Har du mobilnakke? | Alexandermetoden.dk\nDu er her: Forside » Blog om alexanderteknik i hverdagen » Har du mobilnakke?\nPubliceret d. 5. januar 2015, 10:59 - 0 kommentarer.\nForskning: Hvis et hoved vejer 6 kilo og hælder 60% fremad, hvilket er en meget realistisk vinkel for de fleste, når de sms-esser, øges presset på rygsøjlen, som om det vejer 30 kg! Det svarer til vægten af 5 hoveder oven på rygsøjlen i stedet for 1. Det viser målinger fra et nyt studie fra New York.\nNår noget af en vis tyngde kommer ud af lod, ligesom for eksempel det skæve tårn i Pisa, virker toppen af det tungere, jo mere ud af lod, det befinder sig. På den måde bliver skævheden selvforstærkende; jo mere hældning, jo hurtigere vælter tårnet.\nSådan er det også med vores hoveder på toppen af rygsøjlen: jo mere vi skubber det fremad med nakken og væk fra vores lodlinie (= sådan cirka rygsøjlen), jo tungere virker presset på rygsøjlen, som derved bliver uforholdsmæssigt hårdt belastet.\nEt nyt projekt Assessment of Stresses in the Cervical Spine Caused by Posture and Position of the Head smækker nogle tal på bordet, som illustrerer, hvordan de fleste, der ejer en mobiltelefon, faktisk er ude i selvskadende aktivitet, hver gang de sms-esser! Med 60-80 beskeder om dagen, som mange unge sender, har vi et voksende giga-problem i udsigt, hvor vi kan se frem til, at endnu flere end i dag får ryg- nakke- og hovedproblemer.\nHer er links til omtale og her kan du se, hvad ortopædkirurg Kenneth K. Hansraj og hans team fandt frem til i selve studiet\nSe dig selv i spejlet næste gang du sender en besked\nHvad sker der med dit hoved? Er det dybt bøjet ned mod skødet, mens din telefon befinder sig ud for navlen? Eller gider du løfte din telefon en smule, så den nærmer sig øjenhøjde med dig selv, så du ikke bøjer nakken?\nBevidsthed er svaret\nDet er ikke nogen dum idé at blive bevidst om, hvis du vil undgå endnu flere rygproblemer end du måske har i forvejen, eller hvis du vil undgå at få dem om 2, 5 eller 10 år. Behøver jeg at sige, at det er den sidste version, der er den mindst skadende?\nLøs problemet med alexanderteknik!\nBemærk, at forfatterne anbefaler alexanderteknik, hvis man vil finde ud af, hvordan man kan komme ud over sms-betingede problemer i bevægeapparatet! Smiley.


Søgeordsanalyse bog | Gratis 58 siders bog\nDu er her Forside > Få bog om søgeordsanalyse\nFå 58 sider ebog om søgeordsanalyse\nHvornår har du sidst kigget på dine søgeord? Tænkte det nok – nu er det tid! Bliv guidet igennem søgeordsanalysen fra start til slut med masser af tips, strategier, værktøjer og hacks. Få denne ebog og få langt mere ud af din søgeordsanalyse og dit arbejde med søgemaskineoptimering. Både i forhold til SEO arbejdet på siden og i din linkbygningen.\nOBS – Ny og opdateret udgave i maj 2015 med 10 sider yderligere uddybning!\nDet lærer du om søgeordsanalyser:\nHvordan laver du søgeordsanalysen?\nHvilke værktøjer du kan og skal bruge til at lave søgeordsanalysen?\nGæsteafsnit af Henrik Bondtofte om hvordan du undgår overoptimering af dine søgeord\nGæsteafsnit af Henrik Bondtofte om, hvordan du bruger søgeordsanalysen i din linkbuilding.\nHvordan du bruger søgeordsanalysen strategisk i udvikling af produkter, medarbejdere, marketing etc.\nHvordan bruger du søgeordsanalysen i forbindelse med SEO semantik\nHvordan og hvorfor du skal kategorisere dine søgeord, så du tænker emner og semantik ind i din SEO\nHvordan du bruger søgeordsanalysen til lave dit websites arkitektur, struktur og opbygning\nHvordan du optimerer indhold ud fra semantik og fokusere på flere søgeord på en side i stedet for blot en\nHvordan du rapporterer SEO anno 2015 igennem din søgeordsanalyse\nGør som +1700 andre\nDu vil lære præcis hvad en søgeordsanalyse er og hvorfor den er så vigtig at bruge som grundlag for din markedsføring. Du vil lære hvordan du finder de søgeord, som du skal inkludere i din søgeordsanalyse. Og du vil lære hvordan du prioriterer og kategoriserer dem overfor hinanden. Til sidst vil du finde ud af hvordan søgeordsanalysen kan bruges i din markedsføring på det operationelle, taktiske og strategiske niveau.\nAlt i alt en gennemgang af søgeordsanalysen fra formål til udførsel og til brug. Læs ebogen fra ende til anden eller hop ned i de afsnit og værktøjer, der er mest relevant for dig.\nBemærk: Du tilmelder dig samtidigt mit månedlige nyhedsbrev med guides, tips og tricks omking SEO, online marketing og webshops\nAfsnit i bogen\nFørst skal vi forstå hvad der driver potentielle kunder til at søge i Google ved t kigge på søgeadfærd og intention. Herefter kan vi gå ned i selve anatomien i søgeord herunder de forskellige typer af søgeord samt longtail kontra short tail søgeord. Når vi har det på plads kan vi gå i gang med selv søgeordsanalysen ved at kigge på de værktøjer og den struktur vi skal bruge.\nSelve analysen laves i tre trin, hvor vi først skal finde søgeord og herefter finde data og informationer om dem for til sidst at kategorisere dem og prioritere søgeordene. Herefter har vi det data, som vi skal bruge i det efterfølgende optimeringsarbejde. Det er nemlig det næste afsnit, der handler om, hvordan du konkret kan anvende dataet i din markedsføring både i Google og i andre kanaler. Til sidst kigger vi på, hvordan vi kan bruge søgeordsanalysen til at opsætte overvågning og rapportering.\nManden bag søgeordsanalyse ebogen\nJeg hedder Nikolaj Mogensen og arbejder som Head of SEO & Owned Media hos GroupM. Her udarbejder jeg analyser, underviser, planlægger og laver strategier for kunder, der ønsker en seriøs tilgang til søgemaskineoptimering. Iblandt disse aktiviteter er en mine opgaver netop disciplinen søgeordsanalyse.\nMin baggrund er Cand IT E-business, hvor jeg skrev speciale i international SEO på strategisk niveau. Jeg blogger om online marketing, SEO og iværksætteri på nikolajmogensen.dk samt er gæsteblogger på Ivaekst.dk og Mypresswireacademy samt på diverse blogs herunder blandt andet Thomas Rosenstand, Peter Ulstrup Hansen, Dennis Kjærsgaard mfl.\nSøgeordsanalyse. Kunsten at lære at forstå hvilke søgeord dine fremtidige kunder vil bruge når de skal handle med dig! Nikolaj ved om nogen hvordan sådan én skal skæres – så læs og tag ved lære…\nPhilip Sander Nielsen- Senior Digital Development Manager, Mindshare\nSøgeordsanalyse er essentielt når man vil noget online, så vil du også gerne det, er denne ebog uden tvivl et godt sted at starte for både begyndere og let øvede.\nKim Tetzlaff- SEO specialist, ktj-media.dk\nAt arbejde med SEO uden at lave en søgeordsanalyse først er som at skyde i blinde og håbe på, man rammer et eller andet. Nikolajs whitepaper lærer dig at lave en komplet søgeordsanalyse af din egen hjemmeside.