Projekt Byggerum - PDF\nDownload "Projekt Byggerum 2001-2004"\n1 Projekt Byggerum Evalueringsrapport om erfaringerne fra fire års projektarbejde med det rummelige arbejdsmarked indenfor bygge- og anlægsbranchen Marts 2005\n2 Kolofon Udgivet af: Samarbejdsparterne bag Projekt Byggerum. Ansv. Redaktør: Annette Jacobsen, Kooperationen, Reventlowsgade 14, 1651 Kbh. V, Tlf Øvrig redaktion: Bo Sandberg og Sidse Buch, BAT-kartellet Redaktion afsluttet: 21. marts 2005 Hjemmeside: Layout: Fagbladet 3F Tegninger: Bob Katzenelson Produktion & Tryk: Fagbladet 3F Oplag: 500 stk.\n3 Evalueringsrapport vedrørende Projekt Byggerum KAPITEL 1: Idé- og opstartsfase Generel introduktion Byggerum er et samarbejdsprojekt mellem lønmodtager- og arbejdsgiverorganisationer. Projektet begyndte primo 2001 og varede til udgangen af 2004, dvs. 4 år i alt. Hovedformålet er - inden for rammerne af bygge- og anlægsbranchen - at nedbryde fordomme og bearbejde holdninger hos medarbejdere, arbejdsgivere og samarbejdspartnere i kommuner mv. Projektet falder således indenfor det rummelige arbejdsmarked. Som nævnt sluttede Projekt Byggerum 31. december I denne rapport gøres der status for projektets forløb og resultater. Projekt Byggerum en udløber af et tidligere, lignende projekt Projektet blev søsat i efteråret 1999 på initiativ af BKL, Byggefagenes Kooperative Landssammenslutning, som en udløber af erfaringerne fra et tidligere projekt Job på særlige vilkår i bygge og anlægssektoren. 13 organisationer søsatte initiativet i fællesskab Ud fra et fælles ønske om at få det rummelige arbejdsmarked sat på virksomhedernes og byggebranchens dagsorden, blev 13 lønmodtager- og arbejdsgiverorganisationer enige om at gå sammen om projektet. De deltagende organisationer var: Byggeriets Arbejdsgivere (BYG) Danske Entreprenører (DE) Danske Malermestre Dansk VVS El-installatørernes Landsforening Dansk Metal Forbundet Træ-Industri-Byg (TIB) Specialarbejderforbundet i Danmark (SID) Malerforbundet Dansk El-forbund Blik- og Rørarbejderforbundet Bygge-, Anlægs- og Trækartellet (BAT) BKL Projekt Byggerum et landsdækkende initiativ blandt byggeriets arbejdsgiver- og lønmodtagerorganisationer 3\n4 Organisatoriske ændringer i deltagerkredsen Deltagerkredsen er siden ændret, fordi arbejdsgiverne på el- og vvs-siden i 2002 slog sig sammen til TEKNIQ, og BYG/DE med virkning fra 2003 fusionerede til Dansk Byggeri. Siden er BKL i 2004 blevet fusioneret med Det kooperative Fællesforbund til den nye organisation KOOPERATIONEN - og SID hedder nu Fagligt Fælles Forbund (3F), fordi man gik sammen med Kvindeligt Arbejderforbund pr Finansiering primært via satsreguleringspuljen På baggrund af en overordnet projektbeskrivelse fik Byggerum i oktober 2000 en bevilling fra Udviklings Centret for Beskæftigelse på Særlige Vilkår på kr. til brug for opstart. Siden fik projektet midler over satsreguleringspuljen: 1 mio. kr. pr. år i Arbejdsgruppe forberedte initiativerne Blandt de deltagende organisationer blev der i efteråret 2000 nedsat en arbejdsgruppe, som fik til opgave at lave en projektbeskrivelse (bilag a), udarbejde budget (bilag b) 1 og fastlægge en tidsplan (bilag c). Desuden blev der udarbejdet en samarbejdsaftale, som alle organisationer underskrev (bilag d). Fælles styregruppe med det overordnede ansvar I foråret 2001 blev der nedsat en styregruppe med en repræsentant fra hver af de deltagende organisationer (kommissorium for styregruppen bilag e og styregruppens deltagere bilag f). Styregruppen har gennem hele projektperioden haft hovedansvar for gennemførelsen af projektet i henhold til projektbeskrivelsen og samarbejdsaftalen. Bred men fleksibel projektbeskrivelse Projektbeskrivelsen indeholdt nogle brede målsætninger for projektet. Dog var styregruppen indstillet på at ændre målsætningerne undervejs som projektet skred frem, hvis det skulle vise sig nødvendigt at indsnævre emnerne eller udvikle nye fokusområder. Projektets målsætninger Målsætningerne for projektet blev aftalt til følgende: At afprøve og udvikle en model for en konsulent, der har til opgave at vejlede og hjælpe virksomheder og medarbejdere i sektoren. Kendskabet til denne konsulent skal udbredes, så der gøres aktiv brug af vedkommende. At udbrede kendskabet til og forståelsen for det rummelige arbejdsmarked indenfor bygge- og anlægssektoren, herunder at nedbryde fordomme og bearbejde holdninger, så medarbejdere fastholdes på arbejdsmarkedet og nye personer får mulighed for at blive integreret på arbejdsmarkedet. Kan f.eks. ske via en informationskampagne. At anvise jobtyper for arbejdsfastholdelse og integration, herunder beskrive ansættelsesmetoder og former. At anvise overenskomstmæssige initiativer i forhold til det rummelige arbejdsmarked, herunder undersøge og afklare jobtyper på tværs af faggrænser. 1 Endeligt regnskab for den samlede projektperiode er under udarbejdelse og foreligger senest 1. juni Mange skubbes ud af arbejdsmarkedet hvordan undgår vi det?\n5 Projektets målgruppe Den umiddelbare målgruppe var virksomheder og medarbejdere i byggebranchen i hele landet. Det gjaldt om at: 1) Arbejdsfastholde medarbejdere, som var nedslidte, arbejdsskadede, fysisk/psykisk syge eller ældre. 2) Integrere personer, som havde lille eller slet ingen tilknytning til arbejdsmarkedet, fx kontanthjælps-/dagpengemodtagere, unge, nydanskere eller førtidspensionister. Initiativerne skulle primært omfatte timelønnede og medarbejdere med funktionærlignende ansættelser i bygge- og anlægsvirksomhederne. Praktisk projektledelse samlet i BKL BKL har fungeret som overordnet projektleder og forestået mødeindkaldelser, referater, udarbejdet og sammenskrevet oplæg samt stået for de praktiske økonomiopgaver, herunder regnskabsføring og kontakt til revisor samt kontakten til Arbejdsmarkedsstyrelsen. Organisationernes rolle: Sikre projektets forgrening og bistå med ekspertise Det har fra starten været hensigten, at organisationerne skulle have aktive og centrale roller i projektet. Der er jævnligt blevet holdt styregruppemøder (18 møder i alt), og organisationernes repræsentanter har deltaget i enkelte møder på organisations- og virksomhedsplan. Desuden har organisationerne stillet deres ekspertise til rådighed i det omfang, det har været nødvendigt. Ansættelse af konsulent medio 2001 Som det fremgår af den første målsætning, var organisationerne enige om at ansætte en konsulent til den praktiske udførelse, og organisationerne lagde vægt på, at konsulenten blev placeret i nogle rammer, hvor der var et netværk og miljø omkring det rummelige arbejdsmarked. Konsulentens opgaver er beskrevet nærmere i projektbeskrivelsen. Ikke ressourcer i egne organisationer behov for ekstern konsulent Organisationerne havde ikke selv mulighed for at afsætte en medarbejder på fuld tid som tovholder for projektet, og derfor blev der i to landsdækkende aviser annonceret efter egnede projektmagere. Ansættelse via Teknologisk Institut I maj og juni 2001 blev der afholdt ansættelsessamtaler. Ansættelsesudvalget gik primært efter projektmagere med kendskab til såvel det rummelige arbejdsmarked som byggebranchen, og dette resulterede i, at Teknologisk Institut (TI) blev udpeget som samarbejdspartner. Det aftaltes, at TI skulle ansætte en person, som skulle stå for projektet og fungere som kontaktperson til virksomheder. Konsulenten, Bent Kofoed, blev ansat pr. 1. august 2001, hvor den egentlige projektstart gik. Planlægningen og den praktiske udførelse af aktiviteterne fra projektbeskrivelsen blev herefter - bistået af organisationerne - lagt i hænderne på Teknologisk Institut. Erfaringsindsamling I efteråret 2001 gik konsulenten i gang med arbejdet. I første omgang skabte konsulenten sig et overblik over området ved at indsamle erfaringer fra tilsvarende projekter og ved at holde møder med nøglepersoner fra de 13 deltagende organisationer. På den måde etablerede konsulenten kontakt til personer med speciale og erfaringer med det rummelige arbejdsmarked. Uddannelse og erfaring er vigtig i byggebranchen 5\n6 Forberedelse af hjemmeside Efterfølgende blev der sat et arbejde i gang med at udvikle en hjemmeside til projektet. Hjemmesiden skulle indeholde baggrund og idé for projektet, nyheder, lovgivning, succeshistorier mm. Desuden skulle der være en lukket del, hvor kommunikation til styregruppen kunne ske. Det blev aftalt, at hjemmesiden skulle gå i luften i marts Konferenceindlæg, fagbladsartikler og generelt præsentationsmateriale Konsulenten holdt i efteråret 2001 en del oplæg på diverse konferencer på arbejdsgiver- og lønmodtagersiden for at gøre opmærksom på projektet og dets problemstilling. Der blev produceret artikler, som blev publiceret i organisationernes fagblade - og udarbejdelse af et generelt informationsmateriale omkring projektet og rådgiverfunktionen blev sat i gang. Seminar for styregruppen i december 2001 I december 2001 blev der afholdt seminar for styregruppen og repræsentanter fra organisationerne. Formålet med seminaret var at give alle nogle fælles mål, at udpege konkrete projekter til igangsættelse i 2002 samt at prioritere initiativerne fra projektbeskrivelsen. Konkrete aftaler på seminaret: Identifikation af relevante jobtyper + kursusforløb Blandt resultaterne fra seminaret blev det konkret aftalt, at der skulle igangsættes et forsøgsprojekt med tre forskellige jobtyper, som udstødningstruede medarbejdere ville kunne varetage. Desuden skulle der udvikles et kursus for tillids- og sikkerhedsrepræsentanter, ledere og andre interesserede i virksomhederne. Det blev endvidere aftalt, at der skulle arrangeres et besøg i Sverige, hvor man har knap 20 års erfaringer med rehabilitering inden for bygge- og anlægssektoren. Efter seminaret stod projektformålet mere klart, og i det følgende beskrives de enkelte opgavers udvikling gennem projektforløbet. KAPITEL 2 : Fasen, hvor projektet skulle ud over rampen i fht.omverdenen Inspirationsbesøg i Sverige Den februar 2002 rejste en delegation med repræsentanter fra arbejdsgiver- og arbejdstagersiden til Sverige for at hente inspiration og høre nærmere om svenskernes mangeårige erfaringer med det rummelige arbejdsmarked inden for bygge- og anlægssektoren. I Sverige er det arbejdsgiverens ansvar at revalidere egne medarbejdere. Allerede i 1986 dannede man Galaxen som et samarbejde mellem det daværende Byggförbundet og de største entreprenørvirksomheder i landet. Formålet var at revalidere de af branchens medarbejdere, som virksomhederne ikke selv var i stand til at revalidere efter nedslidning eller ulykke. Målet er, at arbejdstageren skal kunne vende tilbage til ordinært arbejde. Læs mere om Galaxen på Der ligger rigtig gode erfaringer i Galaxeprojektet, som vi i Danmark kan lære meget af også selvom det ikke umiddelbart er muligt at overføre Galaxenmodellen på danske forhold. 