Mat-økonomi eller HA(mat)\nAf Hans Schøn @ 13 aug. 2012 23:26\nHej jeg er skal til at studere matematik-økonomi, men jeg har læst nogen indlæg her på siden, og føler lidt jeg har valgt det forkerte studie måske. Det lyder som om man bruger mere andvendt matematik på HA mat, hvilket det jeg hellere vil, matematik-økonomi er mere teoretisk, altså beviser og sådan, ved ikke hvor anvendt beviser er i en virksomhed, jeg kan godt lide beviser, men de kan være indvinklet, men det kan jeg godt lide. men hvad vil de sige at studiet det er mere teoretisk på mat-økonomi studiet? Det ville være mega meget trist, hvis jeg fandt ud jeg havde taget det forkerte studie:( jeg vil gerne lære andvendt matematik, noget jeg kan bruge fremtiden, har jeg valgt det forkerte studie? skulle jeg have valgt HA mat? Det hele er så forvirrende.\nMedlem siden: d. 20. june 2012\nAf Peter Nielsen @ 14 aug. 2012 01:16\nHvad kunne du godt tænke dig at beskæftige dig med efter studierne?\nAf Hans Schøn @ 14 aug. 2012 11:10\nhmm, jeg kunne godt tænke mig rejse til udlandet og arbejde, altså hvis du mener efter jeg er blevet færdig uddannet.\nAf Nicolai Thomsen @ 14 aug. 2012 13:06\nHvad vil du beskæftige dig med efter studierne???\nHvis du vil ud at rejse efter dit studie, og det er målet i sig selv så bliv rejseguide. Der er sandsynligheden størst.\nAf Johan Kjærgaard Johansen @ 14 aug. 2012 13:48\nDet lyder som om man bruger mere andvendt matematik på HA mat, hvilket det jeg hellere vil, matematik-økonomi er mere teoretisk, altså beviser og sådan, ved ikke hvor anvendt beviser er i en virksomhed, jeg kan godt lide beviser, men de kan være indvinklet, men det kan jeg godt lide.\nAf Christian Stassen @ 14 aug. 2012 14:06\nden maade jeg ser det paa er, at hvis man starter med det mere matematiske studie er det altid relativt nemt at skifte til et mindre mat studie senere, hvorimod det modsatte er svaert.\ndet er umuligt for dig at finde ud af hvad der vil passe dig bedst, men ved at vaelge mat-oek paa KU har du meget nemt ved at skifte senere. jeg valgte selv polit, men senere indsaa jeg at mat-oek ville ha vaeret det rigtige og saa var det en kamp op ad bakke. Du giver dig selv en gratis option (som man siger i finanssektoren) om man saa maa sige.\nderudover skal man ikke misforstaa at andvendt oekonomi og matematik er funderet i den teoretiske. det er misforstaaet at tro at man paa et meget teoretisk studie ikke laerer noget anvendt - det er forkert. man er dog noedt til at kaempe lidt mere for at fatte anvendelserne, hvorimod man paa polit og ha mat faar dem mere serveret, til gengaeld faar man paa matoek mere det teoretiske serveret. saa man kan som matoek vaere meget staerk!\nhvis du rent faktisk synes beviser er sjove lyder du i mine oerer som et perfekt fit for matoek. du kan faa alle de jobs som polit/ha.mat kan, og flere til, og du kan altid skifte uden at komme naevnevaerdigt bagud senere hvis du ikke kan lide det.\nAf Hans Schøn @ 14 aug. 2012 14:19\nJohan; hvor læser du at jeg laver sjov? jeg skriver herinde fordi jeg vil have nogen svar, så det kunne være nogen af jer herinde vidste noget om studiet.\nNicolai Thomsen; hehe funny, udfra dit billedet kan jeg anbefale du bliver rejseguide for noget sol på ansigtet;)\nAf Hans Schøn @ 14 aug. 2012 14:59\nDet gør vel studiet svære at det er mere teoretisk?\nMen jeg forstår det sådan at jeg for det teoretiske givet og anvendelserne os, men hvor man på HA mat kun for anvendelserne? Hvad fik dig skifte studie?\nKan bare ikke se hvor anvendt beviserne er?\n"hvorimod man paa polit og ha mat faar dem mere serveret, til gengaeld faar man paa matoek mere det teoretiske serveret. saa man kan som matoek vaere meget staerk!"\nhvorfor er man som matøk stærkere??\nAf Christian Stassen @ 14 aug. 2012 16:21\nSvaerere er relativt - man kan have styrker i forskellige felter, og teoretisk matematik kan vaere svaert for nogen og nemt for andre, og dem for hvem det er nemt kan have svaert ved andre ting. Men jo, det er nok en lille smule svaerere hvis nu jeg skal udnaevne det svaereste.\nJeg skiftede ikke studie, jeg tog bare valgfag paa matoek, men fandt at jeg var noedt til at bruge lidt ekstra tid paa at gennemgaa noget matematik jeg paa en maade havde laert men paa hoejere niveau - saa syntes jeg at jeg ligesaa godt kunne have laert det paa det hoeje niveau med det samme som man goer paa matoek.\nDu spoerger hvor anvendt beviserne er. de er overhovedet ikke anvendt, men du er noedt til at stille spoergsmaalstegn ved hvad "anvende" betyder. Hvis man mekanisk har laert en formel uden ad er man ikke bedre end en computer. Kun hvis man har forstaaet formlens betydning, dens problemer (ingen formler/modeller er perfekte) og dens styrker kan man tilfoeje vaerdi. Denne forstaaelse kan komme gennem at laere intuitionen bag modellen og den kan komme af at laere matematikken bag. Kan man laere begge dele staar man rigtig staerkt. Man er derfor ikke noedvendigvis staerkere som matoek, men kan man laere matematikken i dybden (som man ikke laerer paa eksempelvis polit) OG kan man laere intuitionen (her er man noedt til at arbejde selv fordi det ikke altid er i fokus og derfor er man noedt til at taenke over tingene selv) mener jeg man har en unik profil.\nMen det optimale studie for dig er det der passer dine evner og interesser bedst. Mit indlaeg var blot ment som at sige at du ikke skal vaere bekymret for at have valgt forkert blot fordi du har laest hist og hint. Mange som udtaler sig om andre studier har ikke selv proevet dem - jeg har taget fag paa baade polit, ha.mat og matoek, og synes alle 3 er gode studier. Skulle jeg vaelge igen i dag ville jeg nok tage matoek og tage valgfag paa polit fremfor det omvendte som jeg gjorde, men det betyder ikke det er det rigtige for dig.\nAf Hans Schøn @ 14 aug. 2012 22:03\nDet meget godt man kan "springe" rundt omkring de forskellige studier, forme sin egene "uddannelse" hvis man kan sige det sådan.\n1.Undskyld hvis jeg spøger dumt men sådan som jeg forstå er det helt klart en fordel at man for den teoretiske matematik, men hvorfor er det en fordel?\n2.Og er matematikken på cand.polit, HA mat og matøk det samme? eller lære man mere matematik på matøk?\nAf Mikael Olai Milhøj @ 14 aug. 2012 22:35\nMan lærer mere teoretisk og dybdegående matematik på mat-øk end polit, mens der er mere matematik på polit end HA.mat.\nOg der er ikke nødvendigvis nogen fordel i at kunne mere teoretisk matematik - udover det giver arbejdsgiverne et godt signal om, at du er en hårdtarbejdende, flittig, analytisk-tænkende ung fyr.\nudover det er dette site måske ikke det bedste til at spørge om ting vedr. HA.mat eller mat-øk, eftersom 99% af læserne vist læser polit og vi kan hovedsagligt tale på egne vegne :)\nAf Christian Stassen @ 15 aug. 2012 02:11\n@Mikael: du har ikke ret i at polit har mere mat end ha.mat. Det er, if anything, omvendt. Du har heller ikke ret i at det eneste teoretisk mat kan bruges til er signal vaerdi - at du siger saadan noget er faktisk lidt skraemmende, forhaabentligt er det ikke almen holdning paa polit "nu om dage".\n@Hans: at kunne teoretisk matematik giver dig en dybere forstaaelse end en der ikke kan det, "alt andet lige" (det er en saetning oekonomer godt kan lide, som du maaske kan forstaa paa sidens navn). Oekonomi bestaar groft sagt af 3 discipliner: mikrooekonomi, makrooekonomi og oekonometri (som i virkeligheden er en afart af statistik, vi har da ogsaa statistikere til at undervise dig i det). Indenfor alle 3 discipliner bruges der en stor maengde matematik, omend det nok er mest i oekonometri.\nAt forstaa teoretisk matematik goer det mere muligt for dig at forstaa en given models begraensninger - hvorfor virker modellen ikke hvis en given antagelse bryder sammen? Paa polit kan man godt lide at snakke om "intuitionen" i en model, dvs hvad er det modellen kan/ikke kan sagt paa en simpel og intuitiv maade. Det er super vigtigt at have intuitionen i orden, men det er fejlagtigt (som for eksempel Mikael goer) at tro at man kan have intuition helt uden at forstaa matematik. Jeg arbejder selv med hvad jeg ville kalde anvendt matematik og anvendt oekonomi (jeg arbejder i en afdeling i en bank der anvender makrooekonomi og matematiske modeller til at tage beslutninger om priser), og ser tit folk der ikke helt fatter matematikken bag noget og derfor heller ikke 100% fatter hvordan deres model bryder sammen, og det leder tit til farlige konklusioner.\nDet er rigtigt at man nok ikke behoever at forstaa 100% af den underliggende matematik (hvis man proever det kommer man aldrig videre end matematikken) og man kan ogsaa sagtens vaere en utroligt dygtig oekonom uden at kunne det, men hvis man forstaar 0% kan man umuligt have nogen som helst intuition. Spoergsmaalet er saa hvor meget mellem 0% og 100% man skal proeve at forstaa. Her er der forskellige meninger, og der kommer aldrig et entydigt svar. Jeg synes personligt at baade polit og matoek og ha.mat er taet paa "den optimale %del", og ville nok personligt sige at den mest optimate %del er at findes paa matoek. Men det afhaenger baade af hvordan du er som person, og hvad du oensker at arbejde med senere. Min primaere pointe var dog blot at HVIS du starter med den teoretisk matematisk tungeste af de tre (matoek) er det nemmere paa et senere tidspunkt at sige "nahr, jeg sys sgu der er for meget teoretisk mat her" og hoppe over til mere anvendte fag (paa baade kandidat og bachelordel har du mange valgfag, isaer kandidaten kan du naermest goere til lige praecis hvad du vil ved at tage anvendte fag, eller du kan simpelthen tage en bachelor i matoek og saa blive cand.polit direkte hvorimod det modsatte kan vaere svaert) end det er at goere den modsatte konklusion.\nAf Mikael Olai Milhøj @ 15 aug. 2012 12:21\nWell, det kommer an på, hvad man mener med mere matematisk. Jeg vil i hvert fald holde fast i min påstand.\nLigeledes tror jeg ikke, at du har læst mit indlæg ordentligt (jeg ved f.eks. ikke helt, hvor jeg siger, at det er muligt at forstå intuition 100% uden matematik? Lad være med at putte ord i munden på folk, hvis du ønsker en konstruktiv debat). Det er de færreste politter, der i sidste ende kommer ud og skal benytte maximum principle via present value hamiltonian eller bruge envelope theorem, når først de er færdig. Ikke desto mindre giver det én en god portion analystisk og struktureret tankegang, der netop er så vigtig for økonomifaget, uanset hvad man så end kommer til at arbejde med efterfølgende.\n(Men lad mig da endelig lige slå et slag for, at intuition er VIGTIGERE end matematik (fancy matematik virker ikke, hvis du kommer frem til noget, der økonomisk set er noget vrøvl), men at de to snarere er hinandens komplementer end substitutter)\nAf Christian Stassen @ 15 aug. 2012 12:56\nJeg sagde ikke at du var blandt dem der siger det, blot at nogen tror det. Jeg synes derimod dit tidligere indlaeg er ukonstruktivt. Som du selv siger nu, de to er hinandens komplementer, saa en saetning som "Og der er ikke nødvendigvis nogen fordel i at kunne mere teoretisk matematik " er misvisende og forkert. Mange misforstaar intuition som vaerende separat fra matematisk intuition. Intuition er ikke noget flyvsk, men snarere logisk tankegang brugt til at "gaette" kvalificeret hvad outcome boer vaere. hvis outcome saa ikke er som intuitionen siger, boer man kigge dybere, og enten finde fejlen i sin intuition eller i sin model.\n"jeg har to boern, den aeldste er en dreng, hvad er ssh den anden er en dreng" - svaret er 50%\n"jeg har to boern, den ene er en dreng, hvad er ssh den anden er en dreng" - svaret er 2/3\n"jeg har to boern, den ene er en dreng foedt paa en mandag, hvad er ssh den anden er en dreng" - svaret er 50%<x<2/3 (se evt om du selv kan regne det ud)\nDette er hoejst unintuitivt, og man kan kun forstaa svaret INTUITIVT hvis man forstaar bayesiansk sandsynlighedsregning. Her trumfer matematik over intuition (hvis man gaetter intuitivt at informationen om mandag er ligegyldig gaetter man forkert, hvorimod blind brug af model giver rigtigt svar), og matematisk intuition (som man faar gennem studier af matematik) trumfer "oekonomisk" (eller hvad du vil kalde det) intuition.\nSaa: forstaar man ikke matematik, kan man aldrig faa nok oekonomisk intuition da den menneskelige hjerne ikke er perfekt intuitiv. Forstaar man ikke oekonomi, kan man heller aldrig faa nok oekonomisk intuition, da man simpelthen ikke forstaar oekonomi.\nSidst vil jeg sige at man faktisk til alt dette boer tilfoeje at uden praktisk erfaring kan man heller aldrig faa nok oekonomisk intuition. Jeg laeser tit indlaeg af folk som e.g. Krugman (og andre mindre politiker-agtige oekonomer) som kommer med forslag der maaske virker godt nok oekonomisk teoretisk men som i praksis aldrig ville flyve fordi markederne aldrig ville lade dem, saa uden at forstaa markederne kan man heller ikke udtale sig om saerlig meget paa kvalificeret grundlag. Dette er dog ikke noget man laerer paa studiet anyway, saa burde ikke indfluere dit studievalg.\nAf Mikael Olai Milhøj @ 15 aug. 2012 14:14\nJeg citerer direkte: "Det er super vigtigt at have intuitionen i orden, men det er fejlagtigt (som for eksempel Mikael goer) at tro at man kan have intuition helt uden at forstaa matematik.". Jeg mener nu nok, at det er noget, du greb ud af den blå luft baseret på mit indlæg.\nJeg vil stadigvæk mene, at mere teoretisk matematik for matematikkens skyld ikke nødvendigvis bringer dig videre. Hvis du har valgmuligheden mellem\n1) At forstå økonomiske agenters adfærd, men uden at kunne et hav af teoretisk matematik\n2) At kunne en masse teoretisk matematik, men forstå bjælke af økonomiske agenters adfærd\nSå er nr. 1 helt klart at foretrække frem for nr. 2. Netop derfor er matematik for matematikkens skyld i min optik ikke nødvendigvis(!) et godt råd, hvis det forvirrer mere, end det gavner. Fjerner matematikken ens perspektiv fra det økonomiske, så er man på vildspor. Hvis man er i stand til at holde begge bolde i luften på samme tid, er det selvfølgelig imponerende!\n(Apropos dine sandsynlighedsspørgsmål - jeg er ved gud ikke fan af sandsynlighed og bliver det aldrig - så er svaret til nr. 2 vist 1/3 og ikke 2/3? Du har kombinationsmulighederne Dreng-pige Pige-dreng Dreng-dreng = 1/3 udfald. )\nAf Christian Stassen @ 15 aug. 2012 15:34\nJa hvis du sammenligner en med bjaelke viden om oekonomi med en der "ikke kan et hav", saa har du ret, men det er en ret unfair og ligegyldig sammenligning her. En matoek kan rigeligt med oekonomi. Har du taget fag derude? Hvis ikke saa vil jeg raade dig til at goere det foer du udtaler dig mere om deres uddannelse. Som disclaimer skal det siges at jeg har taget 6 fag derude, 2 paa ha.mat og resten af mit studie i danmark paa polit.\nog jo, du har ret, 1/3 (og uligheden skal vendes i den anden), der var jeg for hurtigt fordi jeg var paa vej hjem fra arbejde\nAf Mikael Olai Milhøj @ 15 aug. 2012 16:41\nArgh, jeg synes nu, jeg ved en hel del om de to uddannelser, selvom jeg ikke har taget fag derude. Medmindre man vil være økonom med meget teoretisk matematik eller med stor fokus på finansiering, er det min påstand, at man bliver en bedre makro- eller mikroøkonom på polit end på HA.mat og Mat.ØK. (Der er en grund til, at det ene studie ligger på en uddannelsesinstitution med fokus på business uddannelser og det andet på et fakultet med fokus på matematik). Dette betyder dog ikke, at de to uddannelser er dårlige eller noget. Det kommer lidt an på, hvad man vil.\nAnyways, dette skal ikke udvikle sig til en diskussion om de tre uddannelser vs. hinanden. Min pointe er blot, at man sagtens kan blive en super økonom uden at kunne alle mulige smarte matematiske beviser, når man først indser, at økonomi er en samfundsvidenskab og ikke en naturvidenskab, men hvor matematik er et nødvendigt og meget brugbart værktøj, ligesom de tre studier mere eller mindre giver en mulighed for de samme jobs efterfølgende (alt efter valgfag mv.)\nAf Christian Stassen @ 16 aug. 2012 08:13\n"jeg synes nu jeg ved en hel del om de to uddannelser selvom jeg ikke har taget fag derude" - det minder lidt om en quote fra Ole Sohn om det private erhvervsliv. Foer du kommer med paastande om hvor man bliver bedre mikro/makro oekonom ville det nok vaere en ideo om du tog mindst et fag derude, ellers famler du ret meget i blinde.\nJa man kan godt blive en god oekonom (teoretisk saavel som praktisk) uden at kunne beviser, men man kan ogsaa blive en rigtig god praktisk oekonom selvom man bruger noget af sin tid paa at laere beviser. Det var hvad der blev spurgt om, saa mener jeg ikke man skal skrive noget om at beviser mere eller mindre kun kan bruges som signalvaerdi som du - face it - relativt indirekte skrev.\nAf Mikael Olai Milhøj @ 16 aug. 2012 10:33\nHvis man er i tvivl om sammenligningen mellem mikro- og makrokundskaber, så synes jeg da, at man bare kan tjekke deres obligatoriske BA program ud: http://www.nat.ku.dk/uddannelser/bachelor/matoek/#6 og tælle antallet af mikro- og makrofag vs. vores (samt indholdet af dem). Derudover er der en række andre årsager, som jeg ikke mener hører til at skrive her. Så bare rolig, du kan gemme Ole Sohn sammenligningen til en anden gang, du skal være arrogant:) Men som sagt, det er ikke det, at denne tråd skal handle om.\nJeg skriver det nu forholdsvis direkte, hvilket jeg vil holde fast i er rigtigt for de flestes vedkommende. Min pointe er bare til Hans - og til andre - at man ikke skal tro, at man bliver en bedre økonom, blot fordi man har meget teoretisk matematik. Det er et falsum, når økonomi er en SAMFUNDSvidenskab og ikke en naturvidenskab. Men hvis man er en god økonom og ikke bange for teoretisk matematik, så er det da selvfølgelig anbefalesesværdigt at kaste sig ud i noget "vildere" matematik. Jeg synes, det er en fin pointe, så jeg forstår ikke helt, at den har kunnet afkræve en så stor diskussion efterfølgende, medmindre man bare godt kan lide at diskutere for diskussionens skyld :)\nAf Hans Schøn @ 16 aug. 2012 12:57\nMikael: Altså uden matematikkere, køre virksomheden bare ikke, jeg har et familie medlem som er team leder i IBM og han har selv fortalt mig, at direktøren er afhængige af sine matematikere, mange virksomheder idag handler ud fra tal og ikke en eller anden samfundsvidenskabslig teori, det har jeg læst artikler om, bestyrelser skal bare have matematikere. Grunden til goldman sachs har klaret sig så godt er da på grund sine matematikere, ikke "samfundsfags lære".\nMen jeg tænkte på om man lære den samme matematik på polit og matøk? er det ikke tungere matematike på matøk? Det er da mærkeligt de 2 uddannelser ligener så meget hinanden.\nSå det er helt klart bedre med MATØK da det giver flere muligheder, kun fordi det er mere teoretisk?\nHvilke muligheder har matøk som politer ikke har på arbejdsmarked?\nMikael skriver der er mere matematik på polit end der matøk? mærkeligt.\nAf Christian Stassen @ 16 aug. 2012 13:12\nMikael bryder sig ikke om at jeg putter ord i hans mund, men jeg tror nu alligevel godt jeg toer sige at han ikke mener der er mere mat paa polit end matoek. mente han ikke mere paa polit end ha.mat? (det er i oevrigt forkert, cirka samme maenge, nok lidt mere paa ha.mat)\nNu arbejder jeg selv i Goldman Sachs, saa kan fortaelle dig at vi har klaret os godt BAADE paa grund af folk som kan mat og folk med god oekonomisk/forretnings intuition. Som Mikael rigtig nok siger, man er noedt til at have begge dele for at vaere rigtig dygtig (og det naesten uanset hvilket job i det private man vil have).\nMan laerer ikke den samme. Man laerer de samme emner, men langt mere dybt paa matoek. Derudover har matoek ogsaa nogle emner som ikke bliver behandlet paa polit. Saa man opnaar en dybere og brede forstaaelse for matematik paa matoek end paa polit.\nPolit har til gengaeld flere oekonomifag. Det betyder - alt andet lige - at polit'er nok faar en bedre oekonomisk intuition (deri er jeg ikke uenig med mikael), samt kendskab til flere emner.\nJeg mener dog at man som matoek paa egen haand kan studere sig til en bedre oekonomisk intuition - det synes jeg alle paa matoek boer goere (ikke alle goer det). Ligeledes kan man som polit paa egen haand studere sig til mere mat viden - det synes jeg ogsaa alle paa polit boer goere.\n--> Min primaere pointe er blot at jeg mener det er svaerere at studere tung matematik paa egen haand end oekonomi. Bed en polit om at selvstudere maalteori og derefter tage eksamen, og han vil nok dumpe faget. Bed en matoek om at selvstudere et oekonomifag, og han vil nok bestaa - maaske med lidt lavere karakter end en polit som modtog undervisning, men ikke desto mindre vil han bestaa. Det er derfor at jeg, hvis man godt kan lide beviser hist og her og er lidt i tvivl, anbefaler matoek.\nSom en sidepointe, hvis man senere hen vil have en phd i oekonomi i for eksempel USA hvor det foerste aar er meget kraevende matematisk, saa har man det nok nemmere som matoek end som polit. Men det er som Mikael rigtignok siger jo primaert teoretisk oekonomi det drejer sig om, men der er skam mange phd'ere i private verden.\nMht hvilke jobs man kan faa - der er faa job man ikke kan faa som matoek som en polit kan faa. Der er dog nogle jobs hvori en polits hoejere evner udi oekonomisk intuition kan vaere en fordel, men man er som matoek ikke udelukket fra dette job. Der er nogle jobs som man kan faa som matoek men ikke som polit - saa der er nogle jobs hvorfra polit er udelukket. For at tage min egen arbejdsplads som eksempel: vi har tre typer job, sales, trading og quant. Man kan som matoek blive alle 3, men polit kan ikke blive quant. Spoergsmaalet er selvf om den type job er noget du gider at have. Hvis du vil vaere sales har du derimod nok hoejere chancer som polit end som matoek, men ikke udelukket som matoek. Saa det er op til dig, jeg mener man holder flere doere aaben som matoek men det er virkelig op til din personlighed hvad der vil passe bedst.\nAf Mikael Olai Milhøj @ 16 aug. 2012 13:26\n^ what he said. Meget fyldestgørende svar.\nAlt kan koges ned til, hvad du gerne vil bagefter. Der er mange jobs, hvor din intuition kommer før dine matematiske kundskaber - ligeledes er der jobs, hvor din matematiske kundskaber er en langt større fordel end dine økonomiske (det er jo ikke for sjovt, at f.eks. mange fysikere får job i den finansielle sektor, fordi de er vant til at arbejde med mere tungt matematik end økonomer).\nUd fra hvad du har skrevet i denne tråd, så tror jeg, at Mat.ØK vil være en fin uddannelse for dig - så stick to it :)\nAf Hans Schøn @ 16 aug. 2012 13:59\nmange tak for svarene Christian, os dig Mikael.\nJeg kommer tilbage hvis jeg har flere spørgsmål:)\nAf Jens Ødum Nielsen @ 16 aug. 2012 21:05\nJeg startede på mat-øk studiet i 2010 men skiftede til polit i 2011 af den simple grund, at mat-øk var for meget matematik til mig. Jeg havde den ide, som blev bekræftet af en studerende på mat-øk studiet og en gammel ven, som er uddannet polit og har mange års joberfaring, at mat-økerne knusser tallene og beregner, hvor politterne så fortolker dem (det er meget kogt ned, ja, men det blev de enige om)....jeg synes, det er fedt, hvis du elsker matematik, men her er lige nogle ting, jeg synes, du skal vide inden studiestart:\n- det er meget teoretisk matematik med en del beviser og det gør det meget tungt at komme igennem, hvis du ligesom mig selv elsker matematik for dens anvendelse og ikke hvorfor Eulers sætning eller gammafordelingen er kommet til. Samtidig studerer du sammen med matematikere på stort set alle 1.års fag og det kan altså demotivere, når en stud.mat retter en øvelseslærer og man selv fatter hat af, hvad der sker!\n- økonomi-fagene er meget lidt intuitive og meget matematiske...matematik er selvfølgelig smart og skide godt (som før diskuteret) men jeg ønskede noget mere intuitiv og ord/forklaring, som desværre ikke kom på 1. år for mig. Jeg mødte to veninder derovre, som spurgte, om jeg ikke ville hjælpe dem med noget mikro-økonomi? Jo, det ville jeg da gerne, men deres opgave bestod i at bevise, at en bestemt udefineret funktion lå i en bestemt mængde (eller noget i den retning var opgavens problem)...på polit er det betydeligt mere spændende (og måske nemmere), når problemet er, at man skal optimere profitten for Tony's Pizzaria og evt prisdiskriminere. Det er altså klart nemmere at forestille sig situationen i hovedet og dermed sige, om det virker plausibelt og troværdigt på polit end mat-øk (efter min mening).\n- det er et lille studie og dermed fucking intimt, da vi startede 60 på vores årgang og der var 40 aktuarer, som man kører tæt med! Det er sygt fedt, så stort plus her!!!!! Desværre droppede ca. 50 % fra i løbet af 1. år, men man lærer folk på 2., 3. og kanditaten at kende så nemt som ingenting og det er kanon socialt!!\nSå mit råd til dig er, at du skal virkelig overveje, hvorfor du elsker matematik og om du kan holde det ud i længden, for det bliver meget meget tungt (synes jeg) !!\nJeg skiftede, fordi selvom jeg elsker matematik og troede mat-øk var det rette studie, så manglede jeg noget at bruge matematikken til her og nu så at sige...det var tit meget svært at se, hvad matematikken på mat-øk skulle bruges til og det demotiverede mig ret meget, så skiftet faldt ret naturligt. Respekt for dem, som fortsætter derovre, men jeg kunne ikke holde til den tunge matematik og den manglende forklaring og intuition mht økonomien..\nHeld og lykke med valget og skriv endelig, hvis jeg kan hjælpe med noget!\nAf Hans Schøn @ 17 aug. 2012 02:51\n"Samtidig studerer du sammen med matematikere på stort set alle 1.års fag og det kanaltså demotivere, når en stud.mat retter en øvelseslærer og man selv fatter hataf, hvad der sker!"\nHvorfor er det de-motiverende?\n"-økonomi-fagene er meget lidt intuitive og meget matematiske...matematik er selvfølgelig smart og skide godt (som før diskuteret) men jeg ønskede noget mere intuitiv og ord/forklaring, som desværre ikke kom på 1. år for mig."\nEr underviserne dårlige? fordi det har jeg hørt de er, fra ex mat-øk studerende som har skiftede over til HA. mat.\nOg beviserne ja, altså de kan os være kedelige, men ligner beviserne dem man havde om på gymnasiet?\nDet i lære på polit lære man vel os mat-øk men bare med noget ekstra math eller?\n"Jeg skiftede, fordi selvom jeg elsker matematik og troede mat-øk var det rette studie, så manglede jeg noget at bruge matematikken til her og nu så at sige...det var tit meget svært at se, hvad matematikken på mat-øk skulle bruges til og det demotiverede mig ret meget, så skiftet faldt ret naturligt."\nMen man må så vel lære hvor matematikken skal bruges altså? Det er anvendt matematik, sådan som jeg har forstået det.