\nFrederik Hyldig- SEO specialist, SEOPORT.dk\nEn søgeordsanalyse er en undersøgelse af potentialet, konkurrencen og relevansen i udvalgte søgeord eller nøgleord. Målet er at udvælge de søgeord man vil få mest ud af at målrette hjemmesiden imod i forhold til SEO og placeringer i Google. Formålet er således at danne overblik over, hvilke søgeord og nøgleord ens hjemmeside skal målrettes imod. Et overblik der skal bruges aktivt i den fremtidige markedsføring af hjemmesiden både internt og eksternt. Søgeordsanalysen kan indeholder forskellige analyser alt efter hvor omfattede man vil gøre den og hvad man vil have ud af den.\nDet indholder en søgeordsanalyse\nDet kan du bruge søgeordsanalysen til\nOg alt efter hvad søgeordsanalysen skal bruges til indeholder den også\nForslag til nyt indholdsektioner på websitet\nHjemmesidens markedsføring skal afspejle den italesættelse kunderne har. Det er der to primære årsager til. Dels kan hjemmesiden rangere højere i Google på netop disse søgeord, hvis hjemmesiden bliver optimeret imod dem. Og dels kan den teksten på siden afspejle de søgeord kunderne bruger i forbindelse med produktet og dermed i større udstrækning fange den besøgendes opmærksomhed og tankesæt.\nLaver du din søgeordsanalyse korrekt får du dermed dyb indsigt i dine potentielle kunder. En indsigt der gør at søgeordsanalysen forbedrer din kommunikation og dermed også konverteringen på hjemmesiden – altså salget.\nSøgeordsanalysen giver dig således mere forretning igennem Google. Dette gøres ved at erobre placeringer på søgeord, som folk rent faktisk søger med i Google og andre søgemaskiner. Formålet er således at afdække de søgeord hjemmesiden skal målrette sig imod. Det kan være i tekster, overskrifter, titler, i navigationen og andre steder, hvor det er nyttigt i forhold til Google.\nFå professionel hjælp til at udføre søgeordsanalyse\nEr du i tvivl om du selv kan udarbejde din søgeordsanalyse og bruge din til dit SEO arbejde? Til dagligt arbejder jeg i GroupM, hvor du kan købe mig eller mine kollegaer til at udarbejde en professionel søgeordsanalyse.\nEn professionel søgeordsanalyse giver dig unik viden til din markedsføring i Google. Uanset om du vil have søgeordsanalysens viden til at opbygge en ny struktur til dit website, om du ønsker analysens input til fokusområder for dit indhold eller om du blot vil have en oversigt over dine søgeords placeringer. En professionel søgeordsanalyse giver dig unik viden til din markedsføring i Google. Uanset om du vil have søgeordsanalysens viden til at opbygge en ny struktur til dit website, om du ønsker analysens input til fokusområder for dit indhold eller om du blot vil have en oversigt over dine søgeords placeringer.


67 år gamle garager revet ned: Kampvognene i Holstebro får nyt hjem | TV MIDTVEST\nJydske Dragonregiment er gået i gang med at skifte de gamle garager fra 1953 ud med fire topmoderne anlæg.\nJydske Dragonregiment i Holstebro skal have skiftet de gamle garager ud med nogle nye og væsentligt større. Anders Poulsen, oberst og chef på Jydske Dragonregiment, står her foran nogle af de nedbrudte garager.\n28. okt 2020, kl. 15:37\nDer er mange ting, som har ændret sig i løbet af de sidste 67 år. Det gælder også kampvogne.\nFra engang at have været forholdsvis små og simple, er moderne kampvogne nu nærmest gigantiske pansrede computere på larvefødder, fyldt til randen med højteknologisk udstyr. Og den slags kræver en ordentlig garage.\nquoteeg er vildt glad for, at vi nu er kommet i gang med at få bygget de faciliteter, som vores personale og materiel fortjener.\nAnders Poulsen, oberst, Jydske Dragonregiment\nDerfor er man gået i gang med at udskifte garagerne hos Jydske Dragonregiment i Holstebro. De gamle garager fra 1953 er 67 år gamle. De er fra en periode, hvor der var knapt så store krav til både pladsen og arbejdsmiljøet omkring hærens materiel, men nu er det på høje tid at sige farvel til de gamle bygninger.\n- Jeg er vildt glad for, at vi nu er kommet i gang med at få bygget de faciliteter, som vores personale og materiel fortjener. De næste to år får vi revet nogle af vores gamle garager ned, og så får vi bygget nogle af de mest moderne garager og mandskabsfaciliteter, der findes i hæren, siger Anders Poulsen, oberst og chef på Jydske Dragonregiment.\nI1953 foregik garagetjeneste sådan i al slags vejr.\nNår byggeriet står færdigt i 2022 vil garagetjenesten se sådan her ud indefra.\nVigtigt at kunne tørre igen\nPå kasernen i Holstebro er nedbrydningen af garagerne gået i gang. Der skal i alt bygges fire nye garageanlæg. Den første garage forventes at stå færdig i januar 2022 og den sidste i august 2022.\nSelv om byggeprojektet kommer til at fylde og kan give nogle gener i hverdagen, så er det besværet værd, mener Kasper Munk Sørensen, som er chef for logistiksektionen ved panserbataljonen.\nLæs også Soldater afprøver nyt våben: Kampvognen bliver kaldt "knytnæven"\n- Det betyder først og fremmest, at vi kan få vores rigtig dyre og meget tekniske materiel ind, hvor det kan stå opvarmet. Det betyder meget i forhold til at kunne holde kampvognene i drift og holde fejlene på kamvognene på et minimum. Og så får vores folk deres hverdag i nogle opvarmede lokaler i stedet for nogle kolde garager, og det betyder selvfølgelig rigtig meget for dem, siger han.\nSelv om soldaterne er vant til at være ude i al slags vejr, så er der stadig brug for en opvarmet garage, forklarer Kasper Munk Sørensen.\n- Det er kampmateriel, og det er beregnet til at blive vådt og beskidt, og det må det selvfølgelig gerne blive. Det må soldaterne også. Men når man er færdig med at være våd og beskidt, så er det vigtigt at man har nogle steder, hvor man kan få tørret alting ordentligt og vedligeholdt både sig selv og sin udrustning, siger han.\nOgså i Skive er der skudt gang i et lignende garagebyggeri. Her er man to måneder inde i byggeprocessen og dermed lidt længere end i Holstebro.\nKasper Munk Sørensen ser frem til at kunne parkere kampvognene i tørvejr.\nEn af de største investeringer nogensinde\nByggeriet er en del af projekt Modernisering af Hærens Materiel- og Mandskabsfaciliteter.\nDet samlede projekt består af 32 byggeanlægsprojekter fordelt på ni tjenestesteder i hele landet, som opføres i de kommende år. Projektet er et af de største byggeanlægsprojekter i Hæren nogensinde, og det primære formål er at forbedre arbejdsvilkårene for de soldater, der skal vedligeholde køretøjerne, samt sikre moderne faciliteter til opbevaring af hærens store tunge køretøjer.\nSamtidig bliver der etableret langt bedre faciliteter til opbevaring af materiel samt bade- og omklædningsfaciliteter til soldaterne.\nHæren har gang i adskillige byggeprojekter i hele landet.