6 I Sverige er man langt fremme med det rummelige arbejdsmarked i byggebranchen\n7 Informationsindsats Der er blevet arbejdet på flere fronter med at informere og udbrede kendskabet til projektet, som hele tiden har været en prioriteret indsats. Der har både været generel information om projektet samt information til medarbejdere og virksomheder specifikt målrettet bygge- og anlægsbranchen. Informationen er gået gennem så forskellige kanaler som fagblade, aviser, informationsmøder, radio, kurser, produktblade og elektroniske medier. Konkrete artikler/indslag Der har undervejs været artikler i BAT-Nyt, TIB-bladet, Byggeriet, Vvs & EL Horisont, Erhvervsbladet, Entreprenøren, Danske Kommuner, Søndagsavisen og Dagbladet Licitationen. Desuden radioindslag i Danmarks Erhvervsradio, DR4-København og DR-Bornholm (et eksempel på en sådan fagbladsartikel er optrykt som bilag g). Kampagne via internettet I projektbeskrivelsen var der lagt op til, at der kunne laves en decideret informationskampagne med gammeldags pjecer målrettet varierende målgrupper og ordninger. Som projektet skred frem, blev der mere fokus på at udnytte Internettet - og indsatsen i forhold til udvikling af en hjemmeside blev derfor prioriteret. Indholdet på gik i luften i foråret 2002 med oplysninger om projektet, samarbejdspartnere, artikler, eksempelsamling, kursus m.m.. Siden blev løbende udbygget, bl.a. med en guide, som via eksempler beskriver de enkelte ordninger samt henvisninger til yderligere information om det rummelige arbejdsmarked. Der er løbende ført statistik over, hvor mange visninger, der har været af hjemmesiden, antal hits (se bilag h). Produktblade i eksemplarer: Bredt og ikke specielt målrettet distribueret I projektperioden er der blevet udarbejdet i alt fire produktblade, som informerer om: 1) Rådgiverfunktionen, 2) Opfordring til henvendelse vedr. gode historier, 3) Orientering om et 4-timers kursus samt 4) Let adgang til det rummelige arbejdsmarked. Produktbladene blev udsendt i foråret 2003 i ca eksemplarer og er primært udsendt sammen med organisationernes blade eller fordelt direkte til afdelinger og virksomheder. Kontakt til lokale virksomheder, fagforeninger og koordinationsudvalg Til brug for konsulentens optræden på møder/konferencer blev der udviklet en række præsentationsslides, som beskriver projektet samt tiltag og muligheder inden for det rummelige arbejdsmarked. Konsulenten har igennem projektperioden haft et opsøgende arbejde i forhold til de øvrige aktører på området og haft kontakt til relevante samarbejdspartnere rundt omkring i landet. Et mere intensivt samarbejde har der været mellem koordinationsudvalgene, virksomheder og lokale fagforeninger i Skagen og Næstved, hvor der i 2002 og 2003 blev arbejdet på at igangsætte lokale projekter. Rådgiverfunktionen: 9 henvendelser, 4 sager, 3 job sikret I forhold til konsulentens rådgiverfunktion overfor virksomheder, organisationer og enkeltpersoner var der i perioden konkrete sager om råd og vejledning omkring fastholdelse. Heraf blev fire til konkrete sager, hvoraf tre er endt positivt (to fleksjob og en ordinær ansættelse). Af de resterende fem henvendelser blev tre ikke aktuelle, mens to blev stillet i bero. Udover de konkrete sagshenvendelser, har der været henvendelser fra nogle koordinationsudvalg, BST ere, enkelte organisationer og nogle få enkeltpersoner. 7\n8 Midtvejsevaluering i efteråret 2002: Vanskeligheder med jobtypeudvikling Det viste sig hurtigt at være meget svært at udvikle nye jobtyper, fordi det bl.a. kræver, at enkeltpersoner og virksomheder stiller sig til rådighed for at afprøve forskellige jobtypemodeller. På midtvejsevalueringen 25. september 2002 blev det derfor besluttet at nedprioritere denne projektdel. Et virvar af forskellige overenskomster og traditioner De enkelte organisationers overenskomster og traditioner er meget forskellige. Det blev derfor besluttet at ændre projektbeskrivelsens formulering af dette punkt. Frem for at tage konkrete overenskomstmæssige initiativer her og nu, skulle projektets erfaringer i stedet give organisationerne idéer og inspiration til byggeriets overenskomstforhandlinger i 2004 og De i deltagerkredsen gældende, forskellige sociale kapitler i overenskomster blev runddelt til hele styregruppen. En række overenskomsters bestemmelser i forhold til det rummelige arbejdsmarked blev således synliggjort overfor organisationerne. Samarbejde med BST om kursusrække, plakatserie mv. I samarbejde med BST Danmark og BST Århus blev kursuskonceptet Introduktion til det rummelige arbejdsmarked for bygge og anlæg udviklet. Kurset var rettet mod virksomhedsledere, tillids- og sikkerhedsrepræsentanter, formænd og personaleadministrative medarbejdere - og har været afholdt to gange i projektperioden. Der er blevet udviklet en plakatserie, som blev brugt i undervisningen på kurserne, og som også efterfølgende blev benyttet flittigt af Byggerum Sydsjælland (se kapitel 5). Det kan være svært at finde vej gennem labyrinten af ordninger indenfor det rummelige arbejdsmarked. Indsamling af succeshistorier og erfaringer generelt Der skulle indsamles gode historier, som kunne give andre inspiration til, hvordan sager vedrørende det rummelige arbejdsmarked på bygge- og anlægsområdet kunne håndteres. I forbindelse med registrering af historierne blev der udviklet en interviewguide, som skulle simplificere arbejdet. I projektperioden blev der indsamlet historier, som løbende blev lagt ud på hjemmesiden. KAPITEL 3: Modning af fælles opfattelse af, at vi ikke fik nok for pengene hos TI Afbrydelse af samarbejdet med Teknologisk Institut pr. 2. halvår 2003 I gennem projektperioden tog styregruppen jævnligt samarbejdet med TI op til overvejelse og fandt, at det ikke i alle henseender fungerede optimalt. Bl.a. var der områder i projektet, hvor der - på trods af talrige opfordringer - ikke skete nogen udvikling. Det gjaldt især erfaringsindsamlingen og det opsøgende/udadvendte arbejde rettet mod virksomheder og byggepladser. Efter en tid stod det således klart, at Teknologisk Institut ikke var i stand til at løfte opgaven til styregruppens tilfredshed. Styregruppen tog endelig beslutning om at afbryde samarbejdet med Teknologisk Institut pr. 1. juli\n9 KAPITEL 4: Fornyet drøftelse om projektets formål, målgruppe og økonomi Økonomien sikret i endnu et år og målsætningen blev gjort regional Efter aftale med Arbejdsmarkedsstyrelsen blev projektet forlænget med uændret økonomisk ramme for 2004 med. I erkendelse af, at det er begrænset, hvor meget man kan nå på et år og at vi måske havde gabt over for meget på én gang i det oprindelige setup blev projektets målsætning forsøgt forankret lokalt i en mere praktisk ramme end den ofte ret teoretiske på TI. Videreførelse af Byggerums hjemmeside Ved ophør af samarbejdet med TI blev det aftalt, at instituttet vederlagsfrit viderefører hjemmesiden i 3 år for perioden 2004 til og med TI udfører det praktisk/tekniske i forhold til vedligeholdelse af hjemmesiden, mens en konsulent fra forbundet Træ-Industri-Byg i Danmark har indsamlet, bearbejdet og leveret det skriftlige råmateriale til hjemmesiden, så den har været opdateret jævnligt igennem Konsulenten har opgjort timeforbrug og fået betaling herfor over projektets midler. Byggerum Sydsjælland bliver en realitet i løbet af efteråret 2003 Heldigvis kunne der denne gang med udgangspunkt i projektets egne organisationer frigøres ressourcer til den praktiske videreførelse af projektet på regionalt niveau. Der blev rettet henvendelse til LO Næstved, hvor man - efter en drøftelse med de lokale arbejdsmarkedsparter samt repræsentanter for styregruppen for Byggerum - enedes om at udpege TIB til at stå for den praktiske forankring. I samarbejde med de øvrige byggefag samt en socialrådgiver påtog TIB sig opgaven med at søge at gøre de lokale bygge- og anlægsvirksomheder mere rummelige. Styregruppen mente, at Sydsjælland var et velegnet område, dels fordi byggebranchen generelt står stærkt i billedet (høj procentdel af den samlede erhvervsbeskæftigelse i regionen) og fordi alle byggeriets organisationer er repræsenterede i området og er velfungerende. KAPITEL 5: Byggerum Sydsjælland 2004 etableres På den forholdsvis korte tid, som har været til rådighed, har Byggerum Sydsjælland fået skabt en del opmærksomhed om projektet. De to tilknyttede konsulenter i Byggerum Sydsjælland, Henrik Bøgvad og Hans Clemmesen, har udarbejdet en egen evalueringsrapport, hvor de væsentligste brudstykker er gengivet i redigeret form i de følgende kapitler. To halvårige ansættelser fysisk placeret hos den lokale TIB-afdeling Den konkrete aftale med Byggerum Sydsjælland blev, at man ansatte konsulent Henrik Bøgvad i 1. halvår 2004 og konsulent Hans Clemmesen i 2. halvår Denne model blev valgt, fordi det var det, som praktisk kunne lade sig gøre, idet den første konsulent kun kunne opnå orlov fra sin normale stilling i et halvt år. Den anden konsulent blev nyansat i stillingen i 2. halvår. Der var et betydeligt overlap og gensidig hjælp de to konsulenter imellem - i begge perioder. 9\n10 Forarbejdet overblik & litteratursøgning Byggerum Sydsjælland har hele tiden været klar over, at det var et projekt, der var tidsbegrænset til 2004, man skulle føre videre. Derfor var det begrænset, hvor mange forskellige eksperimenter, man kunne nå at lave og ekstra vigtigt at have lavet så meget forarbejde, som det var muligt inden selve projektstarten 1. januar En vigtig del af forarbejdet var at skabe sig overblik via projektets tidligere evalueringsrapport (TI) samt søge anden litteratur om lignende projekter af nyere dato. Dette naturligvis for ikke at behøve at opfinde den dybe tallerken igen. Relevant litteratur optræder i kildelisten. Er bygge- & anlægsbranchens særlige natur en barriere? Bygge & Anlægsbranchen har en særlig kultur, fordi den stiller store krav til medarbejdernes mobilitet, omstillingsevne, planlægning, logistik og - sidst men ikke mindst - det faktum, at arbejdspladserne ikke er stationære. Kunne andres erfaringer overhovedet anvendes i byggebranchen? Konklusionen var her, at rummelighedsproblemstillingerne fra andre lignende projekter trods alt var forholdsvis beslægtede og derfor relevante. Opstartsfasen kontorindretning, netværk, lokal designet folder samt merchandise Den første del af projektperioden gik med at indrette kontor, planlægge aktiviteter, kontakte relevante aktører, designe og producere brevpapir, bestille markedsføringsartikler (T-shirts, sweatshirts, kuglepenne) og foldere til anvendelse under møder og andre udadvendte aktiviteter. Der blev etableret et netværk, der kunne trækkes på, når det skulle blive nødvendigt, ved at lave møder for de berørte parter indenfor arbejdsmarkedsområdet. Udbredning af lokalkendskab til Byggerum god dialog med koordinationsudvalg Således blev kendskabet til projektet fastlagt, og der kom gode input fra anden side. Ret tidligt blev konsulenterne inviteret til temadage, arrangeret af Udviklingsenheden for det fælles koordinationsudvalg, Næstved, Holmegård, Fladså og Suså. Særlig denne kontakt har projektet nydt godt af, pga. en konstruktiv og positiv dialog. Vigtig ildsjæl i Dansk Byggeri, Storstrøms amt Formanden for Dansk Byggeri i Storstrøms Amt, Willi Becke, skal nævnes som den, der gav projektet det input og den udfordring, som fik en markant indflydelse på opstarten og det endelige forløb af projektet. KAPITEL 6: Byggerum Sydsjælland 2004 tema- og kampagnedage Tema- og kampagnedag 1 fokus på sagsbehandlernes rolle, 11. maj 2004 Temadagen den 11. maj, arrangeret i samarbejde med Byggerum Sydsjælland og betalt af Udviklingsenheden for det fælles koordinationsudvalg, blev skelsættende for det videre forløb med temaet; Byggebranchen har ikke brug for sagsbehandlere, eller har den?, hvor flere aktører, der tager sig af udsatte medarbejdere på arbejdsmarkedet, var inviteret. Byggebranchens repræsentanter slog fast, at byggebranchen havde brug for hurtig og kompetent handling fra kommunens side, når en medarbejder var udsat. Når det handlede om integration af kvalificeret arbejdskraft udefra, der kunne ansættes på særlige vilkår, var virksomhedssiden ikke så meget for det pga. en vis modvilje mod 10\n11 forskelsbehandling ikke mindst i de små og mellemstore virksomheder, som fylder meget i byggebranchen. På tidspunktet for temadagens afholdelse var der kun én eneste virksomhed indenfor branchen, der på daværende tidspunkt havde lavet en partnerskabsaftale 2 med kommunerne Næstved, Suså, Holmegård og Fladså. Tema- og kampagnedag 2 besøg på forskellige byggepladser, 21. juni 2004 I samarbejde med de forbund, som kunne afsætte mandskab, og Willi Becke, tilrettelagde konsulenterne byggepladsbesøg, for på den måde at gå direkte ud til håndværkerne. Dette dels for at orientere om hvad Det Rummelige Arbejdsmarked står for, dels at finde ud af, hvad medarbejderne selv kunne tænke sig virksomheden kunne hjælpe dem med, hvis de skulle komme galt af sted. Endelig skulle det undersøges, om medarbejderne havde kendskab til, om deres respektive arbejdsgivere havde nogen form for sygefraværspolitik, eller anden fraværsforbyggende foranstaltning. Bl.a. kom man her ind på trivselssamtaler, som også kunne sættes i forbindelse med arbejdsmiljø og fraværsforebyggende foranstaltninger. Det var en positiv oplevelse at stifte kendskab med medarbejdere, der havde kendskab til virksomheder, der gjorde en indsats for deres udsatte medarbejdere. Der var også medarbejdere, der ikke kendte til de muligheder, som firmaet kunne stille til rådighed, ganske enkelt fordi de ikke havde læst personalehåndbogen. En ting blev klart konkluderet af Byggerum Sydsjælland: Der er brug for et let tilgængeligt oplysningsmateriale, som medarbejderne og virksomheden kan tage fat i. Byggerums tur gik i 2004 til Sydsjælland Tema- og kampagnedag 3 international Miljøuge oktober Konsulenterne planlagde en kampagne, kombineret med den internationale miljøuge i uge 43, hvor medlemmerne fra Byggefagene Storstrøms Amt kørte ud på byggepladserne. Det skete på baggrund af, at deltagerne nu var fortrolige med informationsmaterialet fra Byggerum, og for at få en kobling på arbejdsmiljø og forebyggelse af sygefravær. Tilbagemeldingerne fra deltagerne gav et samlet billede af, at der for mange håndværkeres vedkommende er langt igen, før de tænker på konsekvenserne af Tarzan syndrom og dårligt arbejdsmiljø. Ligeledes kunne det konstateres, at en bedre planlægning på pladserne kunne afhjælpe meget af det, som kan føre til uheld. 