🚗 Biludlejning i Camposampiero fra 154 DKK / 21 EUR pr uge\nLeje af bil Camposampiero\nCamposampiero Leje af bil\nVælg et sted / Indtast forbogstaverne Camposampiero Centrum\nBillig biludlejning Camposampiero\nPark din udlejningsbil i Camposampiero\nParkering af din udlejningsbil i Camposampiero kan bedst foretages i en garage. Det er sikrere for dig og din udlejningsbil. Der kan være mulighed for at parkere din udlejningsbil i udkanten af Camposampiero og bevæge sig rundt med offentlig transport, som ikke er for dyrt, og vil kompensere for det parkeringsgebyr, du skal betale, hvis du har parkering i byens centrum.\_r\_nHusk at mange store byer har et bycenter, der kun er tilgængeligt for lokalbefolkningen eller leveringsformål.\nBiludlejning i Camposampiero\nSightseeing med min udlejningsbil i Camposampiero\nHvordan vælger jeg den perfekte leje en bil i Camposampiero\nI Camposampiero tilbyder mange biludlejere forskellige typer biler, fra normale små biler til store SUV\_'er, Rentalcargroup.com har gjort det nemt for dig, du filtrerer blot resultaterne, hvis du leder efter en SUV, klikker du bare på SUV Og du kan se alle de SUV\_'er du kan vælge imellem. Du kan også se om SUV\_'en er garanteret 4 * 4 da ikke alle SUV\_'er er garanteret 4 * 4.Â\_r\_nHvis du vil have en garanteret dieselbil, skal du bare bruge vores filter dieselbil, og du vil blive garanteret, at du får en dieselbil\nNyttig information Camposampiero\nNær ved Camposampiero\nLej en bilvirksomhed i Camposampiero\nSe nedenfor 5 seneste kundeanmeldelser. Vores kunder vurderede Camposampiero Biludlejning med et gennemsnit på 0.00 baseret på 0 ratings.