Camilla Ottesen: “Jeg burde tjekke mig selv oftere for knuder” - ALT.dk\nCamilla Ottesen støtter brysterne\nCamilla Ottesen: “Jeg burde tjekke mig selv oftere for knuder”\nVi skal sætte pris på melonerne, forlygterne, gajolerne og de skønne kvinder, der bærer dem. Sådan lyder budskabet fra Kræftens Bekæmpelse og lang række kendisser i kampagnen ”Sæt pris på brysterne”. Vi har spurgt Camilla Ottesen, hvordan hun har det med sine bryster og med den kræftform, der hvert år rammer flere end 4600 danske kvinder.\nAf Linnea Støttrup Molbech\n07. sep. 2016 Livsstil ALT for damerne\nHvorfor støtter du brysterne?\n− Fordi det er så vigtig at passe på dem. Jeg har et nært familiemedlem, der sidste år selv opdagede en knude i brystet, fordi hun regelmæssigt selv mærkede efter, og på den måde opdagede hun brystkræften i tide. Det har været et sejt år for hende med kemo og stråler, og også hårdt for os som pårørende at se hende være syg og gå alt det igennem. Men for tre uger siden blev hun endelig erklæret rask. Det var den bedste besked, vi kunne få.\nHvad sætter du mest pris på ved dine egne bryster?\n− Jeg får at vide af min mand, at man ikke kan se, at de har ammet vores to børn, og at de næsten sidder lige så godt som da vi mødte hindanden for 16 år siden. Han har så i mellemtiden også fået briller, så måske han ikke er den helt rigtige til at svare på det. Jeg er glad for, at mine ser ud, som de gør, og de er hverken for store eller for små i forhold til min smag.\nHvor tit mærker du på dem?\n− Det er alt for sjældent, at jeg mærker på mine bryster, om der er noget anderledes eller nogle knuder. Og det er egentlig mærkeligt, for i mange år har jeg været med til at gøre opmærksom på brystkræft. Der er så mange daglige rutiner i ens liv, og det at mærke efter burde bare helt automatisk blive en af dem.\nHvornår hænger de løst?\n− Det føles rart, at de hænger løst om natten, så det har de altid fået lov til.\nHvad pakker du dem ind i?\n− Jeg synes, at mine brysters størrelse gør, at de skal pakkes ind i en bh, når jeg bevæger mig uden for hjemmet. Jeg synes ikke det ser godt ud med sådan et par løse bryster under en bluse, og det føles bestemt heller ikke rart. Når jeg dyrker sport, er de spændt ind i en sports-bh. Og på stranden er de i en bikini.\nHvad gør du for at passe på dem?\n− Faktisk ikke nok. Jeg kan kun sige, at jeg burde tjekke mig selv noget oftere for knuder.\nLÆS OGSÅ: Mød kvinden bag verdens første bæredygtige skobutik\nLÆS OGSÅ: Mig og min livredder: “Jeg er så taknemmelig for, at jeg har fået lov til at leve”\nSe, hvad vi ellers skriver om: Camilla Ottesen, Interview, Kræft og Bryster\n"Det var først, da jeg var taget hjem, at vi indså, at vi savnede hinanden"


Få sparring på uddannelse, job, hvem, du er i dag og hvad, du gerne vil være i morgen – få en retning i livet, som passer til dig!\nBaggrunden for programmet\nRotary og Rotaract har siden 2012 kørt et fælles mentorprogram i distrikt 1461 – Region Syddanmark, og programmet har frem til nu været en succes på grund af engagerede og velvillige mentorer samt aktive og dynamiske mentees. Denne succes vil vi fortsat udvikle på, og søger derfor flere mentees til programmet.\nIdéen bag mentorprogrammet er kort fortalt, at matche en rotarianer (mentor) med en ung mellem 18 og 35 år (mentee). Den unge behøver ikke være rotaracter, men vil enten være fra samme branche eller på anden relevant vis matche mentorens profil. Mentoren stiller sig til rådighed med faglig/personlig vejledning, feedback og sparring i det omfang, det skønnes nødvendigt, og de to parter bestemmer helt selv omfanget af deres samarbejde.\nDet startede med at vores ene medlem, Alexander, grundet sit arbejde i NATO, fik adgang til en masse beklædningsartikler som af den ene eller den anden grund egentlig bare skulle smides ud. Han spurgte derfor de andre medlemmer i klubben om der var nogle, der kunne tænke sig at lave det til et projekt, at få det samlet ind og doneret det til et godt formål. Han fik hjælp af Malene og mig, og i fællesskab blev der samlet tøj og lignende ind over en periode på en måneds tid.\nHvorfor skal du vælge at deltage i mentorprogrammet?\nVi er mange unge, som har brug for sparring på både studier og jobs for at opnå det fulde potentiale og komme derhen, hvor det giver mest mening. Med en mentor, som besidder stor erfaring og viden, og som ønsker at guide og coache sin mentee samt bidrage med karrierestøtte, er der mulighed for, at du kan få den branchespecifikke og personlige vejledning, du har brug for, for at udvikle dig mest muligt.\nRotarys medlemmer besidder mange års erfaring inden for mange forskellige brancher, så der er mange nyttige kompetencer, der kan bringes i spil. De rotarianere og unge, der vælger at gå aktivt ind i ordningen, vil personligt nyde godt af deres deltagelse: De unge hjælpes godt på vej i deres karriere, og rotarianerne får mulighed for at udforske en måske helt ny rolle og bidrage til udviklingen af unge med potentiale.\nHar du lyst til at deltage engageret, aktivt og stabilt, og har du behov for sparring, vejledning og rådgivning på din karriere, studie og personlige udviklingsmuligheder, hører vi meget gerne fra dig! Send blot en mail til rrmp@rotaractodense.dk og oplys følgende:\nHvorfor ønsker du en mentor?\nHvad er dine forventninger til mentorprogrammet?\nHvor kan du se en direkte nytteværdi i din karriere/dit liv ved brugen af en mentor?\nDu vil efterfølgende modtage et profilskema, som du bedes udfylde og sende tilbage til os, hvorefter du bliver matchet med en relevant mentor. Du vil derpå modtage retningslinjer og materiale, der kan bruges som redskaber til at få det bedste ud af mentorprogrammet.\nHar du spørgsmål eller kommentarer, er du meget velkommen til at kontakte os, enten på\nrrmp@rotaractodense.dk, eller via vores kontaktformular.