2 En partnerskabsaftale er en aftale indgået mellem en virksomhed og en eller flere kommuner, som fastlægger retningslinjer for et formaliseret, tæt samarbejde mellem parterne, således at man kan komme ansatte til hjælp så tidligt som muligt i sager vedrørende sygdom. 11\n12 Udløber af temadage: Informationsmateriale målrettet distribueret Som en direkte følge af erfaringerne fra kampagnedagen den 21. juni, blev det i samarbejde med Willi Becke/Dansk Byggeri besluttet at udforme informationsmateriale, som var enkelt og overskueligt. Det blev til to vejledningsfoldere én til medarbejdere og én til virksomheden - samt en folder, der viste regler fra den sociale lovgivning. Hver folder blev udformet i A5 format. Disse foldere lægger i deres form op til hjælp til selvhjælp ude i virksomheden, når der skulle være brug for det. Vejledningsmaterialet blev udsendt til en stor del af medlemmer fra TEKNIQ, Malermestrene, Dansk Byggeri i Storstrøms Amt samt efter forespørgsel til undervisningsbrug på LO-skolen i Helsingør. Herudover blev der fremstillet en udstillingsvæg, som er blevet anvendt i forbindelse med tema- og kampagnedagene. Informationsmateriale og udstillingsvæg kan ses på hjemmesiden men alligevel med begrænset anvendelse Tilbagemeldingerne har til dato været De er enkle og overskuelige, Man har heldigvis ikke skulle anvende dem til noget endnu, Man har ikke fået kigget på dem endnu (Den sidste er den hyppigste.) KAPITEL 7: Byggerum Sydsjælland 2004 evaluering af virksomhedssiden Ret hurtigt i forløbet viste problemerne sig ved henvendelse til virksomhederne. Dels kendte ingen til projektet - til trods for, at det var aftalt i den centrale styregruppe, at arbejdsgiverdelen i projektet tog sig af oplysningsdelen for sine medlemmer. Dels kendte ingen til partnerskabsaftalen. Samtidig mente man, at det kostede penge, og at det derfor ingen interesse havde. Virksomhederne fortalte, at de ganske enkelt ikke havde tid og gav i øvrigt udtryk for, at der var mange andre aktører, som tog kontakt til dem. Alle disse problemer prøvede konsulenterne at komme til livs ved at orientere om projektet i et brev, hvor konsulenterne kort gjorde rede for projektet og for, at de vedlagte foldere skulle opfattes som en hjælp til selvhjælp. Lille forhåndskendskab til partnerskabsaftaler synspunkt præget af myter Partnerskabsaftalen er om noget et område, som Byggerums-konsulenterne har gjort reklame for. Gennem forespørgsel i Udviklingsenheden for det fælles koordinationsudvalg i Næstved blev det fastslået, at stort set ingen virksomheder indenfor bygge og anlæg stod på deres liste. Under en snak med formanden for Dansk Byggeri i Næstved blev der givet udtryk for, at grunden til, at ingen virksomheder ville indgå partnerskabsaftale, var at den var administrativt for besværlig at håndtere. For at få afprøvet denne udtalelse tog konsulenten kontakt til Udviklingsenheden. Her blev det gjort klart, at en sådan aftale kunne tilpasses fuldstændigt efter virksomhedens størrelse og behov. 12 Hjælpen til arbejdsfastholdelse bremses af myter og fordomme\n13 Opsøgende arbejde med Dansk Byggeri som mellemmand Henvendelse til virksomheder afstedkom også budskabet om, at man enten i forvejen kendte til, havde et godt samarbejde med, eller havde haft det med Naesborg Fonden (nu Naesborg A/S). For at få et indblik i, hvordan virksomheder inden for bygge og anlæg tog sig af deres medarbejdere ved sygefravær, bad Byggerums konsulent Willi Becke om navne på virksomheder, som havde en interessant form for sygefraværspolitik. Der blev udarbejdet en spørgeguide, som sammen med en anmodning om et interview, blev sendt ud til de virksomheder, amtsformanden for Dansk Byggeri havde udpeget. Kun nogle få af de 10, som blev udpeget, har sagt god for at blive profileret på Byggerums hjemmeside. Fire enkeltsager med udspring i virksomhederne Konsulenterne har ikke haft ret mange sager, hvor et firma har henvendt sig om rådgivning og vejledning. To direkte henvendelser og to tilfældige. Den ene af de to direkte var en virksomhed, som ikke gav meget for alle de fine ord om det rummelige arbejdsmarked, efter at have modtaget foldere fra Byggerum Sydsjælland. Pga. sagens kompleksitet blev det til tre virksomhedsbesøg, hvor muligheden for at inddrage kommunens kompetente medarbejdere blev drøftet. Det handlede her om at få gjort opmærksom på den sociale partnerskabsaftale, som kunne komme til sin ret. Den anden direkte henvendelse var en reaktion på en god dialog og de udsendte foldere. Det blev til et interview med direktøren for en virksomhed, som senere lavede en partnerskabsaftale med Næstved, Holmegård, Suså og Fladså kommuner, hvor Byggerums konsulenter fik papirerne underskrevet. Den ene af de to tilfældige udsprang af en telefonisk kontakt om, hvordan man som virksomhed selv kan gøre en indsats for sin medarbejder, evt. via en partnerskabsaftale. Den anden var foranlediget af en tilfældig snak med en virksomhedsejer. Her blev muligheden for at anvende partnerskabsaftalen for en udsat medarbejder drøftet. Det viste sig, at virksomheden udviser et stort socialt engagement i forbindelse med deres udsatte medarbejdere. KAPITEL 8: Byggerum Sydsjælland 2004 evaluering mht. lønmodtagersiden Samarbejdet med de respektive lønmodtagerorganisationer, som er parter i projektet, har været godt. Alle har været positivt interesseret i at deltage i og give feedback til projektet. Tre forbund måtte desværre sige fra pga. stor arbejdsbyrde i det daglige - og manglende mulighed for at stille mandskab til rådighed - i kampagnedagene. Via det tætte netværk i Byggefagene Storstrøms Amt fik konsulenterne et rigt indblik i afdelingernes positive håndtering af sager omkring udsatte medlemmer, som er kommet galt af sted. De respektive forbund har gennem årene oparbejdet en betydelig erfaring i samarbejde med kommuner og virksomheder, som positivt anvendes i sager med udsatte medlemmer. Man kan risikere at falde igennem gråzonen mellem love, overenskomster og administration 13\n14 Enkeltsager med udspring i lønmodtagerorganisationerne Den største leverandør af potentielle kunder til Byggerum Sydsjælland var medarbejderne i TIB s lokalafdeling Strømmen Nord, afd. 30. Det har sin naturlige forklaring i, at lokalafdelingen havde stillet kontorfaciliteter til rådighed for Byggerum. På den måde kom konsulenten tæt ind på afdelingens daglige berøring med udsatte medlemmer, og blev inddraget i forsøg på at få skred i tingene. Stor daglig ekspertise og høj lokal troværdighed overfor medlemmerne Medlemmerne er oftest mest trygge ved den service, som deres respektive forbund yder. Det blev dog ret hurtigt klart, at de sager, som konsulenten blev inddraget i, ikke havde store chancer for at ende som succeshistorier. Det skyldtes dels sværhedsgraden af arbejdsskaden eller den arbejdsbetingede lidelse, med den dertil knyttede lange sagsbehandlingsperiode. Ofte næsten parallelt med dette forløb var der ligeledes et langvarigt forløb på sygedagpenge. KAPITEL 9: Byggerum Sydsjælland 2004 evaluering af kontakt med myndigheder Det Regionale Netværk Sjælland Via en samtale med en aktør i Næstved Kommune fik konsulenten kontakt til en koordinator fra Det Regionale Netværk Sjælland (omtalt på Det stod hurtigt klart, at Byggerum Sydsjælland og Det Regionale Netværk Sjælland har meget til fælles, når det handler om tidlig indsats for udsatte medarbejdere m.v. Medlemskab er gratis og Byggerumskonsulenterne kan varmt anbefale, at virksomheder indenfor bygge og anlæg melder sig ind, og finder deres niche i dette netværk af forskellige typer virksomheder, som gør - og har gjort - sig erfaringer med det rummelige arbejdsmarked. Næstved Sprogcenter Byggerum Sydsjælland fik i oktober en henvendelse fra Næstved Sprogcenter om arbejdet med at få kursister med anden etnisk oprindelse ind i byggebranchen. Konsulenterne konstaterede, at det var en opgave, der krævede samarbejde med dem, der har erfaringer og kompetencer på området. Konsulenterne var positivt interesserede i at gå med i projektet under den forudsætning, at andre relevante aktører var med i projektet. Uden at Byggerum Sydsjælland har været direkte involveret, er projekt Indvandrere i håndværksog entreprenørvirksomheder under ARES 3 kommet på benene. Det mangler pt. kun at få fastlagt det finansielle grundlag. Projektet ventes at blive til noget i ARES - fælles strategi for arbejdsmarkeds-, uddannelses- og erhvervspolitik som grundlag for øget beskæftigelse og indtjening i Storstrøms Amt.\n15 Sagsbehandlerne i kommunerne Da sagsbehandlerne i kommunen har mulighederne og kompetencen til at iscenesætte tiltag omkring tidlig indsats, hvor der er brug for at anvende den sociale lovgivning, var det kun naturligt, at der blev taget en kontakt til dem. På et møde med lederen af sygedagpengeafdelingen i Næstved og en sagsbehandler fra Udviklingsenheden fremlagde Byggerums konsulent folderne, der var udviklet, samt behovet for et informationsmøde eller fyraftensmøde med virksomhedsejere, forbundsmedarbejdere, tillidsrepræsentanter og repræsentanter for kommunens sagsbehandlere. Et sådant kan dog af tidsmæssige årsager først arrangeres i 2005 efter Byggerum Sydsjællands ophør. Aktiv Center Sydsjælland i Vordingborg Byggerumskonsulenterne blev bedt om at være gæstelærere på Aktiv Center Sydsjælland. Det er en offentlig virksomhed, som har arbejdsafklaringskurser for sygedagpengemodtagere og andre, som bliver visiteret hertil af sagsbehandlerne i kommunerne eller AF. Ad denne kanal fik man kontakt til Vordingborg, Præstø, Langebæk og Møn kommuner - konkret via sekretæren for koordinationsudvalget for de fire kommuner. Særlig koordinationsvanskelighederne blev drøftet, idet man i det område havde opgjort, at virksomheder kunne risikere at få henvendelse fra 162 forskellige aktører om arbejdsmiljø, rummelighed, arbejdsfastholdelse, tidlig indsats osv. Byggerums konsulenter forsøgte at få uddybet og krydschecket denne opfattelse. Det konkluderes på den baggrund, at tallet er sat for højt og er en meget teoretisk vurdering. Men ingen tvivl om, at det reelle tal er højt. KAPITEL 10: Byggerum Sydsjælland øvrige enkeltsager og succeshistorier Byggerums konsulent Hans Clemmesen blev direkte inddraget i enkeltsager pga. sin kompetence som socialrådgiver. De 15 sager, som Byggerum har været involveret i, kan ifølge Byggerums konsulenter groft opdeles i tre kategorier: Kategori 1: Arbejdsskadesager, hvor medlemmet har ressourcer såsom sociale og faglige kompetencer, privat- og arbejdsnetværk, der gør medlemmet i stand til at overskue og forvalte sin nye situation. Kategori 2: Arbejdsskadesager, hvor medlemmet ikke selv har de fornødne ovenstående kompetencer og ressourcer. Ofte bliver sagsforløbet her med tiden en social sag, pga. et længere forløb på sygedagpenge, hvor medlemmet mister en god del af sin arbejdsmarkedsparathed, selvværd, selvtillid og integritet. Kategori 3: (5 ud af 15) Sociale sager, hvor medlemmet pga. få psykiske ressourcer, ikke kan magte en social begivenhed, fx en fyring, dårligt arbejdsmiljø etc. Disse medlemmer har ofte få sociale kompetencer og et meget lille netværk, hvilket gør at vedkommende er meget udsat. Sidstnævnte kategori var - ikke overraskende - den mest tidskrævende. Det skyldes hjemmebesøg, lange afdækkende samtaler, kontakt til professionel hjælp og rådgivning, opfølgning af aftaler og bisidder for medlemmet hos sagsbehandleren i kommunen. Men til gengæld skete det positive, at der nu for alvor er taget hånd om disse 5 personer, så de kan komme ud af deres fastlåste situation. 