I brev af 27. juli 2009 til [indklagede] anførte advokat [A] bl.a., at såfremt [indklagede] ikke ville medvirke til retssagens behandling, ville der blive indgivet meddelelse til advokatmyndighederne, og han opfordrede [indklagede] til straks at meddele, såfremt han var udtrådt af sagen. Ved brev af 29. juli 2009 meddelte retten advokat [A], at sagen var sendt til forkyndelse for [Selskab X], da [indklagede] ikke havde svaret. I brev af 17. august 2009 til [indklagede] anførte advokat [A] bl.a.: Da De fortsat ikke har reageret på mine henvendelser og rettens meddelelse af 7. august 2009, har jeg i dag i overensstemmelse med den af retten fastsatte frist, sendt det supplerende syns- og skønstema til skønsmanden. [ ] 3\n4 De skal samtidig hermed anmodes om at meddele, om De repræsenterer eller ikke repræsenterer selskabet. Reagerer De ikke på denne skrivelse, vil der for fremtiden blive fremsendt meddelelse til selskabet. Sideløbende med ovennævnte korrespondance pågik der ligeledes skriftlig korrespondance om syn og skøn, som knyttede sig til sagen vedrørende [Klager 3] og [Klager 4], hvori advokat [A] gav udtryk for utilfredshed med, at [indklagede] hverken svarede på hans eller skønsmandens henvendelser samt rykkede for betaling for tilkendte kæremålsomkostninger på kr., herunder breve af 7. juli, 27. juli, 28. juli, 17. august og 2. oktober 2009 til [indklagede]. I telefax af 9. november 2009 fremsendte [indklagede] svarskrift til retten i sagen vedrørende [Klager 1] og [Klager 2] med påstand om afvisning af sagen, idet han gjorde gældende, at sagen var anlagt ved forkert værneting. Det fremgår bl.a. af svarskriftet: Den nedlagte påstand skyldes, at sagsøger har anlagt sagen ved forkert værneting. Sagsøgte har ikke værneting ved Retten i [bynavn] og har aldrig haft det. Sagsøgte er opmærksom på, at sagsøger i stævningens sagsfremstilling, nederst på side 1 forsøger at postulere et værneting for sagen i Retten ved [bynavn], idet de omtvistede mangler findes på en ejendom i [bynavn], men det ændrer intet ved, at sagsøgte naturligvis skal stævnes ved sit værneting. Det af sagsøger valgte værneting ikke anvendes, dels fordi sagen kun omhandler påståede mangler (og således fx ikke ejendomsretten til den pågældende ejendom) og dels fordi sagsøgte har et (andet) værneting i Danmark. [ ] I brev af 3. december 2009 til [indklagede] oplyste advokat [A] bl.a. om modtagelsen af skønserklæring fra skønsmanden i sagen vedrørende [Klager 3] og [Klager 4], og han anmodede [indklagede] om at fremsende en række oplysninger til besvarelse af et skønsspørgsmål. I samme anledning anmodede advokat [A] på ny [indklagede] om at fremsætte forslag til en forligsmæssig løsning af tvisten med en frist på 7 dage. Det fremgår ligeledes af brevet: [ ] De reagerede endvidere ikke på rettens henvendelser angående bemærkninger til udkast for de supplerende spørgsmål, hvorfor disse efterfølgende er godkendt. 4\n5 I løbet af december 2009 fremsendte retten og advokat [A] yderligere korrespondance vedrørende begge sager, hvori advokat [A] på ny gav udtryk for utilfredshed med [indklagede] manglende besvarelse af henvendelser. Ved kendelse af 7. januar 2010 fandt Retten i [bynavn], at retten havde kompetence til at behandle sagen vedrørende [Klager 1] og [Klager 2]. Kendelsen blev senere stadfæstet af [ ] Landsret ved kendelse af 9. februar Tvisten om manglende betaling af de tilkendte kæremålsomkostninger i sagen vedrørende [Klager 3] og [Klager 4] blev af advokat [A] indbragt