En række e-butikker yder i vore dage en lang række forskellige leveringstyper. En af dem der er mest anvendt er for øjeblikket at få leveret til et afhentningssted, fordi det giver dig fuld fleksibilitet til at hente ordren når du har lyst. Metoden er jo ret overkommelig, og desuden desuden den mest betalelige mulighed for levering ved køb af .\nDu kunne lige så vel foretrække at få ordren bragt hjem til dig selv eller til dit arbejdes adresse. Fragtmuligheden bliver godt nok en tand mere bekostelig, men ligeledes yderst uproblematisk. Den prisbilligste fragtform vil dog altid vise sig at være at du selv henter varerne, men dette står og falder med at du er tæt på e-forhandlerens bopæl.\nLeveringshastigheden på kan vise sig at være temmelig vital i tilfælde af at du står og skal bruge varerne øjeblikkeligt, så af den grund er det forholdsvis vigtigt at man studerer det forventede leveringstidspunkt ved det vedkommende produkt.\nFlere butikker på nettet lover levering på næste hverdag på adskillige varenumre, eksempelvis , men vær vagtsom da det afhænger af at ordren gennemføres tidligere end et besluttet tidspunkt, med det formål at de med sikkerhed kan nå at få pakken afsendt før de lageransatte har fri.\nNogle online butikker yder fragt uden beregning, men oftest kun når du indkøber for et konkret beløb. Derudover kunne man overveje den mindst kostelige leveringsmåde, hvilket gerne – ligegyldigt om du opholder sig tæt på Vejle, Varde eller Støvring – vil blive at få leveret ordren til et afhentningssted.\nDet er jo vældig praktisk for almindelige mennesker at analysere priser fra diverse internet firmaer i Danmark, og med det motiv har mange e-handler fundet det nødvendigt at presse salgspriserne på en række af deres produkter – til børn, og ligeså til damer og herrer – eftertrykkeligt, og endda nogle gange sikre portofri levering.\nDog kan det imidlertid blive profitabelt at prøve en række internet selskaber efter rabat på forud for at du gennemfører din handel, sådan at du er sikret at antage den mest betalelige pris.\nDu bør blot være opmærksom på, at i tilfælde af at en forretning på nettet tilbyder deres varer til en pris der virker grænseløst fremragende, så bør det ofte være et signal om en uærlig online virksomhed. Bestillinger med betalingskort er ikke desto mindre indbefattet af en orden, der sikrer dig som kunde overfor svindlende forretninger på nettet.\nVi tilråder shopping med kort eller MobilePay. Som en alternativ mulighed kunne du udnytte et afbetalingstilbud som f.eks. ViaBill, forudsat du tilstræber at honorere betalingen over en periode.\nFør folk handler i en webbutik burde de i og for sig skimme deres forretningsvilkår, dog er det mange gange en tidskrævende opgave.\nEn anden valgmulighed kunne være at bemærke hvorvidt internet webshoppen er støttet af e-mærket, eftersom det længe har været en indikation om at internet firmaet adlyder de danske retningslinjer, samt at internet butikken fra tid til anden overvåges af sagkyndige som har nøje kendskab til de gældende love. Dette er desuden en god anledning til at få bistand, ifald du forvoldes vanskeligheder med din ordre.\nI øvrigt er det klogt at køber er vaks omkring de væsentligste forhold der gælder for ordren, som fx den byttepolitik internet firmaet benytter. I den relation er det tilmed vigtigt, at man til enhver tid opbevarer sin ordremail, så man senere vil kunne bekræfte sin shopping af , uden hensyn til om du skal købe til en herre eller dame.\nTrustpilot fører til adskillige hensigtsmæssige muligheder for at finde ud af en stor portion tidligere konsumenters bedømmelser og derved er det smart, at du besigtiger netbutikkens bedømmelser af forinden du færdiggør din shopping.\nFacebook fremskaffer tilsvarende en række gode løsninger til at få indsigt i internet shoppens kundetilfredshed. Tilmed møder vi faktisk internet foretagender hvor man kan meddele en bedømmelse af købsoplevelsen, hvilket på samme måde burde anvendes til at tage stilling til hvor tilfredse kunderne er.\nDenne hjemmeside finansieres af annoncer. Vi hjælper en hel del netbutikker eftersom vi præsenterer deres produkter, og indkasserer betaling når de personer vi sender videre laver en bestilling.\nFakta angående tilbud og online selskaber opretholdes hele tiden, men vi kan ikke stilles ansvarlig for modifikationer der potentielt er implementeret efter at vi sidste gang opdaterede sidens data.


Formstærke angribere konkurrerer om U21-startplads - Avisen.dk\nFormstærke angribere konkurrerer om U21-startplads\nMarcus Ingvartsen blev topscorer for U21-landsholdet i EM-kvalifikationen. (Foto: Foto: Henning Bagger/Scanpix)\nNiels Frederiksen overvejer stadig, om han skal spille med en eller to angribere fra start ved U21-EM.\n14. juni 2017 16:57\nU21-landsholdsangriberne Marcus Ingvartsen og Kenneth Zohore har for henholdsvis FC Nordsjælland og Cardiff City scoret 11 ligamål siden årsskiftet, men en af dem kommer formentlig til at få en jokerrolle på bænken under U21-EM i Polen.\nI hele kvalifikationen spillede Danmark kun med én central angriber, mens holdet med begrænset succes forsøgte sig med to mand på toppen i første halvleg af lørdagens generalprøve mod Sverige.\nHvis begge skal starte inde søndag i EM-kampen mod Italien, kræver det en hel del mere træning som angrebsduo, vurderer de to skarprettere.\n- Vi har ikke spillet mange minutter sammen i en angrebsduo, så vi skal udnytte træningerne til at få bedre forståelse for hinanden og for de løb, vi hver især tager.\n- Det kan være rigtig fint at bruge os samtidig, for vi kan skabe noget ravage, men der mangler lige den sidste forståelse mellem os lige nu, siger superligatopscorer Marcus Ingvartsen.\nHan suppleres af Kenneth Zohore:\n- Der er ikke nogen af os, som er vant til at spille i et system med to angribere, vi er vant til at være alene. Det var kun noget, vi havde trænet to gange, så jeg kan godt forstå, at det ikke kørte så godt mod Sverige, som man kunne håbe.\n- Hvis vi skal bruge det som vores plan A ved EM, så skal vi træne det endnu mere. Jeg kan godt forestille mig, at det kan komme til at virke, for vi er to gode angribere, som begge kan lidt af hvert.\n- Vi kan løbe i dybden, få bolden med en mand i ryggen, og vi kan lægge tryk på modstanderens felt, siger Zohore.\nOnsdag var U21-landsholdet på græs i Polen for første gang, da holdet trænede i det østlige Krakow. Her spillede begge træningshold U21-landsholdets vante 4-3-3-lignende formation med én central angriber.\nKvalifikationstopscorer Ingvartsen var på det formodede A-hold, mens Zohore var på B-holdet. Sådan forventer Ingvartsen også det er, hvis landstræner Niels Frederiksen beslutter sig for kun at bruge en angriber mod Italien.\n- Jeg har spillet meget i kvalifikationen, og jeg tror da, at jeg står forrest. Jeg har lavet mange mål, jeg er varm og klar til at komme i gang, siger Ingvartsen.\nStarter FCN-angriberen på toppen, sidder Zohore ikke som en bitter mand på bænken.\n- Jeg tror, at vi får brug for os begge, og helvede vil ikke bryde løs, hvis jeg skal starte på bænken, for jeg er sikker på, at jeg nok skal få min chance, siger Zohore.\nNiels Frederiksen vil bruge de kommende træninger til at finde den rette konstellation.\n- Jeg har endnu ikke bestemt mig. Men uanset om vi spiller med en eller to angribere, så er det de samme ting, vi gerne vil med holdet.\n- Lige nu overvejer jeg, om vi står godt nok defensivt, når vi spiller med to angribere. Omvendt giver det bedre mulighed for at lægge tryk på modstandernes straffesparksfelt, hvis vi har to derinde, siger landstræneren.\nHan har yderligere tre træninger på græs før holdets første kamp.\nOfficielt: Lyngby-profil skifter til FC Nordsjælland\nTidligere landsholdspiller i arbejdsskadesag: "DBU pisser på mig"