15\n16 KAPITEL 11: Byggerum Sydsjælland 2004 Byggerum Sydsjællands egne erfaringer Med udgangspunkt i erfaringsmaterialet fra andre projekter, bøger samt evalueringsrapporten fra TI, er konsulenterne kommet frem til, at man som aktør kan føle, at man bevæger sig i et minefelt. Sådan havde konsulenterne det også, da de på deres første møde 25. februar 2004 med erhvervslivets parter og andre relevante aktører måtte konstatere, at arbejdsmarkedets parter lå nederst i det politiske hierarki. Men det varede kun til der blev rettet direkte henvendelse til virksomhederne og medarbejderne for at få at vide, hvad de havde brug for, når det handler om tidlig indsats. Tidlig og synlig indsats er vigtig - og ønske om én indgang til det offentlige Willi Becke satte klare ord på det, der var nødvendigt: Hurtig handling eller samarbejde med kompetent kommunal arbejder / anden aktør, som har mandat til at tage beslutninger og føre dem ud i livet. Kommunens sagsbehandlere bør være på forkant med virksomhedernes behov, når der er brug for det. En sådan kontakt skal vedligeholdes og plejes. Som lederen af Aktiv Center Sydsjælland udtrykte det: Virksomhederne ønsker, at kommunen er mere synlig.. Konjunktursituationen har stor betydning Som det bl.a. er godtgjort i SFI-rapporten Virksomheders Sociale Engagement (se kildeliste), afhænger rummeligheden på arbejdsmarkedet i allerhøjeste grad af konjunkturerne i samfundsøkonomien og de pågældende brancher. Netop bygge og anlægsbranchen er meget sårbar overfor lavkonjunktur og sæsonmæssige svingninger. Derfor er det vigtigt at udnytte perioder med højkonjunktur, når virksomheder skal bevidstgøres om mulighederne for hjælp i det rummelige arbejdsmarked. Det er i en sådan periode, hvor medarbejderne kan være udsat for et arbejdspres, som kan få uheldige følger på sigt. Lediggang er dog omvendt ikke særlig befordrende for selvværdet, ligesom virksomhedernes overskud til at tage sig af og arbejdsfastholde udsatte medarbejdere - alt andet lige - er større, når det ser økonomisk godt ud for virksomheden på bundlinien. Større socialt engagement end fordommene tilsiger men primært for nuværende medarbejdere Bygge og anlægsbranchen er gode til at tage sig af deres egne medarbejdere, når det går galt. Konsulenterne er af den opfattelse, at hvis indsats/hjælp fra kommunen eller anden aktør kan sørge for, at hjælpen bliver smidig, hurtig og virkningsfuld, vil vejen til at integrere anden arbejdskraft måske blive lettere. SFI s erfaringer viser i øvrigt, at byggebranchen ikke er alene om primært at være gode til at tage sig af egne, nuværende medarbejdere. Andre brancher er også træge, når det gælder integration af arbejdskraft udefra. 16 Det er koldt at stå helt udenfor arbejdsmarkedet\n17 KAPITEL 12: Byggerum Sydsjælland 2004 Byggerum Sydsjællands anbefalinger På baggrund af de erfaringer, som konsulenterne fik i projektet, kom de til den konklusion, at en fremtidig tidlig indsats overfor udsatte medarbejdere skal lægges så tidligt, at den virker forebyggende. Indsatsen skal foregå ude i virksomhederne, så tæt på virksomhedens ledelse og medarbejdere som muligt. Det handler om, at parterne bliver bedre til at passe på hinanden og på sig selv. Dvs. fokus på bedre arbejdsmiljø og holdningsændringer hos dem, der typisk kommer galt af sted, nemlig medarbejderne. Det er en fælles opgave for arbejdsmarkedets parter og de offentlige instanser. Behov for nytænkning på arbejdsmarkedet - Byggerum en lille brik i det spil Der er brug for nytænkning på det danske arbejdsmarked. Flere udsatte personer får bevilget fleksjob i stedet for førtidspension. Umiddelbart er det positivt, at denne gruppe af medarbejdere kan fastholdes på arbejdsmarkedet. Men desværre er der mange, som ikke kan få ansættelse og risikerer at gå på ledighedsydelse i lange perioder. På et tidspunkt vil det nuværende arbejdsmarked blive drænet for nicher, der gør ansættelse på fleksjob mulig. Derfor bør der fra politisk hold - og blandt arbejdsmarkedets parter - tages initiativ til at løse problemet. Projekt Byggerum kan betragtes som en prøvesten til at løse problemet med de udsatte medarbejdere. Men konsulenterne har måttet erkende, at der er grænser for, hvad der var muligt, når den tid, der var til rådighed, tages i betragtning. KAPITEL 13: Fremtiden hvordan kommer vi videre og hvad har vi lært? 4. februar 2005 blev der i projekt Byggerums styregruppe afholdt et evalueringsseminar, hvor projektets resultater blev drøftet. Både set i forhold til den umiddelbare målgruppe - de udsatte grupper på arbejdsmarkedet og i forhold til organisationssamarbejdet. Nærværende konklusionsafsnit er i høj grad inspireret af den debat, som fandt sted på mødet. Bedømmelsen af projektets grad af succes er dog også søgt besvaret ved konkret at besvare hvorvidt projektet har opfyldt sine oprindelige målsætninger, jf. kapitel 1, side 4. Udvikling af konsulentmodel Mht. at udvikle konsulentmodellen er der i projektet afprøvet to forskellige metoder. I den ene var konsulenten placeret på Teknologisk Institut i et forskningsmæssigt bygge- og anlægsmiljø - men dog så langt væk fra hverdagen i branchen, at det viste sig problematisk i forhold til den praktiske daglige opgavevaretagelse. I den anden model var konsulenten forankret i én af organisationerne på arbejdsmarkedet, og her foregik arbejdet i tæt samspil med de øvrige lokale organisationer, som i det konkrete lokalområde i forvejen er meget gode til at tage sig af deres medlemmer. De har stor troværdighed, også i forhold til virksomhederne. En yderligere ulempe ved at etablere en ekstern konsulentordning er, at der kan være en risiko for, at andre aktører indenfor det rummelige arbejdsmarked populært sagt vælger at indtage en mere tilbagelænet attitude end man ellers ville have gjort. 17\n18 Oplysning, information og holdningsbearbejdning Der er blevet arbejdet med udbredelse af information om det rummelige arbejdsmarked på mange fronter, og særlig udviklingen af hjemmesiden og guiden har været vellykket. Vi har en formodning om, at man særligt i det sydsjællandske område er blevet mere bevidst om mulighederne, som ligger i det rummelige arbejdsmarked. Set i bakspejlet kunne endnu mere dog være nået, hvis man allerede før projektstart havde indtænkt en mere aktivistisk og synligt opbakningsmæssig rolle fra de centrale, landsdækkende organisationers side overfor de lokale parter i Projekt Byggerum. Det tager tid at vende en supertanker Erfaringerne fra TI s arbejde og Byggerum Sjælland viser, at ændring af holdninger hos virksomheder og medarbejdere i retning af at blive mere rummelige ikke overraskende - er noget, som ikke sker fra den ene dag til den anden. Det er typisk først, når uheldet rammer én selv, man bliver opmærksom på sådanne problemer. Der skal et langt sejt træk til, som måske først rigtig rykker noget efter en generation eller flere. Dermed ikke sagt, at holdningsbearbejdning ikke er meget vigtig. Virksomhederne vigtige som rollemodeller og forandringsagenter Erfaringerne viser, at det betyder meget, at virksomhederne har en klar holdning til, hvordan man håndterer rummelighed, og denne holdning må meget gerne være meldt ud til medarbejderne. Virksomhederne er vigtige som rollemodeller og forandringsagenter. Medarbejderne er i vid udstrækning meget loyale overfor deres virksomhed og retter sig efter en håndfast udmelding fra arbejdsgiverside. Bygge- og anlægsbranchens særlige kultur uddyber problemerne Særligt for bygge- og anlægsbranchen er de mange skiftende arbejdssteder med deraf følgende variation i personsammensætning. Derfor kan gode erfaringer og ellers positive holdningsændringer blive tabt, når byggeriet er færdiggjort og byggepladsen opløses. Så kan man starte forfra igen. Et andet problem foranlediget af den særlige bygge- og anlægskultur er, at det kan være svært at gennemskue, hvem der har ansvaret for, hvad der sker på byggepladsen, når der er et virvar af firmaer, som ikke samarbejder. Hvor skal man henvende sig med sine gode idéer om rummelighed? Lokalt pilotprojekt bedre end en ambitiøs men urealistisk - national målsætning En væsentlig erfaring er, at hvis et projekt som dette skal give resultater, er det vigtigt at udvælge et overskueligt geografisk område, som gerne må have stærke organisationer, der kan fungere som løftestang og indgang til virksomhederne i regionen. Problemstillingen skulle have været afgrænset meget mere fra starten, og heldigvis nåede vi at rette op på dette undervejs. Ærgerlig tidsbegrænsning men trods alt positive resultater I den langt mere målrettede indsats i Storstrøms amt har konsulenterne synliggjort problemerne lokalt og påpeget mulighederne for at løse dem lokalt. De involverede parter i Byggerum Sydsjælland og den lokale TIB-afdeling er overbevist om, at hvis man havde haft alle Projekt Byggerums til rådighed stående 3 år, ville ordningen uden tvivl have været permanent i dag. Det skyldes særligt, at man er blevet rigtig godt modtaget hos virksomheder og organisationer. Man ville gerne have rykket endnu flere holdninger, men kan med tilfredshed notere, at flere virksomheder er begyndt at formulere sygefraværspolitik. 18\n19 Anvisning af jobtyper Det viste sig at være meget svært at udvikle nye jobtyper, fordi det bl.a. kræver, at enkeltpersoner og virksomheder stiller sig til rådighed for at afprøve forskellige jobtypemodeller. Derfor blev denne del af projektet omdefineret til en bred eksempelsamling, som er tilgængelig på Overenskomstmæssige initiativer Fordi overenskomsterne og traditionerne inden for de enkelte fag er meget forskellige, blev det undervejs besluttet at ændre målsætningen til den mere realistiske: At anvise konkrete overenskomstmæssige initiativer til inspiration for byggeriets overenskomstforhandlinger i 2004 og Det er et område, som kraftigt bør tages ind i fremtidige overvejelser i forbindelse med kommende overenskomstforhandlinger, selvom der kan være problemer med målbarheden. Konkret vil det være en mulighed at skæve til de svenske erfaringer, hvor branchen tager ansvar for og værner om sine egne i rehabiliteringsprojektet Galaxen. Afsluttende bemærkninger Projektets parter har valgt at fastholde informationsudveksling og netværksvedligeholdelse ved jævnlige møder i deltagerkredsen omkring styregruppen. I den sammenhæng vil det i maj 2005 blive drøftet, hvordan man kan opretholde og løbende opdatere projekthjemmesiden herunder hvem der gør hvad og den økonomiske ramme herfor. Det er projektpartnernes opfattelse, at vi er kommet et godt stykke videre og er blevet bibragt en række nyttige erfaringer indenfor samtlige projektets 4 oprindelige målsætninger. Nogle dog naturligvis mere synlige og målbare end andre. Interesserede kan rekvirere de bagvedliggende rapporter og bilagsmateriale på Der kan også hentes megen nyttig, supplerende information på projektets egen hjemmeside Eventuelle spørgsmål kan rettes til: Kooperationen Annette Jacobsen Telefon Dansk Byggeri Børge Elgaard Telefon Bygge-, Anlægs- og Trækartellet Sidse Buch/ Bo Sandberg Telefon Der er heldigvis forskel på hvor slemt tilredt man kan være...! 19\n20 Kildeliste Henrik Bøgvad og Hans Clemmesen Annette Jacobsen Annette Jacobsen og Birgitte Hauge Koordinationsudvalget, Køge Peter Plogmann Socialforskningsinstituttet SocialforskningsInstituttet SocialforskningsInstituttet SocialforskningsInstituttet Den Sociale Højskole i Esbjerg Teknologisk Institut Vestsjællands Amt Rapport fra Byggerum Sydsjælland Aktivitet- og erfaringsmateriale fra Byggerum Sydsjælland. Evaluering/redegørelse For opstart af samarbejdsprojekt i bygge- og anlægssektoren om det rummelige arbejdsmarked, juli Evaluering af projektet: Jobs på lige vilkår i bygge- & anlægssektoren, udgivet Projekt: Virksomhedslaboratorium virksomhedsnetværk leverancenetværk, 2 delrapporter udgivet november 2002 hhv. december Drivkræfterne bag arbejdsmarkedspolitikken, udgivet august Virksomheders Sociale Engagement, Årbog 2003, udgivet november Menneskelige ressourcer i arbejdslivet, udgivet august Langvarigt Sygefravær, udgivet november 2003 Det rummelige arbejdsmarked i teori og praksis, udgivet Byggerum et samarbejdsprojekt om det rummelige arbejdsmarked indenfor bygge- og anlægssektoren, august FORA 2000 på vej mod et rummeligt arbejdsmarked Slutrapport, erfaringer og perspektiver, februar