for fogedretten i [bynavn], og i brev af 14. april 2010 til fogedretten anførte [indklagede] bl.a.: Jeg har modtaget advokat [A s] telefax af d.d., hvor han nægter at trække fogedsagen tilbage, selvom fordringen er betalt. Dette er ganske uacceptabelt. Hvis jeg ikke senest d.d. kl. 16,15 modtager skriftlige bekræftelse på, at fogedsagen er tilbagekaldt, vil jeg uden yderligere varsel indgive klage til de kollegiale myndigheder. [ ] Vedrørende sagen for [Klager 3] og [Klager 4] har advokat [A] fremlagt udskrift af retsbogen af 14. oktober 2011 fra fogedretten i Helsingør, hvoraf det fremgår, at [indklagede] ikke besvarede fogedrettens henvendelser. Efter det oplyste, har advokat [A] efter klagens indgivelse til Advokatnævnet ligeledes på [Klager 3] og [Klager 4 s] vegne anlagt sag ved Retten i [bynavn] mod [Selskab X]. Parternes påstande og anbringender: Klager: Advokat [A] har påstået, at [indklagede] har tilsidesat god advokatskik ved at undlade at besvare advokat [A s], byrettens og fogedrettens henvendelser under behandlingen af sagerne vedrørende [Klager 1] og [Klager 2] og [Klager 3] og [Klager 4], samt ved i forbindelse med behandlingen af nærværende klagesag og sagen vedrørende [Klager 1] og [Klager 2] at have fremsat utilbørlige påstande om, at han i forbindelse med sin sagsbehandling skulle have lavet grove faglige fejl og have handlet i strid med god advokatskik. 5\n6 Advokat [A] har til støtte herfor gjort gældende, at [indklagede] hverken reagerede på hans breve af 20. januar, 19. februar, 10. juni og 27. juli 2009 eller rettens brev af 17. juni 2009 i forbindelse med sagen vedrørende [Klager 1] og [Klager 2]. Advokat [A] har endvidere gjort gældende, at [indklagede] heller ikke reagerede på hans eller fogedrettens henvendelser i forbindelse med sagen vedrørende [Klager 3] og [Klager 4], herunder hans breve af 24. marts, 14. april, 8. juni, 7. juli, 28. juli, 17. august, 2. oktober, 3. december og 28. december Advokat [A] har ligeledes gjort gældende, at [indklagede] i sagen vedrørende [Klager 1] og [Klager 2] ikke over for ham forud for eller i forbindelse med udtagelse af stævning eller over for retten efter fremsendelse af brev af 17. juni 2009 oplyste, hvorvidt han stadig repræsenterede [Selskab X]. Advokat [A] har endvidere gjort gældende, at [indklagede] i sagen vedrørende [Klager 3] og [Klager 4] ikke over for ham efter gennemførelse af isoleret bevisoptagelse reagerede på skrivelser eller meddelte, hvorvidt han repræsenterede [Selskab X]. Advokat [A] har ligeledes gjort gældende, at [indklagede] på intet tidspunkt har kontaktet ham med forslag om en forligsmæssig løsning. Advokat [A] har endvidere i relation til sin påstand om, at [indklagede] har fremsat utilbørlige påstande om, at han i forbindelse med sin sagsbehandling skulle have lavet grove faglige fejl og have handlet i strid med god advokatskik gjort gældende, at [indklagede] i forbindelse med behandlingen af nærværende klagesag bl.a. har anført: idet klageren ikke opfyldte sine forpligtelser som berigtigende advokat, elementær fejl og overtrædelse af god advokatskik, ganske overflødige og meningsløse breve, klager for enhver pris ønsker retssager, dette er en eklatant faglig fejl, 6\n7 som udmeldt af retten, fordi klageren ikke var tilfreds med skønsmanden i første sag, som vi ellers havde aftalt også skulle være skønsmand i den anden sag, forsøge at få mig til at svare på flere meningsløse breve og klager over mig, hvis jeg ikke gør det, og klageren burde straffes