Fattigdom sender børnene i skole: Har ikke råd til computere | stiften.dk\nBente og sønnen Óscar har nydt mange gåture gennem corona. Når altså Óscar har fri fra skole. Foto: Bente Santos\nKampen mod Covid-19 kører på fuld damp verden over. Også i Portugal hvor Bente Santos for alvor kan se, hvor heldige danskerne er i en uheldig tid.\n18 jan. 2021 kl. 20:01\nAlbufeira: I byen Albufeira på den portugisiske algarvekyst sidder 52-årige Bente Santos sammen med sin 15-årige søn Óscar. Hun er født og opvokset i Oldrup ved Hundslund, men har siden 2004 været bosiddende under varmere himmelstrøg.\nMen varmen har i den grad forladt Portugal, og temperaturen ligner nærmere noget fra en januardag i Danmark.\nLigesom her i Danmark kæmper også Portugal for at udrydde Covid-19, men kulturforskelle betyder, at kampen mod virussen håndteres forskelligt.\nDet ser eksotisk ud. Men temperaturen er tæt på frysepunktet, og stranden er kun besøgt af folk, der ude at få deres daglige dosis luft. Foto: Bente Santos\nSkoleeleverne i Portugal havde fra marts til juni undervisning bag en computerskærm. Men da coronaens anden bølge ramte Europa, blev ideen om undervisning bag computeren hurtigt droppet. Alt for få elever havde nemlig adgang til computere eller tablets.\n- Efter skolenedlukningen i foråret blev det tydeligt, at alt for mange børn ikke kunne deltage i hjemmeskole. De havde simpelthen ikke udstyret til det. Derfor blev man bange for at tabe en hel generation på gulvet, så hernede skal de stadig møde op i skolen. Selvom det måske er klogest at have dem hjemme i forhold til smitte, siger Bente Santos.\nSelvom skolen er kold er det ikke kun viden skolen kan levere. En anden vigtig ting fås nemlig også kun i skolerne. I hvert fald for alt for mange børn. Nemlig varm mad.\n- Der er en del skolebørn, som får deres eneste varme måltid i skolen. Så på mange måder vil det være endnu værre for nogle børn, hvis de bare skulle sidde hjemme, siger Bente Santos.\nBentes søn Óscar(Til højre) på vej i skole. Mundbind er obligatorisk gennem hele dagen. Foto: Bente Santos\nPå mange måder er eleverne altså tvunget i skole af den ene eller den anden årsag, mens der i Danmark er en næsten total lukning nedlukning af skolerne.\n- Jeg har kunnet læse mig frem til, at rigtigt mange danske skoleelever har siddet hjemme i lange perioder det seneste års tid. Hernede har de været i skole uafbrudt, siden det nye skoleår startede i september. Men det er jo mere af nød end af lyst, siger Bente Santos.\nDen fortabte ungdom\nI Danmark har mange unge set til, mens deres efterskoleår er blevet afbrudt, eller deres store fest aflyst. En af fordelene ved at portugiserne går i skole, er at de får dækket deres sociale behov.\n- Hernede er skoledagene ret lange, så der er mindre tid til at være social efter skole. Samtidig er der en anden kultur i forhold til fester, når man er ung. Det gør man ikke i så høj grad som i Danmark, så jeg tror, at de unge hernede, er sluppet billigere, hvis man kun kigger på det sociale aspekt, siger Bente Santos.\nSkolernes åbning i Portugal har udover varm mad og læring også andre fordele. De unge mennesker ser nogle af deres kammerater fysisk.\n- Selvfølgelig er det rart for dem, at de kan se deres kammerater, men det er jo hele tiden en opvejning af, hvor farligt det er overfor coronasmitte, siger Bente Santos.\nTuristland i knæ\nNår Bente Santos har sendt sønnen i skole, har jobbet som ejendomsmægler hjulpet hende igennem de mange timers nedlukning. På trods af corona har der været stor interesse for ejendomme på algarvekysten, og Bente Santos har derfor haft nok at lave det seneste år.\nCorona i Portugal\nFra 15. januar trådte nye restriktioner i kraft i Portugal. De består blandt andet af:\n- Pligt til at blive hjemme medmindre ens rejse udenfor er autoriseret.\n- Skole, universiteter, børnehaver og vuggestuer er åbne.\n- Hjemmearbejde er obligatorisk, og kan blive straffet med bøde hvis det ikke overholdes.\n- Udendørs motion såsom gå - og løbeture er tilladt. Turene skal helst foregå alene.\n- Mundbind skal bæres på offentlige steder, hvor afstanden på to meter ikke kan holdes.\nPortugal har i lang tid ligget med stabile antal nysmittede pr. dag. Men siden jul er tallene steget voldsomt fra omkring 1000 i dagene efter jul til over 10.000 nysmittede 17. januar. Smitten sker især i det nordlige Portugal og i Lissabon. Algarvekysten ligger indtil videre med færre smittet.\nDet kan man dog ikke sige om store dele af Portugals resterende befolkning. Mange portugisere tjener nemlig deres penge gennem turister. Corona har betydet rejserestriktioner i det meste af Europa, og derfor er menneskene i turistbranchen uden kunder og dermed uden arbejde.\n- Jeg har været så privilegeret at have et job, som jeg har kunne passe. Selv under lockdown. Rigtig mange hernede har ikke arbejdet siden november 2019, fordi der ikke er mange turister mellem november og marts, siger Bente Santos.\nInden jul var stemningen i Portugal mange steder helt i bund, og folk var uden tro på tingene.\n- Inden jul føltes det som om, at man var tilbage i starten af finanskrisen, hvor folk virkelig led, og arbejdsløsheden var høj. Nogle mennesker har ikke været på arbejde i over et år, og lønkompensationen er ikke ligeså god hernede som den er i Danmark, siger Bente Santos.\nPå sydligere himmelstrøg er kindkys og kram en helt forankret del af kulturen, og i tiden efter udgangsforbuddet i marts, var det som forsvundet.\n- Folk gik i store cirkler udenom hinanden. Normalt giver man jo kindkys og krammer hinanden. Det var der ikke noget af, og det var næsten noget af det værste. Sygdommen havde forandret folk. Alting var ikke, som det plejede. Heldigvis er det blevet bedre i dag, siger Bente Santos.\nNormalt plejer Bente og sønnen Óscar også at besøge familien i Danmark tre til fire gange om året. Men grundet omstændighederne har de ikke været hjemme i Danmark siden december 2019.\n- Jeg savner at komme hjem til familie og venner i Odder-området. Min mor og onkel nåede lige at komme herned i marts, inden de måtte skynde sig hjem af frygt for at grænserne ville lukke. Så jeg vil rigtig gerne snart kramme min familie igen, slutter Bente Santos.