Guldlok og de tre bjørne - en fabel • POV\nKultur·Indland·USA | Læsetid 3 min.\nMarieke Burgers\t 25.08.2018\nFABEL – Der var en gang en lille dreng ved navn Guldlok. En smuk dag gik Guldlok en tur i skoven. Ret snart dukkede et stort hus op med et skilt over døren: BRUNBJØRNENS BIZNIZ. Guldlok kiggede sig hurtigt omkring, bankede på for at sikre, at ingen var hjemme og sneg sig ind.\nPå bordet i køkkenet stod tre skåle med grød.Da Guldlok var meget sulten og grøden så rigtig god ud, smagte han på den fra den første skål, hvor der stod “DEMOKRATI” på.\n“Denne dumme DEMOKRATIVÆLLING kan jeg overhovedet ikke lide!” udbrød Guldlok og smed skålen på gulvet. Nu smagte Guldlok grøden fra den anden skål med “ANSTÆNDIGHED” på.\n“Hvad er det for en ANSTÆNDIGHEDSSUPPE? Det smager klamt!” Og han kastede skålen gennem køkkenet. Derefter prøvede Guldlok den sidste skål med grøden “MEDSKYLDIG”.\n“Åh, den her ”MEDSKYLDIG” er bare lige tilpas,” sagde det guldhårede barn og åd grådigt. Efter Guldlok havde ædt bjørnens morgenmad, meldte trætheden sig. Drengen gik ind i stuen og så tre stole. Han satte sig på den første stol for at hvile sine beskidte og trætte fødder. På stolens sæde var “TRANSPARENS” broderet.\n“Denne stol er IDIOTISK, den er alt for hård og ubekvem!” udbrød barnet.\nSå Guldlok forsøgte den anden stol, der hed “ANSVAR”. “Denne stol passer ikke, den er alt for blød!” vrælede ungen. “Hvad er der dog i VEJEN med de bjørne?”\nGuldlok prøvede derefter den sidste og mindste stol, som havde ordene “DISTRAHER OG AFVIS” skåret ind i den. “YES, det føles som en TRONE. Den er lige tilpas,” sukkede Guldlok. Men lige da han have slået bagdelen i stolen, gik den i stykker.\nNu var Guldlok helt udkørt, så han kravlede op til soveværelset og lagde sig på den første, store seng. Den havde et bomuldsbetræk med bogstaverne “EMPATI” på, men sengen føltes alt for hård. Derefter kravlede han op i den mellemstore seng, der havde en kølig dyne med ordet “RETFÆRDIGHED” vævet i, men den var alt for blød. Derefter kastede han sig på den tredje seng. På hovedgærdet stod “KORRUPTION OG SAMSPIL”, og den var så dejlig, at Guldlok faldt i søvn med det samme.\nMens han sov, kom de tre bjørne hjem.\n“Nogen har spist af min GRØD,” gryntede Bjørnefar Papadopoulos.\n“Nogen har mæsket sig i MIT MÅLTID,” bemærkede Bjørnemor Manafort.\n“Nogen har spist af MIN MAD, og har spist det hele!” råbte Lillebjørn Cohen.\n“Nogen har slænget sig i min STOL,” grublede Bjørnefar Papadopoulos.\n“Nogen har siddet i min STOL,” hvinede Bjørnemor Manafort.\n“Nogen er faldet ned på min STOL, og den er gået i STYKKER!” råbte Lillebjørn Cohen.\nDe besluttede at se sig lidt mere omkring, og da de kom ovenpå i soveværelset, rasede Bjørnefar Papadopoulos:\n“Nogen har sovet i min SENG!”\n“Nogen har blundet på min BRIKS,” råbte Bjørnemor Manafort.\n“Nogen har snorket i min seng og HAN ER DER STADIG!” udbrød Lillebjørn Cohen med sin lille lyse stemme.\n“Hey gutter, det er GULDLOK! Hej du kære, sikke en overraskelse at se dig her!”\nGuldlok vågnede med et spjæt og gloede på de tre bjørne. “Hvem er I? Hvordan kom I ind her!?” hvæsede han. “Prøv ikke engang at RØRE ved mig! Jeg vil TRÆKKE JER I RETTEN!! UD af MIT HUS! SKRID!!!”\nDe tre bjørne var blevet så skræmte af denne skrigende møgunge at de løb ud af deres værelse, sprang ned ad trappen, snublede over deres ødelagte stole, gled i de spildte madrester, vristede døren op og løb så hurtigt de kunne.\nFør de forsvandt i skoven, brølede Bjørnemor Manafort, som var mest chokeret, over sin skulder: “NÅR DU ØDELÆGGER BUTIKKEN, ER DET DIT DET HELE!!” Og væk flygtede de.\nGuldlok bor, så vidt vi ved, sikkert stadig i brunbjørnens fine store hus, inde midt i skoven og lever lykkelig til sine dages ende.\nSlut (for nu)\nForfatterens note: Den brune bjørn har i årevis været det uofficielle symbol for Rusland.\n© illustration hildert raaijmakers, The Three Bears’ Last Supper


VEDTÆGTER. for NATURAMA. Naturama er en selvejende institution, der driver naturhistorisk museum med statsanerkendelse. - PDF\nDownload "VEDTÆGTER. for NATURAMA. Naturama er en selvejende institution, der driver naturhistorisk museum med statsanerkendelse."\n1 UDKAST 10. januar 2007 VEDTÆGTER for NATURAMA Navn og formål 1 Naturama er en selvejende institution, der driver naturhistorisk museum med statsanerkendelse. Naturama er videreførelsen af Svendborg Zoologiske Museum. 2 Naturama skal gennem indsamling, registrering, bevaring, forskning og formidling - sikre Danmarks naturarv, - belyse naturhistorien, - udvikle samlinger og dokumentation indenfor museets ansvarsområde, - gøre samlinger og dokumentation tilgængelige for offentligheden og - stille samlinger og dokumentation til rådighed for forskere og udbrede kendskabet til forskningsresultater. Museet skal samtidig løbende videreudvikle sin rolle som videns- og oplevelsescenter og herigennem bidrage til samfundets uddannelsesmæssige og kulturelle udvikling. Museet skal indenfor det ansvarsområde, der er fastsat i dets vedtægter, foretage indsamling, registrering og forskning. Museet skal drage omsorg for samlingernes forsvarlige opbevaring og nødvendige konservering. Museet skal ved et aktivt formidlingsarbejde, der skal omfatte såvel skiftende udstillinger som andre former for formidling, gøre sin samling og sin viden tilgængelig for alle befolkningsgrupper.\n2 side 2 Museets virksomhed skal ske under hensyntagen til beslægtede museers ansvarsområder, ligesom museets virksomhed i andre museers geografiske ansvarsområder skal ske i forståelse med de pågældende museer. 3 Naturama er en del af Danmarks samlede offentlige museumsvæsen med deraf følgende forpligtelse til samarbejde og gensidig bistand. Museet deltager aktivt i det regionale samarbejde i museumsområdet og følger museumsverdenens fælles standarder og normer for museumsvirksomhed efter nærmere retningslinier fra Kulturarvsstyrelsen. Museet samarbejder og koordinerer sit arbejde med de øvrige naturhistoriske museer i Danmark og samarbejder med lokale, regionale og nationale myndigheder. Museets ledelse 4 Naturamas bestyrelse består af 5 medlemmer. - Borgmesteren i Svendborg Kommune. - 1 medlem udpeges af Syddansk Universitet. - 1 medlem udpeges af Dansk Industri. - 1 medlem udpeges af regionsrådet. Regionsrådet kan udpege et bestyrelsesmedlem udenfor regionsrådets midte. - 1 medlem udpeget af Svendborg Byråd. Byrådet kan udpege bestyrelsesmedlemmet udenfor byrådets midte Bestyrelsen må ikke være selvsupplerende. Bestyrelsen konstituerer sig med en formand. Bestyrelsen er beslutningsdygtig, når mindst halvdelen af bestyrelsesmedlemmerne er til stede. I tilfælde af stemmelighed er formandens stemme udslagsgivende. Museets personale kan ikke indvælges i bestyrelsen. Bestyrelsen er ansvarlig for museets drift.\n3 side 3 Efter nærmere aftale mellem museets bestyrelse og museets hovedtilskudsgiver kan der udbetales vederlag til bestyrelsesmedlemmerne. Museets virksomhed er underlagt gældende museumslov med tilhørende ministerielle bekendtgørelser. 5 Naturama skal have et personale, der i omfang og sammensætning står i rimeligt forhold til museets størrelse. Til at forestå museets daglige drift ansætter bestyrelsen en heltidsansat museumsdirektør med en museumsrelevant universitetsuddannelse indenfor museets ansvarsområde. Museets øvrige personale ansættes af museumsdirektøren i samarbejde med bestyrelsen indenfor rammerne af de godkendte arbejdsplaner og budgetter. Museumsdirektøren har indenfor de af bestyrelsen vedtagne arbejdsplaner med tilhørende budget ansvaret for institutionens virksomhed. Det påhviler bestyrelsen at underrette Kulturarvsstyrelsen om, hvem der varetager museets daglige ledelse. Museets direktør deltager i bestyrelsesmøderne. Hjemsted 6 Naturama har adresse: Dronningemaen 30, 5700 Svendborg i bygninger stillet til rådighed af Svendborg Kommune. Regnskab, budgetter og revision 7 Naturamas regnskabsår følger kalenderåret. Museets leder skal årligt udarbejde forslag til arbejdsplan med tilhørende budget efter retningslinier fastsat af Kulturarvsstyrelsen. Arbejdsplaner og budgetter skal godkendes af bestyrelsen. I det første år af hver ny kommunal valgperiode udarbejder museumsdirektøren forslag til arbejdsplan efter retningslinier fastsat af Kulturarvsstyrelsen.\n4 side 4 Den godkendte arbejdsplan sendes til Kulturarvsstyrelsen. Det godkendte budget, regnskab og beretning skal indsendes til museets hovedtilskudsyder og Kulturarvsstyrelsen. 8 Naturamas regnskab skal føres i overensstemmelse med den af Kulturarvsstyrelsen udarbejdede vejledende kontoplan og afgives efter retningslinier fra Kulturarvsstyrelsen. Museumsdirektøren er ansvarlig for forvaltningen af museets indtægter og udgifter. Museumsdirektøren eller den dertil bemyndigede skal attestere udgifts- og indtægtsbilag. Regnskabet revideres af Kommunernes Revisionsafdeling eller af en statsautoriseret eller registreret revisor. Regnskabet skal være påtegnet af museets formand og museets daglige leder samt af museets revision. Regnskabet skal være godkendt af museets hovedtilskudsyder. Revisionspåtegningen skal angive, at revisionen er udført i overensstemmelse med den af Kulturministeriet fastsatte revisionsinstruks for museer, der modtager statstilskud efter museumsloven. Museumsdirektøren skal årligt udsende en beretning efter retningslinier fra Kulturarvsstyrelsen. Beretningen skal, efter godkendelse af bestyrelsen, sammen med årsregnskabet indsendes til Kulturarvsstyrelsen. Bestyrelsen er ansvarlig for forvaltningen af museets formue. Væsentlig nedbringelse af museets formue kan kun ske med tilladelse fra museets hovedtilskudsyder. Forvaltning af samlingerne 9 Naturama må ikke udskille genstande fra samlingerne til andre end statslige og statsstøttede museer. Deponering af genstande til andre end offentlige institutioner kan kun ske efter forelæggelse for Kulturarvsstyrelsen. Kassation af genstande kan kun ske efter godkendelse af Kulturarvsstyrelsen.\n5 side 5 Genstande eller samlinger, der er behæftede med klausuler, må ikke modtages uden forelæggelse for Kulturarvsstyrelsen. Museet skal træffe nødvendige foranstaltninger til beskyttelse af samlingerne mod brand, tyveri og hærværk. Skade på samlingerne skal snarest indberettes til Kulturarvsstyrelsen. 10 Naturama skal have bestemte, forud bekendtgjorte åbningstider, der skal stå i rimeligt forhold til museets størrelse. Udover museets udstillinger er dets samlinger, herunder registre, magasinerede genstande, bibliotek mv. offentligt tilgængelige efter forudgående aftale. Museet skal vederlagsfrit give adgang til børn og unge under 18 år. Museet skal vederlagsfrit give adgang til skoleelever, der besøger museet som led i undervisningen, men kan kræve, at sådanne besøg forudanmeldes og eventuelt begrænses til en nærmere fastsat del af museets åbningstid. De besøg, som andre uddannelsessøgende foretager som led i undervisningen, skal så vidt muligt modtages uden betaling. 11 Ændringer af Naturamas vedtægter skal godkendes af museets hovedtilskudsyder og Kulturarvsstyrelsen. Samlingerne og museets virksomhed, herunder konserverings- og registreringsmæssige tilstand og opbevaringsforhold, er under tilsyn af Kulturarvsstyrelsen og underlagt faglig revision fastsat af samme. Museets ophør 12 I tilfælde af museets ophør afgør Kulturministeren efter forhandling med Svendborg Byråd, hvorledes der skal forholdes med museets samlinger.\n6 side 6 Museets kontante pengebeholdning og ikke-museale ejendele overgår i tilfælde af museets ophør til Svendborg Kommune. Kulturministeren bestemmer, hvorledes der skal forholdes med de museale ejendele. --- o 0 o ---


Brendel BL 905038 30\nBrendel BL 905038 (30)\nForside > Solbriller > Brendel > BL 905038 (30)\nBL 905038 fås i 2 andre lækre farver\nBL 905038 (60)\nBL 905038 (40)\nBL 905038 Modeloplysninger\nStelfarve Anthrazit - Rosegold\nBL 905038/30 Solbriller\nDisse solbriller er det perfekte tilbehør på stranden, på vej til kontoret eller i byen. Der er kun én ulempe: Du tiltrækker helt sikkert et par misundelige blikke. BL 905038 kan også fås i flere styles fra Brendel kollektionerne 2020 og 2021 i Edel-Optics onlineshop.\nBriller er in. Særligt populære er briller med fuldt indfattede glas, fordi du får mest brillefor dine penge. Det er ikke kun når det kommer til modstandskraft, men også nårmaterialets og designets synlighed er vigtigt. Det kantede kvadratiske stel er en klassiske form som henviser til en vis ligefremhed i Metal stellet er særligt let og derigennem meget komfortabelt at have på. Dertil er detogså både robust og klassisk. Funktionelt er du selvfølgelig også på den sikre side. Med 100% UV-beskyttelse afdine øjne, kan solen bare komme an.