for unødig trætte. Advokat [A] har ligeledes gjort gældende, at [indklagede] i sit svarskrift af 9. november 2009 i retssagen vedrørende [Klager 1] og [Klager 2] beskyldte ham for at have handlet i strid med god advokatskik vedrørende sit valg af værneting. Advokat [A] har endvidere gjort gældende, at [indklagede] i forbindelse med fogedretssagen vedrørende [Klager 3] og [Klager 4] ved Retten i [bynavn] ikke besvarede henvendelser fra fogedretten, og i sit brev af 14. april 2010 til fogedretten genfremsatte påstande om, at han har handlet i strid med god advokatskik samt truede med at indgive klage til Advokatnævnet. Advokat [A] har ligeledes gjort gældende, at [indklagede] i forbindelse med fogedsagen vedrørende [Klager 3] og [Klager 4] ved Retten i [bynavn] hverken orienterede fogedretten eller advokat [A] om sin udtræden. Indklagede: [Indklagede] har påstået frifindelse og har til støtte herfor anført, at han ikke har besvaret advokat [A s] ofte overflødige og meningsløse breve, der er udtryk for en trættekærhed. [Indklagede] har ligeledes anført, at han aldrig har undladt at svare, hvor han skulle, men at der var adskillige situationer, hvor han ikke var forpligtet til at svare, samt at når der ikke foreligger nogen pligt til at svare, er der heller ikke tale om en overtrædelse af god advokatskik. [Indklagede] har endvidere anført, at det var en klar fejl, at advokat [A] anlagde sag mod [Selskab X] ved Retten i [bynavn]. 7\n8 [Indklagede] har ligeledes anført, at en advokat aldrig har pligt til at modtage en stævning eller en tilsigelse til frafald af kald og varsel, og at dette kræver en mere eller mindre formel fuldmagt fra klienten, som han ikke havde fået af [Selskab X], samt at det er udgangspunktet at forkyndelse sker direkte over for klienten, hvorfor han ikke havde pligt til at orientere advokat [A] om, at han ikke modtog tilsigelsen til frafald af kald og varsel. [Indklagede] har endvidere anført, at han var i sin gode ret til at sidde en del af advokat [A s] breve overhørig og afvente rettens afgørelse med hensyn til værneting, samt at det er ganske normalt, at retten sender en stævning til en advokat, og meddeler, at hvis han ikke svarer inden for en bestemt frist, vil sagen overgå til forkyndelse. [Indklagede] har endvidere anført, at han ikke var udtrådt af sagerne og ikke anså sig forpligtet til at fremsende meddelelse herom til advokat [A], medmindre der faktisk blev tale om udtræden. [Indklagede] har ligeledes anført, at der ikke var mulighed for en forligsmæssig løsning, men at [Selskab X] havde fremsat tilbud om udbedring af de små mangler, og at dette blev afvist. [Indklagede] har endvidere anført, at da sagen anlagt af [Klager 1] og [Klager 2] blev forkyndt for [Selskab X], indgav han svarskrift rettidigt. [Indklagede] har ligeledes anført, at han ikke i sit svarskrift af 9. november 2009 har påstået, at advokat [A] har handlet i strid med god advokatskik, at han i sit brev af 14. april 2010 kun har advaret og ikke truet med at indklage advokat [A] til Advokatnævnet, samt at advokater bør have vide grænser for, hvordan de kan tillade sig at udtrykke sig i processkrifter. [Indklagede] har endvidere anført, at han ikke har undladt at besvare fogedrettens henvendelser i fogedsagen vedrørende [Klager 3] og [Klager 4], at kæremålsomkostningerne var betalt, og at han ikke var udtrådt af fogedsagen, samt at fogedsagen blev afvist ved et fogedretsmøde den 26. januar 2011, idet advokat [A] ikke mødte op. 8\n9 [Indklagede] har