Faldt om med hjertestop: Så efterlyste Henrik sine heltinder | TV 2 Lorry\nFaldt om med hjertestop: Så efterlyste Henrik sine heltinder\n69-årige Henrik Hopstock fra Værløse blev reddet af to forbipasserende kvinder midt på gaden. Nu har han fået kontakt til den ene.\n04. apr 2016, kl. 16:55\n69-årige Henrik Hopstock fra Værløse betegner sig selv som en heldig mand:\n- Havde vores veje ikke krydset lige der, havde jeg nok ikke været her i dag, siger han.\nDen 29. januar i år faldt han om på Værløse station med et hjertestop. Heldigvis ilede to kvinder ham til hjælp.\n- Jeg har fået at vide, at den ene gav mig hjertemassage, mens den anden gav mig mund til mund. Det har givet ilt til hjernen, der ikke har taget stor skade, forklarer Henrik Hopstock, der inden hændelsen var aktiv motionist.\nHjertet var dog så medtaget, at han var indlagt i fire uger på Rigshospitalet. Han måtte igennem en tredobbelt bypass operation og en ballonudvidelse.\n- Lægen siger, at jeg har været stendød i tre minutter. Men hvis det ikke havde været for de to kvinder, havde jeg stadig været det, siger den 69-årige, der besluttede sig til at efterlyse sine gerningsmænd via den lokale Furesø Avis.\nEfterlysningen kom ud via Facebook i går formiddags, blandt andet med ordene:\n- Men jeg kan da gøre det vigtigste nu. Sige tak til den person, der smed alt, hvad han/hun havde i hænderne for at få mig til at overleve. Uden dig kunne jeg ikke sidde her ved pc'en og skrive dette indlæg. Tak.\nAllerede samme dag, var der gevinst. Det ringede pludselig på døren i hjemme i Værløse, og der stod en kvinde med sin mand.\n- Hun sagde, at hun var den ene, der havde reddet mit liv. Vi stod bare og kiggede lidt på hinanden og så kom der store smil på begge vores læber, fortæller Henrik Hopstock, der kvitterede for kvindens indsats med et stort knus.\nKvinden, der hedder Dorthe, havde selv forsøgt at finde ud af, hvad der blev af den mand hun reddede. Blandt andet ved at kigge i dødsannoncer. Heldigvis skulle hun finde svar i Henrik Hopstocks efterlysning.\n- Hun sagde at hun stadig, her to måneder efter havde ondt i armen af at give mig de stød, så sagde jeg, at det kunne jeg godt forstå, for jeg havde også stadig ondt i brystet af dem, griner han.\nNu mangler kun den anden redningsmand – endnu en kvinde, har Dorthe fortalt Henrik Hopstock. Kvinden skulle være lidt ældre – omkring de 60 år.\n- Jeg kan ikke selv give hjertemassage, men det skal jeg have lært nu. Det er helt sikkert, slutter Henrik Hopstock.\nUd over et knus og et stort tak fra Henrik Hopstock, kan redningskvinderne se frem til at modtage en kurv med lækkerier.\nSe mere i vores udsendelse kl. 22:27.


Hvedehalm og byghalm. Hvad er forskellen? » Hold af heste » HORSECONSULT\nHvedehalm og byghalm\n» Hvedehalm og byghalm. Hvad er forskellen?\nHvad er forskellen på hvedehalm og byghalm? Er det grovfoder eller strøelse?\n/ Lilly Sørensen\nGroft sagt er byghalm og især hvedehalm kun til at ligge behageligt i og til at opsuge urin.\nHalm af kornsorterne indeholder ret store mængder ufordøjelige fibre. Særlig er hvedehalm ret ufordøjelig, og nogle heste æder det slet ikke. Mange heste æder kun hvedehalm, hvis der ikke er andet. Men det kræver at der drikkes godt med vand, for at halmen ikke stopper tarmbevægelsen og giver kolik.\nDu kan betragte byghalm som et fodringsmæssigt supplement fx når hestene er på motionsfold, og der ikke er andet at æde. Men halm betragtes generelt ikke som decideret grovfoder og indregnes derfor kun i foderplanen i visse tilfælde.\nHalm af græssorterne kan – hvis den hygiejniske kvalitet er iorden – til gengæld være et glimrende “lav-kalorie grovfoder” til trivelige heste og/eller tidsfordriv på folden.\nFind mer’ her om strøelse\nBokshygiejne, Byghalm, Dorte Rebbe, Grovfoder, Hestebrevkassen, Hvedehalm, Staldmiljø, Strøelse\nForrige Equin Herpes Virus 1 hos heste (EHV1). Anbefalinger til håndtering\nNæste Love og regler for traktorer og landbrugsmaskiner


Spise Avocadoer Gain Muskel og tabe / starcoblind.com\nSpise Avocadoer Gain Muskel og tabe\nNår folk tænker om vægttab og muskel gevinster der er en række af fødevarer og strategier, der kommer til at tænke. Termogeniske fedt brændere, GAINERs protein pulver, konjugeret linolsyre til mave fedt eller protein barer til et hurtigt måltid på farten er alle levedygtige overvejelser. Men det er næsten sikkert, at de fleste mennesker aldrig ville overveje en avocado for at tabe vægt, opholder sig i form, og få muskler. Nå, næste gang tror avocadoer.\nAvocado, eller Persea Americana, er aa frugt, som er specifikt hjemmehørende i Puebla, Mexico og indeholder en stor frø i dens centrum. Det er ingen overraskelse, at frugt og grøntsager er en vigtig del af en sund kost, generelle velvære, og vægttab, men en avocado kan have nogle ekstra fordele. For eksempel, mere end 75% af en avocado er kalorier kommer fra enkeltumættet fedt. Enkeltumættet fedt kan betragtes som "sunde" eller "væsentlige" fedtstoffer med egenskaber svarende til flerumættet fedt. Mens flerumættede fedtstoffer menes at beskytte mod hjertekarsygdomme ved at give mere membran flydende, er de mere sårbare over for lipidperoxidation end enkeltumættet fedt. Det interessante er, at fødevarer, der indeholder monoumættede fedtstoffer eller oliesyre fedtsyrer har vist sig at reducere low-density lipoprotein (LDL) kolesterol og øge high-density lipoprotein (HDL). Derfor kan det enkeltumættet fedt i avocado hjælpe med at regulere kolesterol niveauer.