22.05.2013 | Lone Niedziella\nForskere og samarbejdspartnere var mødt talstærkt op i Søauditorierne, da det hidtil største forskningsprojekt af sin art herhjemme – MEPRICA – blev skudt i gang på Aarhus Universitet den 21. maj. Mental Health in Primary Care (MEPRICA) er navnet på det forskningsprogram, der over de næste fem år skal kortlægge, hvordan vi kan forbedre de praktiserende lægers diagnosticering og behandling af patienter med både psykiske og fysiske lidelser.\nDen praktiserende læge spiller en afgørende rolle for de mange danskere, der hvert år søger hjælp på grund af psykiske lidelser – specielt for de patienter, der samtidig lider af to eller flere fysiske sygdomme. Alligevel ved vi meget lidt om, hvordan disse patienter skal behandles, og hvorfor denne gruppe lever et kortere liv end andre. Det skal forskerne i MEPRICA nu råde bod på.\nAllan Flyvbjerg, sundhedsdekan på Health ved Aarhus Universitet, var tydeligt begejstret over at kunne klippe startsnoren for det nye forskningsprogram. Han benyttede lejligheden til at rette en stor tak til Lundbeckfonden, som har gjort det muligt at opprioritere forskningen i mentalt helbred og multisygdom.\n”Jeg er pavestolt over, at Aarhus Universitet har så dygtige forskere og så enestående et miljø, at vi kan være med til at løse de vigtige sundheds- og samfundsmæssige udfordringer, der følger de – ofte tabubelagte – mentale lidelser. Jeg er stolt over, at Lundbeckfonden igen vælger at støtte forskningen her i Aarhus. At man i fonden ikke går op i øst og vest, men bedst. Det giver os fantastiske muligheder”, lød det fra dekanen.\nLundbeckfondens administrerede direktør Christian Dyvig skitserede i sit oplæg den grundige udvælgelsesproces for de forskningsprojekter, som fonden vælger at støtte. En naturlig del af udvælgelsen er at stille krav. MEPRICA har blandt andet været igennem et såkaldt ”peer review”, hvor højt estimerede udenlandske eksperter har vurderet den faglige tyngde af forskningen.\n”Vi ønsker at sikre, at det kun er de absolut bedste projekter, der slipper gennem nåleøjet. At det ikke er muligt at lave noget bedre i resten af verden. Overliggeren er sat højt, men MEPRICA kan opfylde kravene”, sagde Christian Dyvig.\nPatienterne skal have flere gode leveår\nAnne Jastrup, koncerndirektør i Region Midtjylland, hilste også det nye initiativ velkomment, da hun skitserede psykiatriens aktuelle udfordringer i den midtjyske region.\n"I Region Midtjylland har vi i de seneste år været meget optaget af ulighed i sundhed. Den kommer blandt andet til udtryk ved, at psykiatriske patienter i gennemsnit lever 15-20 år kortere end resten af befolkningen. Cirka 60 % af disse dødsfald skyldes somatiske livsstilssygdomme, og det kalder på, at vi i alle dele af sundhedsvæsnet gør en markant indsats på dette område. Vi skal finde bedre veje gennem systemet for patienterne ? og vi skal udforske ”one size fits all”-modellen, sagde Anne Jastrup.\nAnne Jastrup understregede, at ingen større nye sundhedsbyggerier i den midtjyske region er ”stand alone”-projekter med fokus alene på psykiatrien. Integration og nærhed til resten af sundhedssektoren er et grundprincip. En samlet indsats, der kan give bedre metoder til opsporing, diagnostik og behandling af patienter med både psykisk og fysisk sygdom i almen praksis, vil spare sundhedsvæsnet for millioner ? og vigtigst af alt, vil en styrket indsats på området give patienterne flere gode leveår.\nMultisygdom – en stor udfordring i samfundet\nEn af de største udfordringer for det moderne sundhedsvæsen er multisygdom ? at patienten har flere kroniske sygdomme på samme tid ? specielt hvis det drejer sig om både psykiske og fysiske lidelser. Det var et af omdrejningspunkterne i oplægget fra professor Mogens Vestergaard, forskningsleder i MEPRICA.\nHan fastslog, at der er behov for meget mere viden om årsagerne til og konsekvenserne af multisygdom, før vi kan etablere effektiv forebyggelse og behandling – en viden, der skal indsamles hos lægerne i almen praksis, fordi forskningsresultater fra de specialiserede afdelinger på sygehusene ikke nødvendigvis kan overføres til patienterne i almen praksis.\n”Vi vil kombinere unikke data fra nationale registre og kliniske databaser med data fra almen praksis. Og det er nyt. Alle vore data bliver samlet i en helt ny database, som vi er ved at etablere. Det betyder, at vi for første gang får et samlet billede at arbejde med”, lød det fra Mogens Vestergaard.\nFire forskningslinjer med særlige vinkler\nMEPRICA er et tæt samarbejde mellem forskere på Health og Business and Social Sciences ved Aarhus Universitet og Forskningsenheden for Almen Praksis. Holdet er organiseret i et tværgående team og fire forskningslinjer ? også kaldet ”work packages” ? med hver sit særlige fokus:\nBedre diagnose og monitorering af angst og depression (WP1) – herunder Sundhedsmappen.dk ? under ledelse af seniorforsker Kaj Sparle Christensen\nBehandling af psykiske lidelser (WP2) under ledelse af professor Erik Thorlund Parner\nMentalt helbred og multisygdom (WP3) under ledelse af professor Mogens Vestergaard\nÅrsager til øget dødelighed for svært psykisk syge (WP4) under ledelse af seniorforsker Thomas Munk Laursen.\nDet tværgående team ledes af lektor Bodil Hammer Bech. Teamet skal fokusere på etablering af den nye forskningsdatabase ”the Primary Care Research Database”, som skal danne grobund for unikke studier inden for almen medicin. Det forventes, at resultaterne på længere sigt kan være med til at forbedre diagnostik og behandling af patienter med både psykiske og fysiske lidelser.\nSe fotos fra lanceringsarrangementet\nFakta om MEPRICA\nMEPRICA står for Mental Health in Primary Care\nDet nye forskningsprogram er den første samlede indsats, som fokuserer på psykiske lidelser hos voksne i almen praksis.\nLundbeckfonden har bevilget 16 millioner kroner til programmet over en femårig periode\nProgrammet er et samarbejde mellem Forskningsenheden for Almen Praksis i Aarhus og Aarhus Universitet\nProgrammet samler forskere på tværs af Aarhus Universitet og ledes af professor Mogens Vestergaard, Forskningsenheden for Almen Praksis og Institut for Folkesundhed\nSpeciallæge, professor, ph.d. Mogens Vestergaard\nAarhus Universitet, Institut for Folkesundhed, og Forskningsenheden for Almen Praksis\nDirekte telefon: 2343 9990\nTelefon: 3912 8000\nHealth, Ceremoni / åbning


Børnenes Madhus kåret til Generation Food Award\nDet var med stor jubel, at Børnenes Madhus modtog prisen for ’bedste innovation’ til Generation Food Award under årets Arla Food Fest i Kongens Have. Prisuddelingen er en hyldest til de ildsjæle, der gør noget særligt for at lære den kommende generation om godt madhåndværk.\nBørnenes Madhus slog dørene op til køkkenerne i Kødbyen i foråret 2016. Konceptet er skabt af Fonden Københavns Madhus med støtte fra Københavns Kommune. Børnenes Madhus er således en del af kommunens store madsatsning målrettet byens børn i daginstitutioner og folkeskoler. Idéen om Børnenes Madhus blev født af Fonden Københavns Madhus tilbage i 2014 for at afskaffe madanalfabetisme blandt byens børn og klæde dem på til at begå sig i et køkken. Derfor er det også Fonden Københavns Madhus' drøm, at når københavnske skolebørn går ud af 9. klasse, skal de mindst én gang have været på besøg i Børnenes Madhus. I 2016 gik ca. 6.000 børn til mad på et af kurserne i madhuset.\nTeamet bag Børnenes Madhus, der til daglig guider børn og unge gennem ravioliproduktion, fiskefilettering og andre kulinariske aktiviteter, blev hyldet for deres store arbejde, da de modtog prisen for 'bedste innovation' på scenen i Kongens Have.\n"Prisen for innovation er for os en opmuntring til at være initiativrige, når det gælder at få børnene involverede. Vi tror på, at et initiativ som Børnenes Madhus er det, der skal til, for at sikre at kommende generationer vokser op med ordentlige madfærdigheder i rygsækken. Med madhåndværk, madkundskab og madglæde vil den opvoksende generation kunne tage bedre vare på sig selv og på samfundet," siger Anne-Birgitte Agger, direktør for Fonden Københavns Madhus.\nPrisen blev uddelt af en jury, der udover kendte kokke som Timm Vladimir, Claus Meyer og Louisa Lorang, bestod af dem det hele handler om - børnene.\nGeneration Food Award er et nyt initiativ stablet på benene af Arla og Copenhagen Cooking & Food Festival med støtte fra nogle af landets store fødevareaktører. Prisuddelingen hylder de aktører, der har gjort noget særligt i årets løb for at skabe bedre madvaner til næste generation.