Ordination af kvinder til kirkens embede\nSmåskrift fra KSBB og KKT, Danmark 1992.\n"Ordination af kvinder til kirkens embede"\nProf. Dr. Reinhard Slenczka, Erlangen\nHøistærede kære søstre og brødre!\nDe står i dag over for at skulle afgøre, om den såkaldte "Kvindepræstklausul" i lov om præster for "Den forenede evangelisk-lutherske kirke i Tyskland" (VELKD) skal ophæves. Den lyder således: "Bestemmelserne i artikel I skal i Den evangelisk-lutherske landskirke for Schaumburg-Lippe, så vidt de angår de kvindelige præsters retsstilling, først træde i anvendelse fra det tidspunkt, der bestemmes af denne medlemskirke". I følge tingenes tilstand træffer De ingen afgørelse vedrørende den ordination af kvinder, som allerede er indført i alle andre medlemskirker og medlemskirkelige foreninger i Den evangeliske kirke i Tyskland (EKD). De træffer derimod afgørelse om, hvorvidt en af de to sidste undtagelsesregler skal sættes ud af kraft, hvormed overbevisningen i samvittigheden beskyttes hos sådanne medlemmer og embedsbærere i evangeliske menigheder - såvel mandlige som kvindelige theologer, som er kommet til den indsigt, at en ordination af kvinder til kirkens menighedsledende embede ikke er forenelig med Den hellige skrift og kirkens bekendelse. Dette er også min overbevisning, og af den grund har De indbudt mig til at repræsentere dette standpunkt.\nSituationen er ikke gunstig for overvejelser og afgørelser. Vi ved og erfarer alle, uanset hvor vi står, hvad offentlighedens bifald eller tryk kan udvirke. Vi ved også, i hvilken grad personlige interesser i sympati og antipati tillige med følelser af mange slags plejer at spille md.\nStandpunkterne vil være alle bekendt; argumenterne er blevet gentaget så ofte, mundtligt og skriftligt, at de er blevet slidte og måske slet ikke mere bliver taget alvorligt; og alt går så bare ud på talforholdet mellem Ja- og Nej-stemmer ved afstemningen, på sejr eller nederlag.\nI denne situation vil jeg koncentrere mit bidrag udelukkende om ét punkt, som synes mig det vigtigste, skønt det i den årelange strid alt for lidt, om over- hovedet, er blevet taget hensyn til. Jeg mener den af Guds Ord bundne og for ham ansvarlige samvittighed, med hvilken og for hvilken vi skal træffe afgørelse.\n1. Samvittighedsafgørelse og samvittighedsværn\nI 1. Timotheus 1,5 læser vi: "Men det, som dette påbud skal sigte på, er kterlighed af et rent hjerte, af en god samvittighed og af en oprigtig tro". Hjerte, samvittighed og tro står her parallelt ved siden af hinanden og udtrykker det, som bestemmer en kristens følen, tænken og handlen. Det er omsluttet af læren, undervisningen og forkyndelsen (parangelia), som kommer fra Guds kærlighed i Jesus Kristus, hvorigennem vi fornyes og fuldendes. I følge tekstsammenhængen retter denne indledende henvisning i Timotheusbrevet sig mod konflikter og stridigheder, som er brudt ud i menigheden angående lære og livsførelse. Endvidere og ved siden af meget andet hører dertil også en strid om kvinders offentlige liv. Den rette skriftudlægning bliver udtrykkelig nævnt som stridspunkt (vers 6 og 7: "folk, som gerne vil være lærere i loven, skønt de ikke selv forstår, hverken hvad de siger, eller hvad de hævder så sikkert"). Samvittighed er for os som kristne binding til Guds ord. Dertil hører den proces med tankernes anklage og forsvar, som i følge Rom. 2,14 ff. finder sted i hjertet på hvert eneste menneske og, hvad der på det sted udtrykkeligt henvises til, samtidig peger hen på dagen for den guddommelige dom ved verdens ende, "da Gud ved Jesus Kristus, sådan som jeg har forkyndt i mit evangelium, vil dømme det, der skjuler sig i menneskene" (Rom. 2,16).\nEt eksempel på samvittighedens betydning for stridighederne mellem retningerne i menigheden har vi i Rom 14 og 1.Kor. 8 vedrørende striden mellem stærke og svage om nydelse af kød fra den hedenske kult. Vi ved alle, at dette eksempel med de stærke og svage kan gøres gældende på meget forskellig måde eller endda kan blive rnishrugt, idet de stærke lige så vel kan majorisere de svage som omvendt de svage de stærke. Dog det, der i den menneskelige meningsstrid kan være et spørgsmål om sejr eller nederlag, bliver af apostelen ledt hen til spørgsmålet: Hvorledes kan jeg mcd det, jeg gør, bestå for Herren Jesus Kristus, der er død for mig og ved hvem jeg skal modtage evigt liv? Samvittighedsafgørelsen angår den kendsgerning, at, som apostelen skriver, "hver af os (skal) aflægge regnskab for sig selv over for Gud" (Rom.14,12). Samvittighedsværnet for den anden derimod retter sig mod, at han ikke bliver tvunget til at gøre noget, som han ikke kan forsvare over for Gud og hans ord: "Thi voldes der din broder sorg ved din mad, da vandrer du ikke mere i kærlighed. Bliv ikke ved det, du spiser, til fordærv for den, som Kristus led døden for".\nHer ligger kernepunktet i den forestående afgørelse, der kan få den mulige konsekvens, at medlemmer af menigheden, ikke blot embedsbærere, bliver forledt eller tvunget til at gøre noget, som de over for Guds ord, Den hellige skrift, ikke kan forsvare, og som derfor er synd, fordi det sker med dårlig samvittighed i usikkerheden om, hvorvidt det efter Guds ord og for hans domstol er forsvarligt.\nJeg vil tydeliggøre det med henblik på den afgørelsessituation, De står i: Til indledning havde jeg sagt, at en af de to sidste undtagelsesregler skulle sættes ud af kraft. Den anden ved siden af "kvindepræstklausulen for Schaumburg-Lippe" er den såkaldte "Samvittighedsparagraf" i ordningen for præsteembedsbesættelse i Den bayriske landskirke af 20.4.1980, der, om jeg ser ret, altså først trådte i kraft fem år efter indførelsen af kvindeordination med bispeskiftet i november 1975. Der hedder det: "Landskirkerådet må indskrænke udnævnelsen af præster, konstituerede præster eller præstekandidater, hvis en til tjeneste i den pågældende menighed kaldet præst eller konstitueret præst, der før 1. juli 1989 blev ordineret til tjeneste i Den evangelisk-lutherske kirke i Bayern, ved embedsbesættelsessamtalen forlanger det" (4,4).\nKravet om afskaffelse af denne såkaldte "vetoparagraf", der kun var blevet accepteret som kompromis, har længe ligget på bordet, skønt endnu ikke afgjort. Følgende citat fra en ny offentliggørelse kan illustrere situationen:\n"Ud fra den daværende situation var denne vetoparagraf for mig nødvendig som kompromis for at yde mit til den fredelige sameksistens mellem tilhængere og modstandere af kvindeordination. Mange kolleger var i embede, som var tiltrådt under andre betingelser og ikke kunne affinde sig med det nye. For dem var det et belastende samvittighedsspørgsmål.\nOm det i dag stadig kan betragtes sådan, er for mig et spørgsmål. Siden november 1975 ved enhver mandlig kollega, der lader sig ordinere i den bayriske landskirke, at der arbejder kvindelige kolleger i denne kirke. Konventet for evangeliske kvindelige theologer i Bayern har efter min mening ret i kravet om, at denne vetoparagraf må afskaffes".1)\nDet er altså til at forudse, at inden for EKD vil der ikke mere være noget samvittighedsværn for dem, der ikke kan forsvare en ordination af kvinder til det menighedsledende embede efter Skrift og bekendelse.\nDen, der kender situationen i de lutherske kirker i Skandinavien, vil være klar over, hvad det betyder, og hvilke følger det får. I Sverige blev ordination af kvinder indført i 1958, og det skete efter krav, ja, under tryk fra regeringen i et dobbelt stormløb. Konsekvensen var, at der som adgang til ordination blev forlangt en erklæring om beredvillighed til at arbejde sammen med ordinerede kvinder. Over for den vedvarende konflikt, som var ved at true kirkens enhed, blev der den 1.12.1978 udarbejdet "Regler for samarbejde i den svenske kirke mellem repræsentanter for forskellige opfattelser i spørgsmålet om kvindens adgang til det gejstlige embede", og indtil i dag går diskussionen om, "hvorledes man i en og samme kirke under en og samme bekendelse kan leve videre sammen åndeligt og praktisk med forskellige samvittighedsbedømmelser i ordinationsspørgsmålet".2) Dette spørgsmål er til i dag ikke blevet besvaret, og det har ført til, at man med en indstilling imod ikke kan komme på tale til bispeembedet, og under visse omstændigheder heller ikke til ordination. Anerkendelsen af kvinders ordination er altså blevet til en betingelse for embedsoverdragelsen. En følge heraf er grundlæggelsen af en Fri synode i 1983.\nI Norge findes et samvittighedsværn for biskopper, som ikke vil ordinere kvinder (hvad der gælder to af elleve biskopper), og også som afviser kon- celebration "in sacris".3) I Finland, hvor afgørelsen blev truffet for tre år siden, findes så vidt jeg ved, ingen skriftlig fixering af samvittighedsværnet, men dog en praktisk respekteren. Det er imidlertid til at forudse, at der vil opstå lignende tvangssituationer.\nHer i landet drejer det sig i de løbende overvejelser overhovedet ikke mere om, hvordan man opretholder et sådant samvittighedsværn, men derimod om at man til det yderste tilsidesætter det.\nNetop af den grund må vi indse og overveje, at det derved på ingen måde kun drejer sig om forholdet mellem mand og kvinde i kirken, men at alle menighedens medlemmer kan blive ramt deraf:\nDet rammer de menigheder, hvor kvinder skal skal udøve deres embede, og hvor betænkeligheder opstår imod det.\nDet rammer menighedens embedsbærere, som skal ordinere kvinder og arbejde sammen med ordinerede kvinder.\nFor kandidater til bispeembedet dukker uundgåeligt spørgsmålet om ordination af kvinder op som udskillelseskriterium.\nDet rammer ansøgere til pastoralseminarieuddanelsen, som får at vide af studielederne, at skriftbegrundede samvittighedsbetænkeligheder mod samarbejde med ordineredc kvindcr gør deres uddannelse og ansættelse i den pågældende landskirke umulig.\nMen det rammer også, hvad let fuldstændig overses, kvinder med teologisk uddannelse, som, skønt de efter deres overbevisning ikke vil ordineres, kun kan finde en kirkelig ansættelse via ordination.\nDet betyder, at vi i EKD i dag er tvunget til at anerkende ordination af kvinder. Den, der ikke kan forene dette med sin samvittighed, har ikke engang mere mulighed for at skifte landskirke. Til kirkelige embeder kommer vedkommende - det være sig mand eller kvinde - ikke mere på tale, og hele emnet står overhovedet ikke mere til forhandling.\nAlligevel gælder stadigvæk, "at det er byrdefuldt, usaligt og farligt at handle mod sin samvittighed"4), og at tvinge andre dertil, at vække anstød eller give anledning til fald (Rom.14,13), berører dybest set fællesskabet i troen i ansvaret over for Herren, hans ord og hans domstol.\nVedrørende såvel samvittighedsafgørelsen som samvittighedsværnet bliver dette med at klarhed sammenfattet således i Rom. 14,23: "Men den, som nar betænkeligheder, når han spiser, han er domfældt, fordi han ikke handler ud af tro; alt det, som ikke udspringer af tro, er synd ".\n2. Herrens ord i følge Den hellige skrift\nSpørgsmålet i Rom. 14 og i. Kor. 8, om man som kristen skal spise kød eller grønsager, kan synes ubetydeligt. Det drejer sig ikke engang om en anvisning, som kan føres tilbage til Herren. Alligevel bliver den af apostelen med forbavsende kraft forbundet med det, der er afgørende for frelsen, fordi det angår den tro, hvormed en kristen i sidste instans står og falder. Det er om denne yderste alvor, det drejer sig ved samvittighedsafgørelsen og ved samvittighedsværnet.\nVi vil derfor nu i dette næste skridt - bortset fra mange yderligere begrundelset - helt koncentrere os om det Skriftens ord, som troen er bundet til, er båret af, og dømmes efter.\nHer er der følgende at tage hensyn til i vor situation: Man kan naturligvis og vil formodentlig også gennemføre ordination af kvinder ved flertalsafgørelser og gennemtvinge anerkendelsen af dem ved hjælp af kirkelig lovgivning. Men hverken ordlyden eller virkningen af Guds ord, Den hellige skrift, kan man ændre eller sætte ud af kraft. Og det er den ejendommelige iagttagelse, man kan gøre i de skandinaviske kirker, men også hos os, at beroligede samvittigheder uventet igen bliver urolige gennem Skriftens ord. Jeg citerer fra en svensk beretning: "Myndighederne, kirkelige såvel som verdslige, er foruroligede over, at overbevisningen om, at kvindelige præster er uforenelige med Det nye testamente, ikke uddør af sig selv, men i hver generation stadig finder nye tilhængere. Man taler om "kvindepræstspørgsmålet" og mener dermed to helt forskellige problemer. For det første: "Hvordan lever man med sådanne uoverensstemmelser alligevet videre sammen i én kirke?" For det andet: "Hvordan kan modstanden bringes til ophør?"5).\nAt samvittigheden foruroliges af Guds ord oplever vi også blandt theologistudenterne, og det sker, hvad jeg eftertrykkeligt må betone, såvel hos mandlige som kvindelige studerende. Vi oplever det også i menigheden; vi oplever det også hos dem, der allerede er ordinerede og så eventuelt netop kommer i anfægtelse gennem Guds ord, det ord de jo skulle bæres af i deres tjeneste. Hvorfor det er sådan og vil blive ved med at være sådan, vil jeg vise ved hjælp af hovedstedet 1. Korintber 14,33-40 i forbindelse med 1. Timotbeus 2,9-15.\nHer har vi det ubetingede nej til kvinders tale, hhv. optræden som lærer i menighedsforsamlingen. Dette nej tales ind i en situation, i hvilken disse ting netop sker. Tre gange bliver dette nej begrundet med den tungest tænkelige vægt af åndelig autoritet:\n1. Den første grund lyder: "Ligesom i alle de helliges menigheder . . ." (1.Kor.14,34). Det er henvisningen til en økumenisk konsensus, som menigheden i Korinth bryder ved sin tilpasning til omverdenen. Enhver af os ved, at indførelsen af kvinders ordination siden begyndelsen i halvtresserne er blevet til en ny kirkeadskillende faktor, der har ødelagt hhv. ophævet samtlige eksisterende tilnærmelser til en forståelse vedrørende det kirkelige embede. Det gælder først og fremmest forholdet til østens Orthodokse kirker og til Den romersk-katholske kirke. Men det gælder også kirkefællesskabet inden for de enkelte kirker. Vi kan for tiden iagttage det i Det anglikanske fællesskab.\nI forbigående, men ganske bevidst, kan der også henvises til et andet forhold, der ødelægger den økumeniske forståelse: Sakramentsforvaltning ved ikke-ordinerede, der er i deres 2. uddannelsesfase (Vikar).\n2. Den anden grund lyder: ". . . som også loven siger" (1.Kor. 14,34). Dette er påberåbelsen af Guds ord i Den gamle pagt, ganske særligt af tilordningen af forholdet mellem mand og kvinde i følge Genesis 1-3.6)\nJürgen Roloff har sikkert ret i sin nye kommentar til 1. Timotheusbrev, når han om dette sted fastslår: "De fleste foreliggende tydningsforsøg forfølger det ene mål at rydde forargelsen i dette udsagn af vejen.7)\nDen, der læser, hører og bedømmer åndeligt i tillid til Guds ords lægedom, vil dog ikke kunne overse følgende: Underordningen, hvorom der er tale på dette sted, er omsluttet og bestemt af Jesu Kristi person og værk. Derfor gælder det principielt for fællesskabet i Kristus blandt kristne: "Underordner jer under hverandre i æref rygt for Kristus" (Efeser 5,21). Det i Kristus begrundede og anskueliggjorte inderste væsen i denne underordning består imidlertid entydigt Kristi given sig hen for menigheden (Ef. 5,25) og i Guds søns lydighed mod Faderen (1. Kor. 11,3). At se dette underordningsforhold på anden måde end efter dets inderste væsen, hvad enten det sker i forsvar for underordningen eller i protest mod den, ville være ukristeligt, - igen: for så vidt da forholdet mellem mand og kvinde blev set uden Kristus. Det er den afgørelse, vi må træffe, om vi vil tænke ud fra Kristus eller blot ud fra en nok så uophævelig polarisering mellem mand og kvinde.\nPå samme måde forholder det sig med henvisningen af kvinden til det, der er hendes specifikke kald: "Men hun skal frelses under opfyldelse af sit moderkald - hvis de da holder fast ved tro og kærlighed og hellighed med ærbarhed" (1. Tim. 2,15). Kan vi trods al forståelig og spontan modsigelse fra vores erfaring egentlig høre, hvordan hendes medvirkning ved tilegnelsen af frelsen overfor den strafbyrde, der blev lagt på kvinden efter syndefaldet (Genesis 3,16), - her kommer til orde? Og i pastoralbrevene, som fremstiller menigheden for os med rødder i hus og familie, findes direkte henvisning til det, man kan betegne som kvindens apostolat og som en kvindens apostoliske sukcession i trosoverleveringen og -undervisningen. Således minder Paulus Timotheus om "din oprigtige tro, den, som først boede i din mormoder Lois og din moder Eunike og nu - det er jeg vis på - også bor i dig" (2.Timotheus 1,5). De fleste af os kan takke dette moderlige apostolat for vores første trosundervisning, og hvem skulle være uvidende om, hvad der ville ske, hvis den blev forsømt?\nFortolkerne minder om, at disse og lignende henvisninger retter sig mod en afvisning og forsømmelse af ægteskab og familie, sådan som Gnosticismen på den tid var talsmand for det.\nMenigheden i Korinth, som bryder konsensus med de andre kirker og modsiger Guds ord, bliver spurgt: "Eller er det måske fra jer, Guds ord er gået ud? Eller er det til jer alene, det er kommet?" (1. Kor.14,36). Menigheden må altså spørge sig selv, om den ikke her sætter sit eget ord i stedet for Guds ord.\n3. Dermed kommer vi til den tredie grund, som hvert åndeligt krav, der ikke stemmer overens med menighedernes/kirkernes konsensus og Guds ord, vil blive konfronteret med, "at hvad jeg skriver til jer, er påbud fra Herren. Men er der nogen, der ikke anerkender det, så bliver han heller ikke anerkendt" (1.Kor. 14,37-38). Denne påberåbelse af Herrens bud indeslutter alt det, som tidligere er blevet sagt om ordningen i menigheden, altså også om tiepåbudet.\nEn sådan påberåbelse af Herrens ord og bud findes flere gange hos Paulus og hver gang på ganske afgørende steder: 1. Korinther 9,14 ved forbudet mod skilsmisse og genægteskab. Vi ved, hvor let det springes over hos os! 1. Korinther 9,14 ved henvisningen til, at evangeliets forkyndere også skal og bør leve af evangeliet, dvs. af menighedens underhold. 1. Kor. 11,23 vedrørende indstiftelsen af Den hellige nadver, som af visse grupper bliver gjort til en privatforanstaltning. 1. Kor.15,3, sml. Galater 1,12, vedrørende indhold og overdragelse af evangelieforkyndelsen ligesom 1. Thessaloniker 4,15 om Kristi genkomst og dødes opstandelse.\nTrods alle de argumenter, der ellers findes, er det højeste trin af forpligtethed nået med Herrens ord og bud, og for apostelen følger heraf: "Men er der nogen, der ikke anerkender det, så bliver han heller ikke anerkendt", hvorved der kan tænkes såvel på det kirkelige fællesskab som på anerkendelsen eller forkastelsen i endetidens dom ved Jesus Kristus selv. Om vi vil det eller ej, efter tekstens ordlyd drejer det sig på dette sted om det, der i sidste instans er frelsesafgørende.\nHerefter er ordination af kvinder ikke blot og bart et spørgsmål om kirkelig orden eller historisk skik og brug, men for apostelen drejer det sig her om fællesskabet kirkerne imellem og deres lydighed mod Herrens ord.\nDermed står vi ved det punkt, der indholdsmæssigt ud fra Guds ord udgør samvittighedsafgørelsen i spørgsmålet om ordination af kvinder. Og den kristne menighed har ud over hele verden og op til vor tid i alle kirker til stadighed forstået det sådan og forholdt sig i overensstemmelse hermed.\nDen, der skønner anderledes, bliver nødt til ikke blot for sig selv, men også for menighedens medlemmer at indrømme, at han viger udenom og unddrager sig denne tredobbelte begrundelse vedrørende den økumeniske konsensus, Guds lov og Herrens ord og bud. Denne unddragelse plejer at ske, hvad jeg ikke behøver nøjere at redegøre for, med den påstand, at det drejer sig om et senere indskud i 1. Timotheus 2 eller om et bud, der er bundet til de historiske og samfundsmæssige tilstande på den tid og er begrænset dertil.\nOgså og formodentlig netop en ikke-theolog vil mærke, hvordan alt på den måde kommer i skred, når vi mere og mere og tilsidst helt tilslutter os fordringerne i tiden og den til enhver tid herskende mening om kirkens lære og orden, sådan som det faktisk allerede også gennem synodalbeslutninger sker i mange andre tilfælde, som jeg helst ikke vil nævne. Menigheden gør sig til herre over herrens ord. Jeg knytter hertil endnu en tankevækkende henvisning: I kirkens historie har der til stadighed været situationer, hvor kvinder måtte overtage mænds tjenester, fordi der var mangel på mænd. Således har også Den bekendende kirkes broderråd i Den gammelpreussiske union i krigsåret 1942 fattet to parallelle beslutninger om "Kvindelige vikarers tjeneste" og "Evangeliets forkyndelse ved kvinder".8) Begge beslutninger tjente til overvindelse af vakancenøden og til præstcløse menigheders forsyning af præster. Dermed blev der gjort en klar afgrænsning af opgaverne til at gælde denne nødsituation: men derudfra blev der ikke draget konsekvenser i retning af en generel ordination af kvinder.\nVed gennemførelsen kvinders ordination siden tresserne handlede det derimod aldrig om menighedernes behov og deres forsyning af præster, særlig ikke da den såkaldte "theologhølge" allerede var ved at aftegne sig. Bestemmende blev tværtimod fordringer og idealer, som har deres oprindelse uden for kirken.\nMen for dem, der afviser ordination af kvinder til det menighedsiedende embede, som derfor heller ikke vil være parat til at anerkende og modtage denne tjeneste, som heller ikke er parat til at ordinere kvinder eller samarbejde med ordinerede kvinder, ja også for de theologisk uddannede kvinder, som ikke vil lade sig ordinere, drejer det sig her om en ægte tros- og samvittighedsafgørelse, der på den ene eller anden måde må være og vil forblive kirkeadskillende.\nDen, der afgør sig for ordination af kvinder, afgør sig altså mod kirkernes konsensus, mod Guds lov og mod Herrens ord. Vedkommende afgør sig samtidig mod sådanne medlemmer af menigheden, som ved sig bundet til dette ord. Disse vil være tvunget enten til at give afkald på ordination, eller muligvis, som det også allerede er sket, til at konvertere, men muligvis også til at indgå kompromis med dårlig samvittighed. Det er virkelig slemt, når man så hører fra kirkelige embedsbærere, der har fået til opgave at ordinere, at nok er man usikker med henblik på skriftgrundlaget for ordination af kvinder, men kan dog erfaringsmæssigt iagttage godt arbejde af ordinerede kvinder. For dermed bliver skriftgrundlaget erstattet af succesprincippet, hvorved overtrædelsen af samtlige bud kan legitimeres. Det er et lige så slemt fænomen, når omvendt det principielle samtykke til ordination af kvinder nok gives, men denne ikke selv bliver udført. For så sker nøjagtig det, apostelen taler om: "Alt det, som ikke udspringer af tro, er synd" (Rom. 14,23).\n3. Ligheden i rettigheder og mangfoldigheden af gaver\nDet embede, vi taler om, hedder på latin "ministerium", på græsk "diakonia", og det betyder tjeneste. Den, der udfører det, betegner sig ligesom apostelen Paulus som "doulos", dvs, tjener, ja træl (f.eks. Rom 1,1) eller også som fange, der af Kristus bliver ført rundt i triumftog, ja endog som offer (Filipper 2,17, sml. 2. Korinther 2,14ff). Det burde vi alle huske på, når snakken går om "den gejstlige stands rettigheder", der enten skal forsvares eller tilkæmpes. Det kunne være, at der hos mænd og kvinder havde indsneget sig en embedsforståelse, hvor dette bibelske sagforhold fuldstændig er glemt og er blevet erstattet af rangordning, løntrin o.lign. For af gejstlig eller af præstelig stand er vi alle gennem dåben (sml. 1. Peter 2,9), og derfor er vi, som det hedder i Galaterne 3,28, uden forskel forårsaget af race, social stilling og køn "én i Kristus Jesus ", og det netop i al forskelhighed. Men embedet til den offentlige forkyndelse og forvaltning af sakramenterne er, som Luther flere gange har sagt det, en "tjeneste til bedste for præster". Dette er den ubestridelige lighed i rettighederne i den gejstlige stand, som er begrundet ved dåben.\nHvis vi nu kaster et blik på mangfoldigheden af gaver, kommer der så til det entydige Nej et som jeg håber forjættelsesfuldt Ja. Jeg citerer hertil den danske theolog Regin Prenter, der for år tilbage har ytret sig på samme måde som Peter Brunner og Hermann Dietzfelbinger og fremsat tilsvarende forslag. "Derfor må det også fremhæves, at et Nej til ordination af kvinder i dag egentlig kun har kraft, hvis det er forhundet med med et Ja til fornyelse af kvindernes tabte tjeneste i menigheden".9)\nJeg indskrænker mig til et par henvisninger, da dette tema sikkert ikke kan være genstand for forhandlingerne ved dette synodalmøde. Imidlertid mener jeg, det her handler om et vigtigt anliggende, der på ingen måde kun angår kvindelige, men også mandlige tjenester i menigheden i deres mangfoldighed og nødvendighed, hvor der hos os langt hen ad vejen har dannet sig et monopol på det menighedsledende embede på bekostning af andre tjenester. Det er utvivlsomt også betinget af manglende anerkendelse og ringe betaling. Det lider også de frivillige tjenester under.\nIdet jeg går ud fra, at den kirkelige rang- og lønningsordning på ingen måde er bundet til Skrift og bekendelse eller dækket deraf, stiller jeg kun et par spørgsmål til videre overvejelse og - forhåbentlig - senere afgørelse: Hvad er der egentlig blevet af det mandlige og kvindelige diakonat i vor tid? Er der ikke også et stort antal mandlige theologistuderende, som efter evner, færdigheder og interesser er bedre egnede for helt andre opgaver også på det kirkelige område end for præsteembedet? Hvor i kirken er der opgaver, som på særlig måde, måske endda udelukkende og tiden at kunne erstattes af andre, er egnet for theologisk uddannede kvinder, også uden at de skal ordineres til det menighedsledende embede? Hidindtil har der nok, så vidt jeg ser, absolut været muligheder for det, men ingen tilsvarende veje for uddannelse og indstilling. Er der efter omstændighederne ikke også ansættelsesmuligheder, som er bedre egnet for en deltidsbeskæftigelse, der jo står i fuldstændig modsætning til præsteembedet, hvis dette da fordrer et menneskes totalindsats?\nPraktiske forslag som tilskyndelse til videre overvejelser er gjort af Peter Brunner10) og Hermann Dietzfelhinger11). Nylig blev der i 1989 offentliggjort et dokument fra Den orthodokse kirkes økumeniske patriarkat: "Kvindens stilling i Den orthodokse kirke og spørgsmålet om ordination af kvinder", i hvilken der ligeledes til det entydige skriftbegrundede Nej er lavet konkrete forslag til en "større deltagelse af kvinder i kirkens liv" og til opgaver for theologisk uddannde kvinder12).\nDet er meget beklageligt, at sådanne forslag ikke engang vinder gehør. I stedet forstærkes i tiltagende grad det menighedsledende præsteembedes monopolstilling på bekostning af andre tjenester og under forsømmelse af mange gaver og opgaver, i det mindste hvad angår den theologiske uddannehse. Her burde der tænkes efter og handles, ikke bare fordres og siges ja.\nAfsluttende sammenfattende bemærkning\nDe står i dag over for den for hele VELKD og EKD og derudover for økumene spørgsmålet om ordination af kvinder fjernes, og det angår higervis mænd og skæbnesvangre afgørelse, at den sidste mulighed for et samvittighedsværn i kvinder, embedsbærere som menighedsmedlemmer.\nDette er forbundet med den formodentlig så vidt ses sidste mulighed for fornyelse ikke blot af en specifik kvindelig tjeneste i kirken, men også af mangfoldigheden af tjenester og gaver for mænd og kvinder.\nEndelig, og dette sammenfatter det hele, handler det ved denne afgørelse om, at en kirke ikke ved brud med andre kirker andre steder og til andre tider må stille sig over Guds ord og Herrens udtrykkelige bud. En sådan afgørelse vender sig mod kirken selv. Kirken går i opløsning, hvor den ikke mere holder sig til sin Herres ord, og den går under i menneskelige meningers og samfundsmæssige strømningers terningespil (Ef 4,14). En sådan afgørelse har ingen virkekraft, selv hvis den ville blive antaget med hundrede procents tilslutning, for Guds ord i Den hellige skrifts ordlyd kan De ikke ændre og ikke ophæve i dets virkning på samvittighederne.\nGud give Dem i Deres overvejelser og afgørelser visdoms og forstands Ånd, som han har lovet sin menighed i Jesus Kristus. Han bevare vor kirke for at sætte sit eget ord i stedet for Guds ord.\n1 Marianne Pflüger: "D: Theologinnenfrage in Bayern", i :100 Jahre Pfarrer- und Pfarrerinnenverein in Bayern, Nürnberg, 1991, s. 95.\n2 Das geistliche Amt in der Kirche, Paderborn/Frankfurt, 1982, s. 103.\n3 Dvs. fælles tjeneste i liturgien, særligt ved nadveren.\n4 Luther på Rigsdagen i Worms 1521. WA 7,87.4f.\n5 Svenska Kyrkans Fria Synod. Die Freie Synode der schwedischen Kirche, 1986, s.13.\n6 Sml. 1. Timotheus 2,13-15; 1. Kor. 11,1-16 og Efeser 5,21 ff.\n7 Roloff: Der erste Brief an Timotheus, Neukirchener Verlag/Benziger Verlag, 1988, s. 140.\n8 I: Um Verkundigung und Ordnung der Kirche. Die Bekenntnissynoden der Evangelisehen Kirche der Altpreussischen Union 1934-43, Bielefeldt, 1949, s. 91 f.\n9 Die Ordination der Frauen zu dem uberlieferten Pfarramt der lutherischen Kirche, Berlin- Hamburg, 1967, (Luthertum, H.28), s.17.\n10 "Das Hirtenamt und die Frau", i: Vw Ecclesia. Gesammelte Aufsåtze zur dogmatischen Theologie, Bd.1, 2.Aufl. Fürth 1990, s.310-338.\n11 Mündige Welt, Mündige Gemeinde, Mündiger Christ, Wachstumsprohleme in der evangelisch-lutherisehen Kirche, München l966, s. 58ff.\n12 Tysk oversættelse i: Homiletisch-Liturgisches Korrespondenzblatt, NF, Jg.8 (1990/91), Nr. 32, s. 496-507.