\nDerudover har vist opretholdt forbrug oliesyre og enkeltumættet fedt for at fremme vækst-hormon produktion og testosteronniveauer. Således kan regelmæssig indtagelse af avocadoer betragtes som en fantastisk måde at støtte muskel gevinster.\nEndvidere ligger de gennemsnitlige avocado har mere kalium end den gennemsnitlige banan - omkring 180 mg mere. For at tilføje, avocadoer er også en kilde til magnesium og calcium, som er to af de fremtrædende elektrolytter i kroppen. De bidrager til at regulere muskelfunktion og væskebalance. Disse elektrolytter er ofte forarmet under intens træning. Derfor, avocado er ikke kun en fremragende kilde til sunde fedtstoffer, men også næringsstoffer og elektrolytter.\nForuden magnesium, calcium og kalium, avocado prale over 15 phynonutrients, mineraler og vitaminer, der kan fremme nedbrydning af huden / rynker, hjertesygdomme og kræft. Dette gør avocado en fremragende støtte mad til dem, der søger øget energi, et ungdommeligt udseende, eller en sund livsstil. Jo mere energi en person har, jo mere likley de vil være motiveret til at udøve og tabe sig. Bedst af alt, avocado er næppe dyrt!\nEndelig kan avocado indeholde så meget som 3-4 gram protein og 8-10 gram fibre. Og dermed gøre det til et fremragende vægttab supplement, der hjælper med at undertrykke sult og levere kvalitet næringsstoffer til kroppen.\nAlle disse betragtninger kombineret med alsidigheden i avocado i køkkenet skaber en vis tvingende beviser at inkorporere avocadoer i nogen daglige kost. Avocado kan bruges til et væld af madlavning ideer fra simple krydderier og guacamole dip til selv at gøre chokolade fra bunden. Det er rigtigt, kan avocado bruges til at lave chokolade og det er enkeltumættet fedt, der hjælpe med at gøre dette muligt.\nSå næste gang, at vægttab, muskel gevinster, eller sund tilskud og wellness kommer til at tænke, er det ikke så uortodokse at tænke avocado.\nUndersøgelse: Forbedre din kost og sundhed, spise avocadoer\nBørn spiser avocadoer\nKan du spise avocadoer, når de igen brun?\nForbered dig på at Tilføj Muskel og tabe kropsfedt .... Spis!\nSådan Gain muskel efter 70\nSådan Gain muskel uden piller\nSådan Gain muskel efter drejning 50 år gammel\nSådan Gain muskel & mindske kropsfedt\nDr. Oz viser: Carb Lover Kost: spise 5 overnatninger carbs at tabe 5 pounds\nJulen er det bedste tidspunkt at gøre stedsegrønne blomsterarrangementer\nClevelands April National Autisme Awareness Month\nModetrends for en Florida sommer\n7-13 februar: Hvad sker der i denne uge i Phoenix\n5 måder Obamacare river off Millennials\nNytårsaften middag ved kokken Rick Bayless\nSlaw med kål, æbler og tørrede tranebær opskrift\nNy undersøgelse rapporterer salg af brændstofeffektive køretøjer i stigning\nSådan får du en frisk, feminint look med Guerlain Forår 2011 makeup (VIDEO)\nFall kogebog: Langsom komfur Ragu med Marsala opskrift


Din søgning på WeDo gav 14 resultat\nProdukter (14) Redaktionelt (1)\nByggeklodser af plast (14) Opbevaring til byggesystemer (14) Robotter (14) Tilbehør til programmering (14) Aktiv programmering (14) Tilbehør, programmering (14) Øvrig konstruktion (14) Digitale produkter & tilbehør (14) Byggeklodser (14) LEGO Education (14) Tilbehør og reservedele (9) Makerspace (1) Penge (6) Plastbokse (2) LEGO (1)\nLEGO® Education reservdelsssæt til WeDo\nLad ikke en manglende del ødelægge oplevelsen af WeDo 2.0. Denne udskiftningspakke indeholder 109 reservedele til (111235) WeDo 2.0.\nLEGO® Education mellemstor motor til WeDo\nSæt tingene i gang med den mellemstore motor. Denne mellemstore og mellemkraftige motor passer til tre moduler. Den har 2x2 knopper øverst og en kliksamling på fronten, hvilket sikrer let og optimeret integration med LEGO® Technic og WeDo 2.0 konstruktioner. Intet behov for opsætning. Bare tilslut den mellemstore motor, så bliver den automatisk identificeret af WeDo 2.0 softwaren.\nDenne Smarthub med to porte giver liv til WeDo 2.0 sensorer og motorer. Ved hjælp af WeDo 2.0 softwaren og Bluetooth Low Energy (BLE) sender Smarthub data mellem en tablet eller computer og WeDo 2.0 byggesættet. Kræver to AA-batterier eller et Smarthub genopladeligt batteri.\nLEGO® Education hældningssensor til WeDo\nTilslut en hældningssensor til WeDo 2.0 Smarthub, og registrer syv slags hældning: hældning den ene vej, hældning den anden vej, hældning op, hældning ned, ingen hældning, vilkårlig hældning og ryst. Intet behov for opsætning. Bare tilslut hældningssensoren, så bliver den automatisk identificeret af WeDo 2.0 softwaren.\nLEGO® Education bevægelsessensor til WeDo\nTilslut en bevægelsessensor til WeDo 2.0 Smarthub, og registrer genstande inden for 15 cm, afhængigt af genstandens udformning. Intet behov for opsætning. Bare tilslut bevægelsessensoren, så bliver den automatisk identificeret af WeDo 2.0 softwaren.\nLEGO® Education lille opbevaringskasse\nKassen har et gennemsigtigt låg og kan stables både med og uden låg. Kassen er omtrent samme størrelse som opbevaringskassen til WeDo 2.0. L42xB31XH10 cm.\nLEGO® Education Smarthub, genopladeligt batteri\nGenopladeligt litiumionbatteri til WeDo 2.0 Smarthub. Indeholder indbygget LED-lampe, som angiver ladestatus.