▷ Køb Thuja Træ fra de bedste danske webshops – Klik her\nPlantetorvet.dk er i dag iblandt de mest populære online butikker inden for planter og blomster. Webbutikkens udvalg indeholder omtrent 15000 produkter fra forskellige producenter. Netshoppens Trustpilot-score på 8,9 af 10 viser stor tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 6440 anmeldelser, hvoraf 4860 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 17187 personer tilhængere af Plantetorvet.dk, og herpå har forhandleren modtaget 1288 bedømmelser med en gennemsnitlig score på 4,45 ud af 5, hvilket lige så vel er super godt.\nBlomsterverden.dk er i dag iblandt de største internet shops i Danmark med planter og blomster. Webbutikkens udvalg indbefatter over 2000 produkter fra en række producenter. Firmaets Trustpilot-bedømmelse på 9,7 af 10 giver indtryk af god kundeloyalitet. Ratingen er baseret på 2413 ratings, hvoraf 2189 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 2866 mennesker fans af Blomsterverden.dk, og her har firmaet modtaget 21 evalueringer med en gennemsnitlig score på 4,3 af 5, hvilket også er yderst flot.\nPlantorama.dk er aktuelt iblandt de førende internet foretagender inden for planter og blomster. Virksomhedens sortiment spænder over på den anden side af 10000 produkter fra flere brands. Butikkens Trustpilot-score på 8 af 10 er et udtryk for enorm kundetilfredshed. Bedømmelsen er baseret på 1468 bedømmelser, hvoraf 1019 af disse giver topkarakter. På Facebook er 74484 brugere tilhængere af Plantorama.dk, og herpå har forhandleren modtaget 293 ratings med en gennemsnitlig bedømmelse på 4 af 5, hvilket tillige er temmelig flot.\nPlanteshop.dk er aktuelt iblandt de bedste internet forretninger inden for planter og blomster. Virksomhedens udvalg rummer i omegn af 150000 varer fra flere mærker. Webshoppens Trustpilot-evaluering på 8,9 ud af 10 demonstrerer stor kundetilfredshed. Bedømmelsen er baseret på 6440 bedømmelser, hvoraf 4860 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 17187 mennesker fans af Planteshop.dk, og herpå har de modtaget 1288 ratings med en gennemsnitlig score på 4,45 af 5, som også er yderst beundringsværdig.\nHaveHandel.dk er aktuelt imellem de mest benyttede e-handler der sælger planter og blomster. Netshoppens udvalg består af på den anden side af 1000 produkter fra en række mærker. Netbutikkens Trustpilot-vurdering på 8,2 ud af 10 giver indtryk af utrolig kundetilfredshed. Scoren er baseret på 20 ratings, hvoraf 17 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 686 personer tilhængere af HaveHandel.dk, og herpå har netshoppen modtaget 4 vurderinger med en gennemsnitlig score på 4,1 ud af 5, hvilket ligeså er vældig beundringsværdig.\nThuja Træ shoppes online\nDe fleste forhandlere på nettet udlover nu diverse leveringsudgaver. En af favoritterne er p.t. at afsende til en pakkeshop, hvor det nemlig er ret fleksibelt for dig at kunne hente pakken den dag der passer dig. Denne er altså rigtig ukompliceret, samt oftest ligeledes den billigste form for fragt.\nDu bør også tænke over at få varerne leveret til din lejlighed eller hus eller ud til dit arbejdes adresse. Leveringsformen bliver somme tider en lille smule dyrere, men også yderst bekvem. Den mindst kostelige metode til levering af thuja træ er unægtelig at hente varerne selv, som jo nødvendiggør at du opholder dig nær thuja træ internet forhandlerens lager.\nLeveringshastigheden kan i nogle tilfælde være temmelig central ifald vi behøver din ordre lige om lidt, så med det formål er det ret så centralt at du ser nærmere på den forventede leveringstid ved den pågældende vare.\nEn del thuja træ online outlets giver 1 dags fragt på masser af varenumre, som dog regnes ud fra at bestillingen køres igennem inden et fastsat tidspunkt, med det formål at de har en chance for at nå at få thuja træ ekspederet inden pakkemedarbejderne drager hjemad.\nEnkelte online selskaber tilbyder portofri levering, men for det meste er det forbeholdt når man aftager for en konkret pris. Desuden må du foretrække den mest prisbevidste leveringsform, hvilket tit – uden hensyn til om du bor i Silkeborg, Smørumnedre eller Haslev – vil blive at få fragtfirmaet til at levere dine produkter til en pakkeshop.\nDet er jo særdeles let gængeligt for forbrugerne at sammenligne priser (via fx PriceRunner) på thuja træ i blandt flere online selskaber, og for det har de fleste internet firmaer været tvunget til at stampe prisniveauet på deres varer – til juniorer, og samtidig også til herrer og damer – kolossalt, og endda nogle gange præstere gratis fragt.\nTrods dette kan det alligevel blive smart at checke nogle forskellige internet selskaber efter thuja træ rabat inden du gennemfører dit køb, således at man er tryg ved at modtage den bedste pris.\nMan bør lige meget hvad ikke glemme, at i tilfælde af at en online butik tilbyder thuja træ for en pris som kan virke grænseløst attraktiv, så kan det tit være et kendetegn på en uoprigtig webbutik. Shopping med kort er i hvert fald omsluttet af en ordning, som sikrer køber overfor bedrageriske forretninger på nettet.\nGenerelt anbefaler vi betalinger med kort eller MobilePay. Som alternativ burde du bruge en afbetalingsløsning som eksempelvis ViaBill, når du har til hensigt at dække omkostningerne over et længere tidsrum.\nInden nogen bestiller thuja træ hos en forretning på nettet burde de i og for sig granske butikkens forretningsvilkår, det er dog for det meste ikke super interessant.\nEt andet forslag kunne måske være at kontrollere om online butikken er e-mærket, hvilket længe har været et tegn på at internet forhandleren anerkender de gældende danske regler, og at e-handlen jævnligt besøges af fagmænd som har den nødvendige knowhow om de gældende vilkår. Dette er desuden din genvej til bistand, for så vidt du oplever udfordringer i forbindelse med din ordre.\nLigeså kan det være til hjælp at du er opmærksom på de fundamentale vedtægter der kan håndhæves i forbindelse med handlen, fx den byttepolitik på thuja træ e-forhandleren tilbyder. På grund af dette er det også essesentielt, at man stadigvæk gemmer sin e-mail kvittering, således man fremadrettet vil kunne eftervise handlen, hvad end man leder efter en vare til en voksen eller et barn.\nTrustpilot genererer adskillige stabile muligheder for at kigge nærmere på ret mange forhenværende køberes reflektioner og derved tilrådes det, at du verificerer internet firmaets thuja træ ratings før du bestiller.\nFacebook bringer dig endvidere en række sikre muligheder for at få en idé om online virksomhedens kundetilfredshed. Desuden møder vi faktisk e-forretninger hvor kunder kan udforme en anmeldelse af ordreforløbet, hvilket også burde drages fordel af til at tage stilling til tilfredsheden hos kunderne.\nHjemmesiden er finansieret af annonceindtægter. Vi har samarbejdsaftaler med flere internet firmaer eftersom vi formidler forretningernes varer, og tjener betaling i tilfælde af at en bruger fra vores side foretager en ordre.\nAnvisninger angående thuja træ og online outlets ajourføres rutinemæssigt, men der tages forbehold for reguleringer der er blevet udarbejdet siden vi sidste gang opdaterede vores oplysninger.


Skæbne liv - at leve med OCD af Lisa Pedersen (Multimedia, Hæftet)\n> Bøger>Skæbne liv - at leve med OCD: At leve med OCD\nSkæbne liv - at leve med OCD: At leve med OCD (Multimedia, Hæftet)\nAf: Lisa Pedersen\nForlag: Lisa Pedersen\nDato for udgivelse: 5-4-2004\nForventes på lager: 05-04-2004\nSkæbne liv - at leve med OCD: At leve med OCD\nBogen Skæbne Liv - at leve med OCD skrev jeg i sidste halvdel af 2003 efter fra flere sider at være blevet opfordret til det. Det hele startede med et par sider på en aktuel hjemmeside som havde forskellige OCD-beretninger repræsenteret. Her luftede jeg samtidig ideen med at jeg gik med en lille drøm om at skrive en hel bog om emnet. Der gik ikke længe, så væltede det ind med henvendelser fra nær og fjern fra personer der enten selv, eller folk som stod dem nær, havde samme diagnose. Journalister og forskellige forfattere skrev til mig og opfordrede mig til at gå videre med mit bog projekt, da de mente jeg havde flair for det. Som sagt, så gjort, på 6 mdr. samlede jeg 11 historier fra nær og fjern som på forskellige vis afdækker de forskellige former for OCD og lur mig om den ikke findes i flere afskygninger som jeg bare ikke har set endnu.\nBogen er tiltænkt som en hjælp til de der gå alene, eller til de som kender en med diagnosen, og som ønsker at vide mere om sygdommen. Historierne er fortalt af helt almindelige mennesker som fortæller hvordan det er at have sygdommen og om at få et liv til at fungere på trods af en ´sindslidelse´ / ´psykisk lidelse´. Flere forældre beskriver også hvordan det er at stå på sidelinien, mens deres børn langsomt bliver mere og mere hæmmet af en sygdom som kan være meget svær at forstå for de som ikke selv har haft det tæt inde på livet.\nUdover det rent informative formål med bogen, er det også mit ønske at gøre omverdenen opmærksom på at vi er en befolkningsgruppe som mange gange bliver overset i behandlingssystemet. De off. ressourcer er utilstrækkelige og de private tilbud ofte meget dyre, og ofte også uden mulighed for økonomisk støtte fra det off.\nBogen indeholder 11 historier af OCD ramte og pårørene som fortæller om deres oplevelser i forbindelse med sygdommen. Historierne går tæt på og er meget personlige.


Specialeansøgning. Region udbyder: Region Syddanmark Vedr. speciale: Oftalmologi. Dato: Maj PDF\nDownload "Specialeansøgning. Region udbyder: Region Syddanmark Vedr. speciale: Oftalmologi. Dato: Maj 2009"\n1 Specialeansøgning Region udbyder: Region Syddanmark Vedr. speciale: Oftalmologi Dato: Maj 2009 Specialeansøgning for Region Syddanmark/ vedr. specialet Oftalmologi 1\n2 1 Generelle overvejelser i forhold til specialet (max 3-4 sider) 1.1 Generelle overvejelser over den planlagte organisering af akutområdet i forhold til specialet Den overordnede organisering af det oftalmologiske speciale følger implementeringen af regionens akutplan. Tidshorisonten for akutplanens implementering afhænger i høj grad af en lang række anlægsmæssige investeringer og nybyggerier, som forventes gennemført over de kommende otte til ti år. I perioden forventes der kun mindre organisatoriske justeringer, som følge af regionens akutplan, hvilket betyder, at der i forhold til organisering af det oftalmologiske speciale stort set forventes status quo i perioden I de tilfælde, hvor der i perioden forventes at ske organisatoriske ændringer af betydning for specialet, vil der nedenfor blive redegjort særskilt herfor. Region Syddanmark har planlagt akutsygehus funktion i Sønderjylland (Aabenraa), Esbjerg, Kolding, Odense og Svendborg. Der er pt. øjenafdelinger i Sønderborg, Esbjerg, Vejle og Odense. Regionsrådet har i forbindelse med specialeplanen besluttet at lukke øjenafdelingen på Sydvestjysk Sygehus Esbjerg. Der skal herefter tages konkrete initiativer inden for optageområdet for sygehuset i Esbjerg for at sikre adgang for akut og ikke akutpatienters behov for behandling af øjenlidelse. Her tænkes på både indlagte patienter og borgere generelt. Der vil snarest blive taget skridt hertil. Øjenafdelingen, OUH varetager for øjeblikket den akutte vagtfunktion i Region Syddanmark fra fredag, kl til mandag, kl samt søgnehelligdage, og desuden varetages den akutte vagtfunktion sv.t. optageområdet fra Esbjerg alle ugens 7 dage. Øjenafdelingerne i Vejle og Sønderborg varetager vagtfunktionen i deres traditionelle optageområder fra mandag kl 8 til fredag kl Generel beskrivelse af og overvejelser over sammenhængen i specialet på tværs af funktionsniveauer De 3 øjenafdelinger i Region Syddanmark er alle tillagt hovedfunktion. Øjenafdelinger som tillægges specialfunktioner skal varetage disse på sygehuse med akutfunktion. Der stilles desuden krav om, at der kan etableres assistance fra speciallæge i oftalmologi i løbet af kort tid, herunder mulighed for operativt indgreb. Ved varetagelse af regionsfunktioner i oftalmologi skal der afhængig af den enkelte funktion være samarbejde med følgende specialer/funktioner: - kæbekirurgi - neurokirurgi - plastikkirurgi - otologi Specialeansøgning for Region Syddanmark/ vedr. specialet Oftalmologi 2\n3 - diagnostisk radiologi - pædiatri Af specialevejledningen for oftalmologi fremgår at følgende er at betragte som regionsfunktioner: Kirurgisk behandling af grøn stær Perforerende øjentraumer i øjets forreste afsnit kirurgisk behandling Kirurgisk behandling af de sygdomme i glaslegeme og nethinde, som ikke kræver højt specialiseret indsats. Uveitis i øjets bageste afsnit. Tårevejskirurgi Højdeskelen kirurgisk behandling Neuro-oftalmologi Børne- og handicapoftalmologi Der er mulighed for samarbejde med de specialer, som Sundhedsstyrelsen stiller krav om. Såvel i relation til regionsfunktioner som højtspecialiserede funktioner. Se bemærkninger under pkt Ved etablering af højt specialiserede funktioner skal der udover ovennævnte samarbejdspartnere være mulighed for at samarbejde med følgende specialer/funktioner: Klinisk onkologi Intern medicin Kardiologi Klinisk genetik Patologisk anatomi De højt specialiserede funktioner som er tillagt oftalmologien er: Hornhindetransplantation Refraktionskirurgi Medfødt grå stær-kirurgi hos børn under 6 år Grå stær-kirurgi og nethindekirurgi hos Marfan-ptt. Medfødt grøn stær kirurgisk behandling Behandling af nethindesygdom hos for tidligt fødte børn (ROP) Nethinde- og glaslegemekirurgi hos børn under 16 år Kirurgisk beh. af diabetisk traktionsamotio Kirurgisk beh. af skader på øjeæblet med gennemgående læsion bag hornhinden Diagnostik af trykaflastning i øjenhulen hos ptt. med stofskiftesygdom (TAO) Diagnostik og beh. af tumorer inde i øjeæblet Ondartede tumorer i øjets bindehinde, tårekirtel og tåreveje Oftalmologiske sygdomme hos børn og unge med sjældne handicap Specialeansøgning for Region Syddanmark/ vedr. specialet Oftalmologi 3\n4 Alle øjenafdelingerne i Region Syddanmark er tillagt hovedfunktion, og der søges om regionsfunktioner, således som det fremgår af bilag 2b for øjenafdelingerne i Odense,Vejle og Sønderborg samt højt specialiserede funktioner tillagt øjenafdelingen OUH. 1.3 Generel beskrivelse af og overvejelser over sammenhængen til andre specialer Se ovenfor under pkt Implementering Alle funktioner kan umiddelbart implementeres i de forskellige afdelinger, idet funktionerne allerede pågår. Som udgangspunkt forventes specialeansøgningen implementeret pr. 1. januar Der vil efterfølgende alene blive redegjort for eventuelle afvigelser i forhold hertil. 