Sommerhusudlejning i Vigsø - Lej billige sommerhuse i Vigsø\nVigsø er et lille og hyggeligt feriehusområde i Vigsø Bugt, 9 km øst for Hanstholm.\nVigsø er beliggende i Thy, lige ved en dejlig badestrand med flere bunkers, dejlige naturområder med klitplantager og hedearealer, og tæt ved Hanstholm. Vigsø er en ideel feriedestination for lystfiskere, naturelsker og familier med børn. Der er mulighed for indkøb af dagligvarer i området, og i Hanstholm finder I gode indkøbsmuligheder, flere spisesteder, aktivitetsmuligheder og spændende seværdigheder.\nBesøg det tidligere fiskeleje Hanstholm, som i dag er en moderne handelsby. Byen har en aktiv fiskerihavn (en af landets største fiskerihavne, en stor færgehavn med forbindelser til Norge, Shetlandsøerne og Færøerne, gode indkøbsmuligheder i Hanstholm Centret samt flere spisesteder og kulturelle tilbud (9 km).\nBesøg Hanstholm Fyr fra 1843, som er Danmarks kraftigste og højst beliggende fyrtårn, og nyd den flotte udsigt fra toppen af fyret. Ved fyret finder I en sidebygning, som rummer et museum om havnebyggeri og kystfiskeri.\nEn del af Museumscenter Hanstholm er Musumsbunkeren - Nordeuropas største fæstning med bunker. På museumsområdet kan I også opleve udstillinger, kanoner, uniformer, våben osv.\nBulbjerg er en 47 m høj kalkklint, som er beboet af havfugle, og herfra er der en enestående udsigt over hele Jammerbugten. Der er indrettet en lille udstilling i bunkeren på toppen af klinten, som er Danmarks eneste fuglefjeld. Bulbjerg ligger ca. 11 km øst for Vigsø.