ligeledes anført, at telefonsamtalen forud for fogedretsmødet, som nævnt i brev af 12. april 2012 fra fogedretten i [bynavn], ikke skyldtes, at han ikke havde reageret på fogedrettens henvendelser, men handlede om, at han ikke repræsenterede [Selskab X], og at forkyndelsen derfor skulle ske direkte over for selskabet. [Indklagede] har slutteligt anført, at behandlingen af sagen vedrørende [Klager 3] og [Klager 4] har været forsinket af, at den af retten udmeldte skønsmand har været længe om at fremkomme med sin skønserklæring, og at advokat [A] har bedt om udsættelse af hovedforhandlingen, samt at dette ikke kan bebrejdes ham. Advokatnævnets behandling: Sagen har været behandlet på et møde i Advokatnævnet med deltagelse af 7 medlemmer. Nævnets afgørelse og begrundelse: Det følger af retsplejelovens 126, stk. 1, at en advokat skal udvise en adfærd, der stemmer med god advokatskik. Advokater, der repræsenterer en part i en retssag, har pligt til at medvirke til, at retssagen fremmes. [Indklagedes] manglende besvarelse af henvendelser fra Retten i [bynavn] og fogedretten i [bynavn], herunder ved ikke inden for den af retten fastsatte frist at svare i sagen vedrørende [Klager 1] og [Klager 2], finder Advokatnævnet har haft en forhalende virkning på retssagens behandling, og at [indklagede] derved har tilsidesat god advokatskik. Der eksisterer som udgangspunkt ikke en generel pligt for advokater at besvare enhver henvendelse fra en kollega. Advokatnævnet finder dog, at [indklagede], efter at advokat [A] på vegne af sine klienter havde anlagt sag mod [indklagedes] klient, ikke har haft en berettiget begrundelse til ikke at besvare advokat [A s] brev af 27. juli 2009, hvori han blev anmodet om at oplyse, hvorvidt han var udtrådt af sagen, idet han ikke tidligere havde besvaret henvendelser fra advokat [A], hvorved [indklagede] uden rimelig grund forsinkede retssagen. 9\n10 Advokatnævnet finder ligeledes, at [indklagede] manglende besvarelse af advokat [A s] brev af 24. marts 2009 i sagen vedrørende [Klager 3] og [Klager 4], hvori han blev anmodet om at besvare skønsmandens henvendelser, således at der kunne blive afholdt syn og skøn, og brev af 17. august 2009, hvori han blev anmodet om at oplyse, om han repræsenterede [Selskab X], samt brev af 3. december 2009, hvori han bl.a. blev anmodet om at fremsende en række oplysninger til brug for skønstemaet, har besværliggjort og forsinket sagens behandling, og at [indklagede] ikke har haft en berettiget begrundelse til ikke at svare på disse henvendelser. På baggrund af det anførte, finder Advokatnævnet, at [indklagede] har tilsidesat god advokatskik, jf. retsplejelovens 126, stk. 1. Advokatnævnet finder, at [indklagede] ikke ved sine udtalelser om advokat [A s] håndtering af sagen har tilsidesat god advokatskik, og nævnet finder det ligeledes ikke godtgjort, at [indklagede] i øvrigt har tilsidesat god advokatskik, hvorfor nævnet frifinder ham for de øvrige klagepunkter. [Indklagede] blev af Advokatnævnet den 10. februar 2010 pålagt en bøde på kr. for tilsidesættelse af god advokatskik. Forholdet i nærværende sag er begået forud herfor, og da en samtidig påkendelse skønnes at ville have medført en forhøjelse af sanktionen, udmåles en tillægssanktion, jf. princippet i straffelovens 89. På denne baggrund og under hensyn til, at [indklagede] senest i 2008 tillige er tildelt en sanktion for tilsidesættelse af god advokatskik, pålægger Advokatnævnet i medfør af retsplejelovens 147 c, stk. 1, [indklagede] en tillægsbøde på kr. [Indklagede] kan indbringe afgørelsen for retten inden 4 uger efter modtagelsen af kendelsen, jf. retsplejelovens 147 d. Herefter bestemmes: [Indklagede] pålægges en bøde på kr. 10\n11 På nævnets vegne Elisabeth Mejnertz 11