1.5 Udvikling og fremtidsplaner Der er planlagt bygning af nyt OUH til ibrugtagning om ca. 8 år. Dette vil skabe mulighed for etablering af en topmoderne universitetsafdeling inden for oftalmologi. Specialeansøgning for Region Syddanmark/ vedr. specialet Oftalmologi 4\n5 2 Specialets hovedfunktionsniveau (max 1-2 sider) 2.1 Generel beskrivelse af og overvejelser over den planlagte organisering af hovedfunktionerne i specialet Der planlægges drift af 3 øjenafdelinger i regionen placeret i Odense, Vejle og Sønderborg- som alle har hovedfunktion. 3 Specialets regionsfunktionsniveau (max 5-10 sider) 3.1 Overvejelser over den planlagte organisering af regionsfunktionerne i specialet Beskrivelsen af regionsfunktionerne fremgår af pkt. 1.2 Den aktuelle udmelding anbefaler placering af regionsfunktionerne, således at alle funktioner tillægges Øjenafdelingen, OUH og øjenafdelingen Sønderborg - samt øjenafdelingen Vejle undtagen glaslegeme og nethindesygdomme. For funktionen perforerende øjentraumer gælder, at der skal være et fungerende vagtberedskab, og der etableres et formaliseret samarbejde mellem øjenafdelingen OUH og de 2 øvrige øjenafdelinger. 3.2 Befolkningsunderlag Befolkningsunderlag for de enkelte regionsfunktioner fremgår af bilag 2b. Sundhedsstyrelsens anbefalinger vurderes som opfyldte. 3.3 Overvejelser over opfyldelsen af krav til varetagelsen af regionsfunktioner i specialet OUH Vagtforhold: Øjenafd., OUH har etableret vagtfunktion alle ugens 7 dage 24 timer i døgnet og varetager hele vagtfunktionen i Region Syddanmark fra fredag, kl mandag, kl samt søgnehelligdage, ligesom vagtfunktionen varetages for Øjenafdelingen, Esbjerg alle ugens 7 dage udenfor normal dagarbejdstid. Samarbejde: Der er samarbejdsmuligheder med samtlige specialer på OUH Faciliteter og udstyr: Øjenafd., OUH etablerer ultimo 2009 en 4. operationsstue, hvilket skønnes nødvendigt for at kunne varetage regionsfunktionen samt funktion på højt specialiseret niveau. Der er indgivet ansøgning om anskaffelse af Femto-laser til brug ved hornhindetransplantationer og refraktionskirurgi. Befolkningsunderlag og volumen: Se bilag 2b Specialeansøgning for Region Syddanmark/ vedr. specialet Oftalmologi 5\n6 Vejle sygehus Vagtforhold: Vejle Sygehus har vagtfunktion fra mandag kl fredag kl , derudover er det OUH, som har vagten jf. pkt Samarbejde: Der er samarbejdsmuligheder med samtlige specialer. Hvad angår pædiatrisk afdeling er der samarbejde med Kolding sygehus og neurokirurgi med neurokirurgisk afdeling OUH. Faciliteter og udstyr: Har opdateret udstyr og apparatur. Befolkningsunderlag og volumen: Se bilag 2b Andre særlige forudsætninger: Sønderborg sygehus Vagtforhold: Sønderborg Sygehus har vagtfunktion fra mandag kl fredag kl derudover er det OUH, som har vagten jf. pkt Samarbejde: Der er samarbejdsmuligheder med samtlige specialer. For så vidt angår neurooftalmologi er der samarbejde med den neurologiske afdeling på Sønderborg sygehus. Derudover er der også samarbejde med neurokirurgisk afdeling OUH. Faciliteter og udstyr: Har opdateret udstyr og apparatur, Befolkningsunderlag og volumen: Se bilag 2b Andre særlige forudsætninger: Der indberettes ikke til nationale kliniske databaser, da sådanne ikke eksisterer. Det skal bemærkes, at der på de forskellige afdelinger i Danmark eksisterer flere lokale databaser.f. eks. Har øjenafdelingen i Odense etableret databaser indenfor diabetisk retinopati, AMD og amotiokirurgi. Af skema 2b fremgår at en del af regionsfunktionerne og de højt specialiserede funktioner varetages af 2 speciallæger, i forbindelse hermed er der typisk en 1. reservelæge under oplæring inden for specialeområdet. 3.4 Formaliseret samarbejde Antallet af perforerende øjentraumer i øjets forreste afsnit er i regionen af en sådan størrelsesorden, at det findes hensigtsmæssigt, at der etableres et formaliseret samarbejde for øjenafdelingerne i Vejle og Sønderborg med Odense. Ved modtagelse af patienter med perforende øjentraumer i øjets forreste afsnit vil man fortage en vurdering mhp evt. umiddelbar viderevisitation og i øvrigt indlede behandling/operation efter de aftalte retningslinjer. Patienter hvor der foreligger behov eller muligt behov for kirurgisk intervention i bageste øjenafsnit vil blive viderevisiteret til OUH. Der vil i øvrigt blive udarbejdet en skriftlig aftale. 3.5 Eventuelt vedr. regionsfunktioner i specialet Såfremt regionen/privathospitalet har yderligere oplysninger eller bemærkninger, kan de anføres her. Specialeansøgning for Region Syddanmark/ vedr. specialet Oftalmologi 6\n7 4 Specialets højt specialiserede niveau (max 5-10 sider) 4.1 Overvejelser over den planlagte organisering af højt specialiserede funktioner i specialet Af specialevejledningen for oftalmologi fremgår at følgende områder er højt specialiserede funktioner (således som det fremgår under punkt 1.2.): Øjenafdelingen., OUH har ansøgt om at varetage samtlige funktioner undtagen kirurgisk behandling af medfødt grøn stær, hvor det eksisterende patientvolumen er så lille, at disse patienter i årevis har været behandlet i Øjenafdelingen., Rigshospitalet. Desuden er der ikke ansøgt om at varetage behandling af nethindesygdomme hos for tidligt fødte børn (ROP), hvor der ligeledes er så få patienter., at denne funktion gennem mange år har været varetaget af Øjenafdelingen., Rigshospitalet. Hornhindetransplantation herunder diagnostik og behandling af komplicerede corneasygdomme: Øjenafdelingen, OUH har siden 1985 foretaget corneatransplantationer sv.t. ca procedurer årligt henvist fra det fynske optageområde.ved etablering af regionsdannelsen er optageområdet øget til hele region Syddanmark, således at at der forventes at skulle foretages corneatransplantationer årligt. Der er uddannet 2 kirurger i afdelingen som kan foretage disse operationer. Afdelingen har således den opfattelse, at omfanget af operationer er så stort at det berettiger til at bibeholde denne funktion i afdelingen, hvor der også er investeret i det nødvendige instrumentarium.der er desuden indgivet ansøgning om Femto-laser, for at kunne imødegå den teknologiske udvikling, som er nødvendig for at kunne foretage horhindetransplantationer med den nyeste teknik. Refraktionskirurgi højt specialiseret behandling af bygningsfejl. Af specialevejledningen fremgår at behovet skønnes at være 20 procedurer årligt af irregulær astigmatisme. Øjenafd., OUH er den ene af de to øjenafdelinger i Danmark som kan foretage excimer laserbehandling af refraktionsanomalier. Behovet for excimer laserbehandling sv.t. de af regionerne godkendte indikationsgrænser er meget større end kun irregulær astigmatisme. Der foretages for øjeblikket i øjenafdelingen 225 procedurer årligt og behovet er mindst det dobbelte. Også her vil den ansøgte Femto-laser være nødvendig for at kunne foretage de mest opdaterede indgreb. Medfødt grå stær kirurgi hos børn under 6 år. Af specialevejledningen fremgår at der er behov for 18 procedurer årligt. Funktionen har indtil nu været varetaget i Øjenafd., OUH, der har været udført gennemsnitlig 8 grå stær operationer årligt. Vi har uddannede kirurger, som kan foretage indgrebet. Nethinde- og glaslegemekirurgi hos børn under 16 år. Af specialevejledningen fremgår, at der er behov for 16 procedurer årligt. Specialeansøgning for Region Syddanmark/ vedr. specialet Oftalmologi 7\n8 Øjenafd., OUH har hidtil varetaget denne funktion, og der er den nødvendige ekspertise og apparatur. Kirurgisk behandling af diabetisk traktionsamotio. Af specialevejledningen fremgår at der er behov for 79 procedurer årligt. Øjenafd., OUH har såvel uddannede kirurger som nødvendigt udstyr for at kunne varetage denne funktion, og har da også udført funktionen siden vitrektomioperationer blev introduceret i begyndelsen af 1980 erne. Kirurgisk behandling af skader på øjeæblet m.v. Af specialevejledningen fremgår at der er behov for ca. 25 procedurer årligt. Denne funktion varetages af Øjenafd., OUH, og det vil være nødvendigt fortsat at udføre dette indgreb, da ptt. modtages som akutte ptt. fra hele regionen. Vi har den nødvendige operative ekspertise samt det nødvendige operationsudstyr. Den initiale behandling kan foretages af det ordinære vagthold, mens den sekundære operation udføres af glaslegeme/nethindekirurger. Begge operatørgrupper findes i Øjenafd., OUH. Udredning af trykaflastning i øjenhulen hos ptt. med stofskiftesygdom (TAO). Af specialevejledningen fremgår at der er behov for 6 procedurer årligt. Disse procedurer foretages ikke i Øjenafd., OUH, men i neurokirurgisk afd. Øjenafd., OUH varetager diagnosticering, kontrol og deltager i indikationsstillingen forud for operationerne af disse ptt. Det skal bemærkes at TAO-funktionen er højt vægtet i Endokrinologisk afd., OUH, hvorfor det er vigtigt at udredningsfunktionen af disse ptt. fortsætter i Øjenafd., OUH. Diagnostik og behandling af tumorer i øjenhule, diagnostik og behandling af tumorer inde i øjeæblet samt ondartede tumorer i øjets bindehinde, tårekirtel og tåreveje. Den operative behandling af disse patientgrupper er henlagt til Øjenafd., Rigshospitalet og Øjenafd., Århus, således at retinoblastom-tumorerne behandles i Århus og plaquebehandling af korioidale maligne melanomer er henlagt til Øjenafd. RH. Der har været nedsat en regional arbejdsgruppe vedr. kræft i øjne og orbita, hvor alle 4 øjenafdelinger har været repræsenteret. Arbejdsgruppen har konkluderet, at man fortsat vil anbefale regional udredning af disse 3 kræftformer, idet dette ikke vil medføre nogen forsinkelse af behandlingen. Resultaterne af de lokale undersøgelser vil kunne medsendes pt., såfremt der er behov herfor. Dette vil yderligere kunne spare tid i udredningsforløbet på de behandlende øjenafdelinger og en meget stor del af ptt. vil kunne undgå unødige og uhensigtsmæssige henvisninger til Rigshospitalet eller Århus Sygehus. Bestyrket mistanke for både maligne melanomer og i særdeleshed orbitakræft kræver en neuroradiologisk undersøgelse før henvisning, og dette vil oftest involvere den lokale øjenafdeling. Det anbefales derfor fra udvalgets side, at ptt. med kræft i øjne eller orbita ikke henvises direkte fra den specialpraktiserende øjenlæge til uden-regional udredning, men at ptt. med begrundet mistanke henvises til de lokale øjenafdelinger, som her kan af- eller bekræfte mistanken med det samme eller dagen efter pt. er vurderet i de respektive afdelinger. Oftalmologiske sygdomme hos børn og unge med sjældne handicap. Specialevejledningen anfører ingen statistik vedr. disse patientgrupper. Øjenafd., OUH har specialuddannet børneoftalmolog som i samarbejde med børneafdelingen, OUH varetager udredning og kontrol af disse patientgrupper. Specialeansøgning for Region Syddanmark/ vedr. specialet Oftalmologi 8\n9 Funktionen har været etableret gennem 5 år i tæt samarbejde med børneafdelingen og er i klar vækst. 4.2 Befolkningsunderlag For de højt specialiserede behandlinger vil patientunderlaget formentlig udgøres af patientunderlaget i Region Syddanmark fraset refraktionskirurgi, hvor man skønner, at der vil være et befolkningsunderlag på ca. 2 mio, idet denne funktion kun foretages i hospitalsregi i øjenafdelingerne i Odense og Århus. 4.3 Overvejelser over opfyldelsen af krav til varetagelsen af højt specialiserede funktioner i specialet Vagtforhold i specialet se rubrik 3.3 Samarbejde med andre specialer se rubrik 3.3 Adgang til faciliteter og udstyr se rubrik 3.3 Befolkningsunderlag og volumen se rubrik Formaliseret samarbejde Inden for det oftalmologiske speciale planlægges der ikke formaliseret samarbejde inden for det højtspecialiserede område. 4.5 Eventuelt vedr. højt specialiserede funktioner i specialet Sundhedsstyrelsen har udnævnt diagnostisering og behandling af ptt. med AMD (aldersrelateret maculadegeneration) som en udviklingsfunktion, således at behandling af denne patientgruppe i Region Syddanmark primært var henlagt til OUH. Man har senere i Region Syddanmark besluttet, at behandlingen skal udføres i alle øjenafdelinger, og efterfølgende var der planlagt en center- satellitfunktion, således at Øjenafd., OUH skulle fungere som centerafdeling, og der skulle herudover være så vidt man forstår 1-2 afdelinger yderligere som skulle varetage denne funktion. Funktionen varetages for øjeblikket af alle 4 øjenafdelinger og har i 3 af afdelingerne et meget stort omfang. Patientgruppen omfatter især ældre ptt. Behandling og kontrol af disse ptt. medfører hyppige kontroller i op til mindst 2 år og muligvis længere. Disse forhold har medført, at man har ønsket den nu gældende decentralisering. Denne decentralisering findes rimelig og synes at fungere tilfredsstillende i alle afdelinger fraset Esbjerg-området. Dvs. Region Syddanmark ønsker derfor, at diagnostisering og behandling af patienter med AMD placeres på Odense universitets hospital, Sygehus Lillebælt, Vejle og Sygehus Sønderjylland, Sønderborg. Specialeansøgning for Region Syddanmark/ vedr. specialet Oftalmologi 9