Amin sætter 10.000 på højkant i chokolade-gate\nAmin Jensen sætter 10.000 på højkant i chokolade-gate.\nTirsdag, 31. marts 2015 - 14:32 - af Piet Baunø\nAmin Jensen og Lasse Rimmer i Facebook-fight om muligt løftebrud i reality-program\nEntertaineren Amin Jensen forlod i aftes TV3-programmet "Jeg er en celebrity - få mig væk herfra".\nDen normalt smilende Amin Jensen forlod ikke programmet, fordi han havde tabt, men fordi han følte sig røvrendt af medvært Lasse Rimmer og holdet bag programmet, som ifølge Amin Jensen havde lovet ham chokolade svarende til ni Snickers-barer for at klare en udfordring.\nLÆS OGSÅ: - Jeg blev røvrendt!\nAmins plan var, at hele holdet hjemme i lejren skulle have en Snickers eller en tilsvarende mængde chokolade hver.\nDa Amin endte med at få en lille pose chokolade, der ikke svarede til den lovede mængde, smed han den på bålet og forlod programmet i vrede.\nTV3 afviste mandag, at Amin Jensen er blevet lovet en specifik mængde chokolade, og tirsdag afviser Lasse Rimmer kategorisk på sin Facebookprofil, at han skulle have afgivet løfte om en specifik mængde chokolade.\nRimmer: - Amin husker forkert\n- Amin Jensen mener i en tekst postet på Facebook i dag, at jeg personligt i "Jeg Er En Celebrity, Få Mig Væk Herfra", et underholdningsprogram man kan se for tiden på TV 3, skulle have lovet ham og andre deltagere i programmet en meget konkret mængde chokolade som belønning for at gennemføre en udfordring. Det er ikke sandt. Sådan et løfte har jeg ikke givet. Jeg godtager, at Amin *husker* det sådan. Han husker bare forkert, skriver Lasse Rimmer.\nAmin: - Nej, jeg gør ikke\n- Det er ikke sandt, hvad du siger. Du lovede, at alle skulle få chokoladebar på størrelse med en Snickers. Og jeg sagde nej 2 gange til udfordringen, inden jeg sagde ja, da du lovede netop dette. Så jeg syntes, du skulle huske bedre eller lade alle se de uredigerede bånd, svarer Amin Jensen.\nLÆS OGSÅ: TV3 afviser, at Amin Jensen blev snydt\nEt ikke ubetydeligt element i denne konflikt er, at et antal tilstedeværende pressefolk, der overværede optrinnet i junglen, overhørte Lasse Rimmer love Amin Jensen en mængde chokolade svarende til ni Snickers-barer.\nTV3 oplyser, at man ikke har optagelser af netop denne sekvens fra junglen.\nAmin: Skal vi vædde?\nAmin Jensen mener dog, at der må eksistere nogle råbånd og opfordrer Lasse Rimmer til et væddemål:\n- Jeg er så sikker som amen i kirken. Hvad siger du til, at jeg giver 10.000 kroner til velgørenhed, hvis jeg tager fejl . Jeg skal personligt gå på alle medier og sige undskyld. Og du gør det samme, hvis du tager fejl. Vi får set originale, uredigerede bånd igennem. Det værste, der så sker, er, at der bliver givet 10.000 kroner til velgørenhed. Hvad siger du Lasse?\nRimmer hæver indsatsen\nLasse Rimmer er frisk på et væddemål, men vil hæve indsatsen.\nLÆS OGSÅ: Gustav: Bokse-Brian har fordomme over for bøsser\n- Jeg har en bedre idé, Amin: Hvis du tager fejl, så giver du mig 100.000, hvis jeg tager fejl, så giver jeg dig 100.000. Og de penge må du godt tænke på som velgørenhed, hvis det gør dig gladere, skriver Rimmer.\nAmin Jensen fastholder dog den oprindelige indsats.\nMen debatten slutter ikke her - følge chokolade-gate på Lasse Rimmers Facebookprofil.\nSe videoklip med Amins raseri og TV3's forklaring:


Mary Alice Ford; Tidlige liv; Politisk karriere; Senere år; Electoral historie\nJanuar 1, 2016 Ivar Hammond M 0 0\nMary Alice Ford var en republikansk politiker fra den amerikanske stat Oregon. En indfødt i Californien, den moderate og pro-choice republikanske serveres i Oregon Repræsentanternes Hus i 15 år i træk, der repræsenterer Washington County.\nFord blev født Mary Alice Hood i Los Angeles, Californien den 23. april 1935. eksamen fra high school på South Pasadena High School i 1952, hun indskrevet på Stanford University i Palo Alto, Californien, hvor hun tjente sin bachelorgrad i uddannelse i 1956 fra Stanford Graduate School of Education. Hun blev gift med William Ford i 1957, og de havde tre børn; Thomas, John, og Sherilyn. Hun senere skilt William Ford, men beholdt det sidste navn. Ford var et ophold i hjemmet mor.\nEn pro-choice republikanske Ford var medlem af partiets centrale udvalg for Washington County fra 1973 til 1979. I 1979 blev hun udnævnt til Oregon Repræsentanternes Hus repræsenterer Garden Home i den østlige del af Washington County. Ford blev udnævnt til kontoret efter hus medlem Mike Ragsdale fratrådte for at blive udnævnt til Oregon State Senatet. Ford vandt sædet i det næste valg, og blev genvalgt seks gange, der betjener i alt otte termer gennem lovgivningsmæssige session 1993. Som lovgiver, arbejdede hun for at fremme sociale ydelser og sundhedspleje og blev udnævnt til den arkitektoniske og Transport Barrier Compliance Board i 1981 af præsident Ronald Reagan. Hun fungerede som formand for denne bestyrelse.\n1992 republikanske primærvalg var en tæt valg for Ford. Styrken af hendes modstander, Sandra Nelson, afspejlede en forandring Washington County republikanske vælgere, der ville feje Ford ud af kontoret i 1994 primære. Ved en debat på forum Public Affairs i Washington County mandag Maj 4, 1992 Ford og Nelson forklarede deres forskellige synspunkter om forskellige spørgsmål vedrørende regeringens indblanding i individuelle liv, og på den kontroversielle Oregon Citizens Alliance. Nelson erklærede, at hvis valgt, ville hun rulle tilbage love, der kræver hjelme til motorcyklister og også forfatter lovgivning at tillade forældrene ret til at afgøre, om deres børn har brug for at bære sikkerhedsseler i biler, idet "regeringsbeslutninger kan forårsage børn til at lide". Ford var uenig med Nelson, med angivelse af: "En masse mennesker vælger ikke at være ansvarlig, betaler samfundet for deres ligegyldighed gennem fattige pleje og højere forsikringspræmier". På Oregon Borgere Alliance, kandidaterne også afveg i deres tilgange til gruppen. Nelson støttede gruppen, selv om hun spørgsmålstegn nogle af sine specifikke politikker. Ford igen befandt sig modsatte af Nelson, at tro, at sådanne grupper med smalle mål er ikke godt for staten. I folketingsvalget besejrede hun Dennis Doyle, en computer konsulent, for at vinde, hvad der ville være hendes sidste ord i den lovgivende forsamling.\nFord mistede sin plads i 1994 primært til Eileen Qutub, der gik på at vinde sædet i valget i november. Hun sagde af hendes modstandere på den religiøse lige efter hendes nederlag: "Helt ærligt, jeg ikke betragter dem Republikanerne, jeg betragter dem religiøse opportunister." I 1996 løb hun at genvinde sit hus Distrikt 8 sæde. Den Oregonian tilsluttede hende i det republikanske primære sige, "hun blev respekteret af lovgivere fra begge parter og dermed var i stand til at levere service af høj kvalitet til sine vælgere, selv når et medlem af mindretallet part. Det i det væsentlige definerer rollen som en god lovgiver. " Hun ville gå på at tabe til konservative Bill Moshofsky.\nEfter at have forladt lovgiver hun kåret som en af fire 1994 Kvinder i Achievement af Oregon Kommissionen for kvinder.\nI 1998 Ford førte en gruppe af andre moderate republikanere, herunder Audrey McCall, Washington County Kommissionen formand Tom Brian, senator Jeannette Hamby, tidligere udenrigsminister Clay Myers og Rep. Chuck Carpenter, og påtegnet demokrat Ryan Deckert i hans kamp mod republikanske Henri Schauffler . Støtten fra Mary Alice Ford og andre republikanere var særdeles værdifuld som GOP afholdt en slank registrering af vælgerne kant i hus distrikt 8 på det tidspunkt. Under valget i 2006 blev hun kritisk over for de samme negative kampagne taktik med "højreorienterede republikanere", der havde besejret hende i 1994. Hun mente, at republikanske Kongressens kandidat Mike Erickson angreb mod kongresmedlem Darlene Hooley var "ond og alt for ekstreme til at lade pass" .\nFord døde den 27. november 2008 efter lider en større slagtilfælde tidligere på ugen. Ford blev begravet på Sunset Hills Memorial Park i Portland, Oregon, den 5. december 2008.\nForrige artikel Josephs gave\nNæste artikel Kurt Caselli


Nyhed : Få overblik over sommerens internationale mesterskaber | Svømmesport\nKalenderen viser nu juni måned, og det betyder, at vi snart kan se frem til store internationale mesterskaber med dansk deltagelse.\nI den forbindelse bringer SvømmeSport her en nyhed, hvori du kan finde al relevant information om de internationale mesterskaber - alt lige fra deltagerlister til info om tid og sted. Læs med herunder!\nEuropæiske Mesterskaber for juniorer\nDet første internationale mesterskab, der løber af stablen, er EM Junior. Dette stævne finder sted fra den 28. juni til den 2. juli i Netanya, Israel. Hele 15 svømmere blev på baggrund af Danish Open i april måned udtaget til at skulle repræsentere Danmark ved mesterskabet.\nDe 15 svømmere er:\nNordiske Mesterskaber Junior langbane\nIkke længere efter, at EM Junior er afsluttet, skydes et nyt juniormesterskab i gang, nemlig NM Junior. Dette stævne finder sted den 8. og 9. juli i Vágur, Færøerne.\nHoldet består på nuværende tidspunkt af 13 svømmere, men det forventes at blive suppleret med årgangssvømmere i slutningen af denne måned, når de opfylder de opstillede udtagelseskriterier i forbindelse med DM årgang langbane 2017. Udtagelseskriterierne kan du finde her.\nFølgende 13 svømmere er indtil videre udtaget:\nPå baggrund af otte svømmeres præstationer ved Danish Open blev de af Dansk Svømmeunion indstillet til Danmarks Idrætsforbund, hvorefter DIF selv udtog dem alle til EYOF. Et mesterskab der bedst kan sammenlignes med EM junior, men hvor de ældste juniorsvømmere ikke kan deltage, hvilket giver god plads til de yngre svømmere på den internationale scene. På den måde kan de alle skabe et godt fundament frem mod en international svømmekarriere og få en masse udenlandsk konkurrenceerfaring med sig videre.\nDe udtagede svømmere er:\nDisse otte unge svømmere stiller til start ved mesterskabet, når det skydes i gang i Györ, Ungarn den 22. juli, hvorefter det fortsætter indtil den 30. juli.\nMere information om mesterskabet finder du på EYOF's officielle hjemmeside.\nVM på langbane\nEt af sommerens helt store mesterskaber set med danske øjne er selvfølgelig VM på langbane. Til dette mesterskab blev et historisk stort hold bestående af hele 16 svømmere udtaget i april måned. Det deltagende hold bliver dog med 15 svømmere, da Mie Ø. Nielsen (Aalborg Svømmeklub) efterfølgende har meldt afbud.\nDette mesterskab løber af stablen fra den 23. til den 30. juli i den ungarske hovedstad Budapest.\nDu kan læse mere om udtagelsen af holdet her. Derudover kan du smutte forbi den officielle side for mere information.\nVM Junior langbane\nSidst men ikke mindst bør også VM Junior nævnes, hvor der for første gang nogensinde vil være dansk deltagelse. Igen vil formålet med stævnet være, at juniorerne kan få så meget international erfaring med sig videre som muligt.\nDe fire udtagede svømmere er:\nI SvømmeSports tidligere nyhed her kan du læse om baggrunden for udtagelsen af de fire svømmere.\nUdover de ovenstående mesterskaber vil der selvfølgelig også være et stort fokus på EM, der afholdes i Royal Arena i København fra den 13. til den 17. december. Kvalifikationen til dette hjemmebane mesterskab finder sted ved DM kortbane til november.


Det Kommunistiske Manifest Den Tyske Ideologi af Marx - Hæftet Bog - Gucca.dk\nDet Kommunistiske Manifest Den Tyske Ideologi - Marx - Bog\nOversat fra tysk efter 'Manifest der Kommunistischen Partei' (1848) - af Sven Brüel - 'Der Deutschen Ideologie' (1845/46) - af Peter Thielst, der også har taget sig af Marx-teksterne i appendiks (bl.... Læs mere.\nOversat fra tysk efter 'Manifest der Kommunistischen Partei' (1848) - af Sven Brüel - 'Der Deutschen Ideologie' (1845/46) - af Peter Thielst, der også har taget sig af Marx-teksterne i appendiks (bl. a. 'Teser om Feuerbach' i Marx' oprindelige version) samt redaktion og noter. Endog af fotoet på omslaget!\nOversat af: fra tysk efter Manifest der kommunistischen Partei af Sven Brüel og Deutschen Ideologie m.v. af Peter Thielst\nFagredaktør: Peter Thielst\nGucca har fra dag et haft et ønske om, at online handel skal være så hurtigt, sikkert og billigt for vores kunder som overhovedet muligt.\nVi prioriterer sikkerheden højt, for det er noget af det aller vigtigste at sørge for er i orden, når vi taler om handel på nettet. For at give dig tryghed når du handler hos Gucca, bruger vi naturligvis kun en NETS godkendt løsning for Internetbetaling. Køb og betaling er derfor 100% sikkert.\nNår vi siger 30 dages fuld returret, så er det selvfølgelig på alle typer varer. Med andre ord medfører det, at hvis du af forskellige grunde ikke måtte ønske at beholde varen, så send blot varen tilbage til os, og du vil få dine penge refunderet. Du kan med fordel tage kontakt til os, inden du sender dit produkt retur til os.\nVi mener, det er vigtigt, at du modtager din vare sikkert og hurtigt. Såfremt din vare er på lager, modtager du den indenfor 1-2 hverdage. Du kan altid se den præcise lagerstatus på det enkelte produkt. Har du spørgsmål til leveringstid eller lagerstatus, er du velkommen til at kontakte os.\nDer er flere betalingsmuligheder, når du køber hos os, og du vælger selvfølgelig selv, hvordan du vil betale. Du benytter bare den, der passer dig bedst. Du handler altid trygt og sikkert, lige meget hvilken betalingsform du gør brug af. Du kan se alle betalingsmuligheder her. Anvender du kreditkort, giver det dig den fordel, at pengene først bliver hævet fra din konto, den dag produktet sendes afsted til dig.\nHvis der opstår spørgsmål eller problemer, når du besøger vores shop, er du altid velkommen til at tage kontakt til os. Imellem kl. 10-15 på hverdage sidder vi klar ved telefonerne og på e-mail, og vi er klar på e-mailen eller ved telefonen til at yde dig profressionel hjælp med et smil på læben og i godt humør.\nKøber du hos os, har du mulighed for at tracke forsendelsen hele vejen, fra den sendes fra vores lager, og til den er kommet. Når købet er fuldendt, kan du efterfølgende få adgang til din egen ordreside. På ordresiden vil du have mulighed for at se, hvornår vi afsender dine varer. Du får besked via mail, når din forsendelse forlader vores lager og er på vej til dig.\nManifest Der Kommunistischen Partei¤Die Deutsche Ideologie\nDet Kommunistiske ManifestKommunismeMarxisme\nDet Kommunistiske Manifest - BøgerKommunisme - BøgerMarxisme - Bøger\nKommunisme, Marxisme, Tyskland, 1840-1849, Det Kommunistiske Manifest Den Tyske Ideologi, Bøger, Bog\nDin anmeldelse af Det Kommunistiske Manifest Den Tyske Ideologi\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path__forside path__bøger path__religionogfilosofi path__marx path__engels path__detkommunistiskemanifest path__kommunisme path__marxisme path__detkommunistiskemanifestdentyskeideologi