Fridjof Nansens Plads – minby\nin Amager Kultur, Østerbro, Østerbro Navne\nMIB 1 19/01/2019, 7:47 AM\nLOKALHISTORISK: Lige hvor Østbanegade og Strandboulvarden mødes ligger en rolig plads, som forbinder de to gader, Fridtjof Nansens Plads. Og hvem var så Fridtjof Wedel-Jarlsberg Nansen, født 10. oktober 1861 og død 13. maj. Han var en kendt norsk polarfarer, opdagelsesrejsende, diplomat og videnskabsmand.\nI 1888 anførte han den første ekspedition der krydsede indlandsisen i Grønland, hvilket gjorde ham verdensberømt.\nI 1893 stod han i spidsen for en ekspedition til Nordpolen med skibet Fram, en rejse der tog over tre år. Han var endvidere professor i zoologi og oceanografi ved Det Kgl. Frederiks Universitet (senere kendt som Universitetet i Oslo), ambassadør i London 1906-1908 og Folkeforbundets højkommissær for flygtninge. I den egenskab udstedte han de såkaldte Nansen-pas. Nansen fik Nobels fredspris i 1922.\nFridtjof Nansen blev født 10. oktober 1861 på Store Frøen gård i Vestre Aker lige uden for Oslo. Hans far var advokat Baldur Fridtjof Nansen og hans mor, Adelaide Johanne Isidore Thekla. Moderen var datter af major, baron Christian Frederik Wilhelm Wedel-Jarlsberg. Hun var først gift med oberst Bolling.\nHan havde seks halvsøskende og en bror. Han gik i skole i Oslo og interesserede sig allerede i skoleårene for naturvidenskab. Efter endt skolegang begyndte han at studere zoologi. Han var studerende på Det Kongelige Frederiks Universitet i Oslo 1880-1882. Fra 1882 var han konservator ved Bergen Museum. Og i 1888 to han en doktorgrad. Imens han arbejdede i Bergen, fik han også chancen for at være med på et fartøj til Ishavet og Grønland. Det var her at Nansen fik sine første arktiske erfaringer og her, han fik drømmen om at stå på ski over indlandsisen.\nFridtjof Nansen blev gift11. august 1889 med koncertsangerinde Eva Sars, og de fik fem børn. Desværre døde hun allerede i 1909, hvorefter Nansen giftede sig med Sigrun Munthe i 1913.\nTuren på ski over Grønland i 1888 var et ønske fra Nansen om at udforske det indre af Grønland. På grund af isforholdene lykkedes det ikke Nansen og hans mænd at komme i land, da ekspeditionen ankom til Grønlands østkyst med sælfangerskibet «Jason». De drev i flere døgn på en isflage mod syd langs kysten. Da det lykkedes dem at komme ind til land, roede og sejlede ekspeditionsholdet i to små både i tolv døgn mod nord langs østkysten. De forlod Umivik på ski 15. august 1888, og de ankom til Ameralikfjorden på vestkysten 29. september 1888. Det var den første dokumenterede krydsning af Grønland.\nI 1893 var Nansen i gang igen med et nyt projekt som gik ud på at komme til Nordpolen, en plan om at ”Fram” skulle drive over polpunktet slog fejl. ”Fram” var ikke kommet langt nok mod øst, før den frøs fast i isen nord for Sibirien. Efter to overvintringer i ”Fram” forlod Nansen og Hjalmar Johansen d. 14. marts 1895 skibet for at gå mod Nordpolen på ski og med hundespand, 3 slæder og 27 hunde.\nDer var -40 grader C på afrejsedagen. «Fram» var 600 km fra Nordpolen. 7. april vendte de på 86° 14’ nordlig bredde, da de fandt ud af det ikke ville være muligt at nå at gå til Nordpolen og tilbage i løbet af den korte arktiske sommer. 