Alle dine programmer i Launchpad i Mac-bogen\nAlle dine programmer i Launchpad\nNår du vil åbne et program, der ikke befinder sig i din dock, er funktionen Launchpad din ven. Til hver en tid kan du nemlig åbne denne overskuelige visning, hvorfra alle din computers programmer kan åbnes.\nFor at åbne Launchpad skal du blot klikke på ikonet med en rumraket i din dock. Bruger du et pegefelt, kan du alternativt placere fire fingre på feltet, og derefter knibe dem sammen for at åbne Launchpad. Dette kan gøres på et hvilket som helst tidspunkt, uafhængigt af hvad du ellers foretager dig på din Mac.\nI Launchpad vises alle dine programmer i form af små ikoner ved siden af hinanden – præcis som apps på en iPhone eller iPad. Klikker du på et program, åbnes det med det samme. Kan du ikke finde det program, du leder efter, kan du skrive dets navn i søgefeltet øverst på skærmen.\nHar du flere programmer, end der er plads til på skærmen i Launchpad, oprettes der automatisk en ny side til de resterende. Du kan bladre mellem de forskellige sider ved at føre to fingre til siden over dit pegefelt, eller en enkelt finger over overfladen på din Magic Mouse. Læg mærke til de hvide prikker nederst i Launchpad, der angiver, hvilken side du befinder dig på.\nI Launchpad kan du organisere dine programmer i stakke, ligesom på en iPhone, iPad eller iPod Touch. Træk bare et program hen oven på et andet for at oprette en stak. Du kan ændre stakkens navn ved at klikke på det. Desuden kan du føje flere programmer til ved også at trække dem over i stakken.


Lyt til lydbogen “Den Kolde Krig - Livet i skyggen af Den Kolde Krig” , af Orage på Bookmate\nDen Kolde Krig - Livet i skyggen af Den Kolde Krig\nI fire årtier påvirkede den kolde krigs politik og frygten for atomvåben livet for ganske almindelige mennesker over hele verden. Supermagterne udkæmpede stedfortræderkrige i Korea, Vietnam og Afghanistan, i USA indledte McCarthy en heksejagt på sovjetiske spioner og også film, musik og litteratur var påvirket af truslen om atomkrig.\nDenne artikel fortæller om livet i skyggen af den kolde krig.\nDEN KOLDE KRIG er en serie om historiske begivenheder, stormagtspolitik og helt almindelige menneskers liv fra Anden Verdenskrigs afslutning og frem til Berlinmurens fald. Serien giver et spændende indblik i nogle af verdenshistoriens største øjeblikke.\nArtiklen er oprindeligt udgivet af Orage.


Uffe Elb�k: EM-finale p� begge kanaler er ikke for meget - Politiken.dk\nAnnonce Medier 10. jul. 2012 KL. 09.41\nUffe Elb�k: EM-finale p� begge kanaler er ikke for meget\nBold. Uffe Elb�k frikender DR for sk�desl�s programplanl�gning. - Foto: Finn Frandsen (arkiv)\nDer var masser af alternativer på andre tv-stationer, mener kulturministeren.\nFodboldfansene kunne frit v�lge mellem DR og TV 2, da EM-fodboldfinalen blev spillet sidste s�ndag. Og det var for galt, mente Dansk Folkepartis medieordf�rer Morten Marinus, der mente, at DR burde have sendt noget andet til �de mange, der mener, at en fodboldkamp blot er 22 voksne m�nd, der render forvirret rundt efter en bold�.\nMarinus bad derfor kulturminister Uffe Elb�k (R) forholde sig til, om DR havde prioriteret rigtigt. L�S ARTIKELDF: DR b�r ikke sende EM-finale\nMen Elb�k mener, det var helt okay med en dobbeltwhopper af en tv-fodboldfest. �Der er intet hverken i public service-kontrakten med DR eller public service-tilladelsen til TV 2/Danmark, der forhindrer de to foretagender i at d�kke de samme begivenheder�, skriver Elb�k i et svar. �Jeg kan i �vrigt ikke se noget problem i, at EM-finalen blev sendt p� b�de DR 1 og TV 2. Cirka 80 procent af de danske husstande har mere end 10 kanaler at v�lge imellem. (...) S� hvis man som dansker har �nsket at tilbringe tid foran TV-sk�rmen p� den i �vrigt dejlige sommeraften, men ikke har �nsket at se EM-finalen, har der alts� v�ret alternativer til DR 1 og TV 2, der viste finalen�. WWWHele Uffe Elb�ks svar p� ft.dk (eksternt link) SE OGS� L�SERNES HOLDNINGEr det for meget at b�de DR og TV2 viser EM-finalen i fodbold?\nSkriv: Er det for meget at b�de DR og TV2 viser EM-finalen i fodbold?\n01. jul 15.49\nDF: DR b�r ikke sende EM-finale\n01. jul 15.11


Maler i Sortebro Svendborg ⇒ Indhent 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\nHvorfor indhente tilbud på maler Sortebro Svendborg?\nDer er et hav af gode grunde til at indhente op til 3 gratis og uforpligtende tilbud på en maler Sortebro Svendborg. Først og fremmest er det som nævnt ganske gratis og uforpligtende, så du har ikke noget at miste på det, tværtimod. Der kan nemlig være rigtig mange penge at spare ved at indhente flere tilbud på en god maler Sortebro Svendborg, da malermestrene udmærket godt ved, at de er i hård konkurrence med hinanden om at vinde din opgave.\nVælger du at indhente flere forskellige tilbud på din maleropgave Sortebro Svendborg, kan du altså spare penge, og hvem er ikke interesseret i det?\nUd over at kunne spare penge på din opgave, fordi malerne konkurrerer med hinanden om at vinde din opgave ved vores partnertilbud, kan du nemlig også spare en masse tid på din maleropgave. Dette er ganske enkelt af den årsag, at du ikke skal bruge tid på at kontakte byens malermestre. Dette klarer vores samarbejdspartner for dig. Det eneste, du skal fokusere på, er at beskrive din opgave hos vores partner, når du udfylder formularen, og derfor kan du blot læne dig tilbage og afvente, at du vil modtage flere forskellige tilbud på maler Sortebro Svendborg. Beskriv nemt og hurtigt din opgave, det behøver ikke at tage mere end 5-10 minutter. Det er dog i denne situation vigtigt at huske på, at jo mere konkret og præcis du er, jo mere konkrete tilbud vil du modtage fra de dygtige malermestre Sortebro Svendborg.\nNår du vælger at gøre brug af vores partner, er du også sikret, at du kun modtager tilbud fra de dygtigste og bedste malere nær dig. Vi mener, at du har fortjent den bedste maler, og derfor har vi også valgt at arbejde sammen med vores partner, hvor der er orden i sagerne. Du fortjener det bedste, og vi vil gerne forbindes med en god maleroplevelse, når du skal bruge en maler Sortebro Svendborg. Du skal have det bedste af det bedste, og det bakker vi selvfølgelig op om.\nDet er faktisk nemmere at indhente op til 3 tilbud på en maler Sortebro Svendborg end mange tror. Det hele starter med, at du skal klikke på knappen her på siden, så sender vi dig videre til vores partner, hvor du kan beskrive din opgave. Det er vigtigt, at du her husker på, at jo mere konkret og detaljeret, du er, jo mere konkrete tilbud vil du også modtage i sidste ende. Efter dette skal du egentlig ikke gøre mere end at afvente, at vores partner indhenter dine tilbud. Du kan altså frit læne dig tilbage og afvente. Der vil typisk ikke gå mere end et par dage, før du modtager dine tilbud på maler Sortebro Svendborg. Efterfølgende kan du frit sammenligne de forskellige tilbud med hinanden, så du er sikker på, at du får nogle tilbud, der matcher dine krav. Det er her en god idé at kigge på opgavens udførelse, deadline samt prisen, det giver lidt sig selv. Kig også lidt på materialer løn til maleren osv. Så let er det faktisk at indhente op til 3 tilbud på en god maler Sortebro Svendborg. Det er tilmed ganske gratis og uforpligtende.\nFaktisk er der ikke nogle, der som sådan ikke kan gøre brug af vores partner, hvis de ønsker at indhente tilbud på en maler i Sortebro Svendborg. Du kan gøre brug af servicen uanset, om du skal have malet dit kontor, din lejlighed, villa eller noget helt andet. Både private og virksomheder kan gøre brug af servicen, og det kan faktisk også give god mening at benytte den, når man er privat og også når man er virksomhed. Der er nemlig et hav af situationer, hvor man kan spare penge på sin maleropgave uanset, hvor man måske ikke lige tænker over det. Som nævnt er det ganske gratis og uforpligtende at indhente tilbud, og derfor er det en gratis måde for dig at spare penge på, hvem vil ikke gerne benytte sig af dette? Der er som sådan ikke nogle maleropgave, man ikke kan indhente et tilbud på. Der vil dog sandsynligvis være flere malere i Sortebro Svendborg, der byder ind på din opgave jo større den er, men mindre opgaver har bestemt også sin berettigelse.\nInden man står over for et projekt eller situation, hvor man skal male, giver det god mening at stille sig selv spørgsmålet, om man ikke bare selv kan måle. Det har både sine fordele og ulemper. Det vil uden tvivl være billigere, da du ikke skal betale løn til maleren. Dog vil det sandsynligvis ikke blive lige så godt, da du meget naturligt ikke har den samme erfaring med at male. Ønsker du et godt resultat, så kan det være en god idé at outsource opgaven til en dygtig maler Sortebro Svendborg. Ydermere tager det også noget tid at male, og det er en noget besværlig proces i forbindelse med afdækning med videre. Du skal heller ikke tænke på noget andet end at finde den rette maler, og her kommer vores partner ind i billedet og kan parre dig med de bedste malere Sortebro Svendborg. Tit vælger mange at outsource opgaven til professionel maler, og det har da også sine fordele.\nSelvfølgelig skylder vi dig også lidt en forklaring på, hvem vi i det hele taget er. Vi er en hjemmeside, der ønsker at give dig den bedste start på en god maleroplevelse, når du skal bruge en maler Sortebro Svendborg. Vi samarbejder med vores partner, der er et af de dygtigste firmaer i branchen til at indhente flere forskellige tilbud. Vi mener, at du fortjener det bedste, og derfor har vi naturligvis også valgt at arbejde sammen med nogle af de dygtigste i branchen, så du er sikret den bedste service og ikke mindst oplevelse med en maler. Vi vil gerne være den hjemmeside, man forbinder med en god oplevelse, og det skyldes valget af vores samarbejdspartner. Vi håber, at du vil gøre brug af vores service og af vores hjemmeside, og så vil vi gerne ønske dig held og lykke med dit malerprojekt med en maler Sortebro Svendborg!\nMaler Bjerning Haderslev\nMaler Nørre Tulstrup Viborg


Hvad er en fritvalgsordning og fritvalgsopsparing? Få svarene her\nLøn og HR | 10.06.2020\naf Jeanni R. Hansen\nEr du ligesom mange andre danskere omfattet af en overenskomst med en fritvalgsordning?\nFritvalgsordningen er oprettet i forbindelse med overenskomstforhandlingerne og betyder, at din arbejdsgiver indbetaler et beløb af din løn ind på en særlig fritvalgsordning. En vis procentdel af din løn skal altså indbetales på fritvalgsordningen, som du selv bestemmer over.\nSom lønkonsulent modtager jeg ofte spørgsmål vedr. fritvalgsordningen, og derfor har jeg i dette blogindlæg samlet nogle af de mest hyppige spørgsmål.\n1 – Hvad er en Fritvalgsopsparing?\nDin virksomhed indbetaler en procentdel af din ferieberettigede løn på en særlig Fritvalgsopsparing hver måned. En fritvalgsordning sikrer dig en løbende opsparing som du selv bestemmer, hvordan du vil bruge. Pengene beskattes når de udbetales fra kontoen, ikke når de hensættes til kontoen.\n2 – Hvem har en Fritvalgsordning?\nDu skal være omfattet af en overenskomst med fritvalgsordning eller ansat på en aftale, hvori fritvalgsordning indgår.\n3 – Har jeg som lærling eller elev også krav på indbetaling til Fritvalgsopsparing?\n4- Hvordan bruger jeg min fritvalgsopsparing?\nTypisk kan du hæve af din Fritvalgsopsparing som betaling for:\n– Egen pensionsordning\n5 – Kan jeg får penge udbetalt løbende sammen med min løn?\nDu kan maksimalt få et beløb fra kontoen udbetalt to gange årligt.\n6 – Kan en Fritvalgsopsparing overtrækkes, dvs. gå i minus?\nNej. Du kan aldrig hæve mere, end der står på kontoen.\n7 – Hvad sker der med min restopsparing?\nAfhængig af hvilken aftale du er ansat efter, vil din resterende opsparing blive overført eller udbetalt f.eks. ved ferieårets udløb d. 30. april eller i tilfælde af fratrædelse.\nLæs også Ny ferielov på vej\n8 – Hvad skal du vælge inden ferieåret starter?\nInden d. 1. april skal du vælge imellem følgende muligheder:\n– Jeg erstatter nogle/alle mine feriefridage af en indbetaling på 0,5% af lønnen pr. dag til min Fritvalgsopsparing\n– Jeg indbetaler til min pensionsopsparing i stedet for til min Fritvalgsopsparing\n– Jeg indbetaler ikke ekstra pension og beholder muligheden for at afholde alle 5 feriefridage\n9 – Kan jeg fortryde mit fravalg af feriefridage?\nNej, det kan du ikke for indeværende ferieår. Dog foreligger der altid muligheden for, at du kan indgå en ny aftale med din virksomhed.\n10 – Hvis jeg vil mere om Fritvalgsopsparing?\nDu kan hente flere oplysning og hjælp hos din fagforening. I flere virksomheder ligeledes i din HR- eller lønafdeling.\nDin virksomhed indbetaler en % af din ferieberettigede løn på en særlig fritvalgsopsparing hver måned. En fritvalgsordning sikrer dig en løbende opsparing som du selv bestemmer, hvordan du vil bruge. Pengene beskattes når de udbetales fra kontoen.\nHvordan bruger jeg min fritvalgsopsparing?\nTypisk kan du hæve af din fritvalgsopsparing som betaling for feriedage, helligdage, feriefridage, egen pensionsordning og seniorordning.\nKan jeg få penge udbetalt løbende sammen med min løn?\nOm Jeanni R. Hansen\nJeanni R. Hansen er uddannet akademimerkonom og har supplerende uddannelse inden for regnskab og jura. Jeanni har tidligere arbejdet hos bl.a. SKAT og Lessor. I Azets sidder Jeanni i lønafdelingen, hvor hun dels hjælper kunder med implementering af lønsystemet Epos Løn og med optimeringsprojekter, som gør lønfunktionen hos kunderne mere effektiv og strømlinet. Jeanni har været i Azets siden 2016.


Kirke Hørup Stationskro solgt: Skal være blandt de førende spisehuse på Als | ugeavisen.dk\nKirke Hørup Stationskro solgt: Skal være blandt de førende spisehuse på Als\nDen nye ejer af Kirke Hørup Stationskro, Poul Christen Andersen. Foto: Anders Kibbel\nDen nye ejer, Poul Christen Andersen, har stærke familiemæssige relationer til stationskroen. Hans tipoldefader og oldemoder drev stedet fra 1894 til efter Den anden Verdenskrig.\n08 apr. 2021 kl. 05:50\nKirke Hørup: Kirke Hørup Stationskro lever slet ikke op til tidligere tiders storhed. Når man ser den forfaldne bygning og ved, at to sure smileyer har sendt kroen i Fødevarestyrelsens sorte bog, er det vanskeligt at forestille sig, at det en gang var Kirke Hørup Stationskro, der var områdets fine spisested, mens Baltic mere var på det jævne.\nNu sker der imidlertid noget med stationskroen. En ung mand - Poul Christen Andersen - er vendt tilbage til Als og har købt kroen. Han er født og opvokset i Hørup, har gået på Hørup Centralskole, og har nu et ønske om at give Kirke Hørup Stationskro en ny storhedstid blandt de bedste spisesteder på Als.\nDen 31-årige kroejer har stærke familiemæssige relationer til stationskroen - hans tipoldefader Andreas Andersen (1868-1931) var krofatter fra 1894, og ved sin død overlod han stedet til datteren Cathrine Andersen (1893-1963), der drev kroen til efter Den anden Verdenskrig. Kirke Hørup Stationskro var altså i familien Andersens eje i mere end 50 år, men selv efter at ejerskabet skiftede hænder, har den spillet en rolle i familiens liv.\nKirke Hørup Stationskro trænger til en kærlig hånd - og det får den. Foto: Anders Kibbel\nDer er holdt adskillige familiefester på stationskroen, og også overtagelsesdatoen, 2.april, betyder meget for familien. Det er nemlig Poul Christen Andersens afdøde fars fødselsdag. Faderens 40 års fødselsdag blev fejret på kroen for 30 år siden - dengang var den nye ejer kun et år. Faderen hed også Andreas Andersen, han han døde i 2002 - kun godt 50 år gammel.\n- Men også farmors runde fødselsdage, konfirmationer og andet i vores familie er fejret på kroen, siger den nye indehaver.\nDen gamle sten fra jernbanens tid fortæller, at der er otte kilometer til Sønderborg. Foto: Anders Kibbel\nPoul Christen Andersen lægger ikke skjul på, at han nok ikke havde siddet og fortalt os om sin nye kro, hvis ikke han haft de stærke familiemæssige relationer til stedet.\nGravemaskinerne er begyndt at rydde arealerne omkring kroen, og om kort tid går håndværkerne i gang med at sætte alt fra yderst til inderst i stand. Der lægges ikke skjul på, at kroen får den helt store tur, og ambitionen er, at Kirke Hørup Stationskro igen skal være et af de førende selskabs- og spisehuse på Als.\nKirke Hørup Stationskro har både være station for diligence og tog. Foto: Arkiv.dk\nAmbitionen er, at Kirke Hørup Stationskro igen skal være et af de førende selskabs- og spisehuse på Als.\nPoul Christen Andersen.\nDerfor er indehaveren gået på jagt efter en forpagter til stedet. Der skal være en person, som er tændt af en hellig ild for at få kroen op i kroernes superliga, og der lægges ikke skjul på, at man hellere venter nogle måneder - og således går glip af julefrokosterne - end at ansætte en person, som ikke brænder for projektet. Det skal simpelthen være en person, som tager ejerskab og som kan se mulighederne i kroen, når den i oktober står nyrenoveret inde og ude og med det helt nye udendørs anlæg.\nStationskroen og banen\nKirke Hørup Stationskro blev opført i 1885, og den blev få år senere udgangspunkt for diligencekørsel i området. Den lukkede hestevogn bragte både mennesker og mejeriprodukter rundt på Sydals, og den blev også brugt til begravelseskørsel. De gamle køreplaner og hestevognen fra dengang er stadig i familien Andersens eje.\nDiligencekørslen blev i 1898 erstattet af Amtsbanen, der var et system af smalsporede jernbaner. Dette blev 15. juni 1933 erstattet af Mommarkbanen, der var en normalsporet jernbane. Mommarkbanen fortsatte frem til 1962, og i den tid fungerede kroen også som stationsbygning for DSB.\nSønderborg Hovedbanegård 0,0\nSønderborg By Station 1,0 km\nSundsmark Station 3,2 km\nSpang Station 4,0 km\nVollerup Stationskro 5,5 km\nKirke-Hørup Station 8,6 km\nMajbøl Station 10,3 km\nOver-Tandslet Station 13,0 km\nNeder-Tandslet Station 14,4 km\nLille-Mommark Station 15,7 km\nSarup Trinbræt 17,5 km\nMommark Færgegård Trinbræt 19,3 km\nMommark Færge Station 19,9 km


AlfaLån – Kort ventetid, lang shoppingtid – Godkendelse på 30 sekunder\nAlfaLån – Kort ventetid, lang shoppingtid\nAlfaLån formidler små og mellemstore forbrugslån til private, som ønsker lidt ekstra til shopping, til en ny computer, en rejse eller lignende. Du bestemmer helt selv, hvad du vil bruge dine penge på, og AlfaLån blander sig hverken i din privatøkonomi eller stiller krav om sikkerhed fra din side.\nFinansiering af lånet foregår i samarbejde med Basisbank, hvilket er din garanti for en stærk, solid og erfaren låneudbyder.\nI denne guide kigger vi på de vigtigste spørgsmål, når du skal låne penge online hos AlfaLån.\n1 Hvem kan låne penge hos AlfaLån?\n2 Hvor meget kan jeg låne?\n3 Hvordan ansøger jeg om et forbrugslån hos AlfaLån?\n4 Hvordan godkender jeg min låneaftale?\n5 Hvornår får jeg pengene udbetalt til min konto?\n6 Skal jeg medsende nogle dokumenter?\nHvem kan låne penge hos AlfaLån?\nNår du vil låne penge hos AlfaLån, skal du leve op til følgende simple krav:\nDu skal have fast dansk bopæl.\nDu må ikke være registreret i Debitor Registret.\nDu skal have et fast arbejde og en årlig indkomst på mindst 150.000 kroner.\nLever du op til de få ovenstående krav, kan du hurtigt og nemt ansøge om et lån og købe lige præcis det, du drømmer om.\nHos AlfaLån kan du låne helt ned fra 3.000 kroner og op til 75.000 kroner. Dette sikrer, at du nemt og hurtigt kan få penge til det, du mangler, uanset om det er en ny smartphone, en storbyrejse, en ny garderobe eller møbler til hjemmet.\nDu bestemmer helt selv, hvad du ønsker at bruge pengene på. Du kan låne op til 75.000 kroner sikkert og nemt, og du vælger selv afbetalingsperioden, som kan fastsættes til mellem 12-72 måneder.\nPå den måde bestemmer du også selv, hvor høj en månedlig ydelse du ønsker at betale.\nHos AlfaLån kan du låne fra 3.000 kroner og op til 75.000 kroner\nHvordan ansøger jeg om et forbrugslån hos AlfaLån?\nDu ansøger om et lån hos AlfaLån ved at udfylde ansøgningsblanketten direkte på deres hjemmeside. Det foregår hurtigt, nemt og elektronisk.\nDu får svar på din ansøgning via e-mail allerede efter 30 sekunder. AlfaLån har sørget for, at denne proces er automatiseret, så du kan få lynhurtigt svar på din ansøgning. Hvis AlfaLån vurderer, at din ansøgning skal behandles manuelt, sker dette også i en fart – nemlig inden for blot ca. 15 minutter.\nHvordan godkender jeg min låneaftale?\nDu modtager din låneaftale på den e-mailadresse, du har oplyst i din ansøgning, og derefter underskriver du den elektronisk med dit Nem-ID.\nHvornår får jeg pengene udbetalt til min konto?\nLige så snart din ansøgning er godkendt, og du har underskrevet låneaftalen med dit Nem-ID, bliver dine penge sat til udbetaling med det samme og er til disposition på din NemKonto allerede næste hverdag.\nSkal jeg medsende nogle dokumenter?\nSom udgangspunkt skal du ikke sende hverken billeder eller dokumenter med, når du ansøger om et lån hos AlfaLån.\nDu kan dog komme ud for at skulle medsende en kopi af din seneste lønseddel, hvis du ønsker at ansøge om et lån på 20.000 kroner eller derover.\nDette er blot en beskeden forsikring til AlfaLån om, at du rent faktisk har en fast indtægt og har mulighed for at afdrage på lånet.\nBesøg AlfaLån her


💐 BLOMST LEVERING LJUBLJANA - ONLINE BLOMSTERHANDLER LJUBLJANA\nBlomster og gavekurve til Ljubljana\nLjubljana Blomsterhandler & gaver\nVelkommen til hjemmesiden for blomster til Ljubljana. Vi laver den bestilling online blomster let. Du kan vælge fra vores rigelig udvalg: blomster, planter, buketter og meget mere. Venligst tilføje du valg til indkøbskurven og følge vejledningen. Når ordren er afsluttet bare overlade resten op til os.\nDet er missionen af blomster til Ljubljana til at levere den højeste mulige kundeservice. Vi vil sørge for din bestilling vil blive leveret som spurgte. Når du virkelig ønsker at imponere, uanset hvilken lejlighed: fødselsdage, Mors dag, fædre dag eller nogen anden lejlighed, blomster til Ljubljana er det rigtige valg for din særlige øjeblik.\nTjek vores levering områder i Ljubljana, Slovenien:\nVi tilbyder det største udvalg af blomster til Ljubljana ,Slovenien\nVi tilbyder det største udvalg af gavekurv til Ljubljana ,Slovenien\nVi tilbyder det største udvalg af chokolade til Ljubljana ,Slovenien\nVi tilbyder det største udvalg af kager til Ljubljana ,Slovenien\nVi tilbyder det største udvalg af gaver til Ljubljana ,Slovenien\nVi tilbyder det største udvalg af parfumer til Ljubljana ,Slovenien