86° 14’ var Nansens egen måling, senere er den korrigeret til 86° 04’. Det var det nordligste punkt, hvor der var registreret at noget menneske havde været.\nTilbageturen blev også fyldt af svære strabadser, og Nansen og Johansen overvintrede i et selvbygget vinterkvarter. Sommeren 1896 fortsatte de dels over land, dels i selvbyggede kajakker. En gang var det lige ved at gå galt. Begge kajakkerne drev fra land mens de havde en pause på iskanten. Nansen rakte uret til Johansen, tog nogle af klæderne af, svømmede ud i isvandet og fik bjærget kajakkerne.\nDe ankom til Vardø 13. juli 1896. Én uge senere ankom »Fram« under ledelse af Otto Sverdrup til Skjervøy, og de kunne genforenes i Tromsø. Derefter fulgte en triumffærd langs hele kysten til Oslo, hvor de ankom 9. september. Overalt blev de fejret som nationalhelte.\nBryggervangen 62, kld 2100 Kbh Ø


Derfor bør du tage et SEO kursus - Kurser-ledige.dk\nDerfor bør du tage et SEO kursus\nEn god investering for din arbejdsplads\nEt SEO kursus Aalborg kan være en god idé, hvis du enten har din egen webshop eller overveje at gå nye karriereveje. Her vil vi komme med nogle gode grunde til, at du eller din arbejdsplads bør tage et SEO kursus.\nDa der nu er millioner af hjemmesider på internettet, og alle kæmper om den øverste plads i søgeresultaterne, er konkurrencen enorm, og det samme gælder efterspørgslen fra professionelle, der er dygtige til SEO. Derfor kan et SEO kursus nemt forbedre karrieremuligheder. Særligt hvis du er indstillet på at ville arbejde med digital markedsføring, kræver det særligt kandidater med færdigheder inden for SEO. Derfor skal dit CV illustrere, at du har mestret denne færdighed, da du således få en ekstra fordel i rekrutteringsprocessen hos de fleste virksomheder.\nDet kræver ikke nødvendigvis nogen baggrundsviden forinden. Tværtimod er det et enkelt kursus, der kan forstås og forfølges af enhver kandidat, uanset ens forrige baggrund eller erfaring indenfor området.\nNår det så er sagt, kan du ikke blot prøve dig frem og håbe på det bedste. Feltet for SEO er meget dynamisk, da den konstant ændrer sin algoritme for at implementere nye funktioner. Derfor kræver det alligevel at du har anstændig viden om denne teknik, da du således vil være opdateret på den nyeste udvikling inden for digital markedsføring og online websteder.\nNormalt tilbydes SEO kurser til en rimelig pris i modsætning til så mange andre kurser, der kræver en større indbetaling. Så du vil være i stand til at tilegne dig viden og erfaring indenfor et effektivt felt ved at bruge en meget rimelig mængde økonomisk indskud på det.\nSEO kan gavne din arbejdsplads allerede ved at implementere det på jeres website. SEO strategier kan være med til at designe et tiltalende såvel som brugervenligt websted. Dette giver derved jeres virksomhed flere besøgende, som aldrig er en dårlig ting. Særligt fordi dette kan være med til at forbedre jeres konventering. Når antallet af besøgende stiger, øges også konverteringsfrekvensen. Det betyder, at jeres produkter vil have flere potentielle kunder, og når først man får tilliden fra kunden, vil flere besøgende fortsætte med at komme.\nOptimering af søgemaskiner giver også din arbejdsplads mulighed for at udforske nye markeder og mere muligheder. Du vil være i stand til at nå flere mennesker via forskellige sociale medier såsom Instagram, Facebook, Twitter osv. Derfor er det bestemt værd at tage i betragtning.\nTips og tricks til dig, der skal i gang med at male\nLucas B. W. 4 dec 2020 Svar\nDejlig nyhed 🙂 Mvh.. Lucas B. W.