Started by HeidiOlsen, January 18, 2020\nVi har valgt at dele vores kirkebryllup op i 2 og lige om lidt skal indbydelserne sendes ud.\nVi holder fest for nærmeste familie og nærmeste venner, og reception for den øvrige del hvor nogle bliver direkte inviteret til receptionen og så er der dem som kommer til “globryllup” når vi skal giftes. Det er så her jeg har et dilemma. Jeg syntes ikke man kan tillade sig at sende gaveønsker med invitationen til receptionen, da jeg syntes det skal være de indbudtes eget valg, om de vil give os en gave. Min kommende ægtemand syntes godt vi kan tillade os det. Hvad er holdningen til det herinde?\nEdited January 18, 2020 by HeidiOlsen\nJeg synes ikke man skal sende ønskeliste med til de som kun inviteres til reception, så kontakter folk jer hvis de gerne vil se den, og så må I have den klar.\nOg som jeg kan læse mig frem til er det vist den mest ubredte holdning.\nMen på den anden side ville jeg heller ikke blive fornærmet/forarget hvis jeg fik en receptionsindvitation med ønskeliste, især ikke hvis der også er små ønsker.\nEdited January 19, 2020 by Frigga\nVi invitere også selv til reception for alle, samt kollegaer osv. og så er der fest om aftenen for den tætte kreds.\nJeg har ikke gjort så mange tanker om endnu at sende ønskeliste med til receptions indbydelsen, men ender vi med at gøre det, bliver det nok små ønsker.\nOg som Frigga siger, jeg ville heller ikke selv blive foraget over at få en ønskeliste med til en receptions indbydelse, uagtet om der var fest om aftenen eller ej for andre end jeg. Jeg, som inviteret, kan jo vælge at købe noget af det som står på listen eller købe en anden fin lille ting som jeg tænker ville passe jer personligt\nVelkommen til Bryllupsklar og tillykke med jeres kommende bryllup\nPersonligt ville jeg ikke selv vedlægge en ønskeliste til dem, der bliver inviteret til receptionen. Enten finder de på en lille ting selv, eller også spørger de efter gaveønsker. Er sikker på de fleste nok skal have et eller andet med til jer


Optegnelser. om Løvel sogn. hentet fra bøger, aviser og blade. - PDF\nOptegnelser. om Løvel sogn. hentet fra bøger, aviser og blade.\nDownload "Optegnelser. om Løvel sogn. hentet fra bøger, aviser og blade."\n1 Optegnelser om Løvel sogn. hentet fra bøger, aviser og blade. Arkivets kommentarer: Som det fremgår af artiklens overskrift, drejer det sig om optegnelser, som Ejvind Sørensen havde gjort sig gennem årene. Desværre er der ikke påført oplysninger om, hvor han har optegnelserne fra. Forhåbentlig kan de mange optegnelser give læseren en oplevelse eller måske oven i købet bevirke, at han/hun giver sig til at undersøge forholdene yderligere. I givet fald hører vi på arkivet meget gerne om de opnåede resultater. 1. I Løvel sogn har der været en langdysse (er nu forsvundet). 2. I 1850 nævnes Løvel hede, der strakte sig fra Viborg til Løvel. 3. En afstikker af hærvejen løber gennem Løvel hede. 4.\n2 En proband (en andel, der tilkom en kannik, præst ved domkapitlet, domkirken) oprettes i Løvel Heksebål i Løvel ligger i et kraftigt formet højland, hvor sorte lyngbakker med tilgroede hulveje hist og her genkalder mindet om det landskabelige præg fra hine dage, da Kongevejen (hovedvej l3) gik gennem sognet for 100 år siden. 7. For ca. 300 år siden var store dele af sognet dækket af skov, der strakte sig fra Skalsådalen til Hobroegnen. Sødal skov med sine ege og hassel bredte sig dengang over sognet til Kistrup og Vorde i vest. 8. I 1665 solgtes en lille smule skov fra Løvel proband. 9. I begyndelsen af 1800 udgjorde store strøg af markerne gammel skovjord, deraf navne som: Nørgårds skovjord, Dalsgårds skovjord, Løvel skovklep og Skovlund bjerge. 10. Bakken fra Mogensport i Viborg og nord på hedder Løvel bakke. 11.\n3 Nørlyng herred (efter Valdemars jordbog) Lyungæhæreth Nørræ hørte i middelalderen til Ommersyssel, senere til Hald len og fra 1660 til Hald amt. 12. Anneks til Rødding, omgives af dette og Pederstrup sogn, Rinds herred (Skals å), Vorde sogn og Viborg gråbrødre landdistrikt. Kirken ligger ca. 10 km. NNØ. for Viborg. De især i den sydlige og vestlige del noget højtliggende og bakkede jorder (med mange langstrakte dale ned mod de store engstrækninger langs Skals å) er sandet, enkelte steder lerblandet. Gennem sognet går landevejene fra Viborg til såvel Ålborg som Løgstør. 13. Befolkning: 1801: 204, 1850: : : : Hartkorn 111 td. (36 gårde med 95 tdr. og 72 huse med 16 tdr. hartkorn, samt 16 jordløse huse). I 1921 var der 134 gårde og huse. Ejendomsskyld: 1920 kr.: , deraf jordværdi kr. 900, 000. Areal: 2968 ha, hvoraf (1919) besat med rug 238 ha. byg 47, havre 416, bl. sæd 45, kartofler 89, foderroer l84, brak l40, grøntfoder og græsning 1292 ha., haver og lign. 34, tørvemoser 19, skov 55, heder og lyngbakker 322 og vandareal 8 ha. Kreaturhold: heste, 1434 stk. hornkvæg (deraf 630 køer), 9 geder, 589 får og 102l svin. 14. Byer: Løvel (1440 Løffuel) med kirke, skole, valgsted for Viborg amtskreds 5 (opstillingskreds til folketing). Forsamlingshus opført i 1889, brugsforening, købmand, mølle og vandmølle. Åastrup (1664 Oestruup) med teglværk. Havris (1506 Haffris kier) Kistrup med skole, Løvelhede huse.\n4 Sognekommune med hovedsogn Rødding. Har samme tingsted og hører under de samme kredse som Rødding sogn, samt 5. udskrivningskreds, 134 lægd. Kirken har tilhørt ejeren af Sødal hovedgård. Består af kor og skib fra romansk tid, samt sent tilbygget tårn og våbenhus. De oprindelige dele er af granitkvadre på skråkantsokkel. Et romansk korvindue er bevaret. De oprindelige døre (norddøren tilmuret) sidder umiddelbar ved vestgavlen. Det er muligt skibet er forkortet og det ret lange kor forlænget. Begge tilbygninger er senmiddelalderlige af munkesten. Det lille slanke tårn har i vestmuren en høj åben spidsbue. Korgavlen er omsat i det 19.århundrede og den øverste del er opført af mursten. Korets sydmur er ombygget Kirkens indre har bjælkeloft. Korbuen mangler. Altertavle med malerier og prædikestol er i barokstil. Malmalterstagerne er skænket af biskop Lintrup Romansk granitfont. 15. I sognet nævnes 1664 Trudtz gård. Endnu findes Trudskov bæk og et krat kaldes Trudskov. 16. I Kistrup har været både en rund- og en langdysse, men begge er nu ødelagte. Syd for Løvel en bred og fladagtig fredet gravhøj, som hører til en lille samling af nu ødelagte høje. Andetsteds i sognet kendes 125 nu til dels ødelagte høje. 17. Stapelgaard - tilhørte Erik Glippings kammersvend Rane Jonsen. Nedbrudt efter kongens død og opført, hvor nu Søda1 hovedgård ligger. 18.\n5 Enkeltheder om kvinden, der blev brændt som heks Hun blev fældet på, at hun ved fattige løfter havde søgt at røre ved sine forfølgers hårde hjerter. Hun havde sagt til en af dem, at hun havde intet fæ uden en ko. Den ville hun give ham, om han ville lade hende være i fred. Disse rørende ord blev indskrevet i tingbogen som et vidnesbyrd om, at hun havde erklæret sig skyldig. Siden bekendte hun alt, hvad man forlangte af hende, og brevet slutter således: Desligeste bekendte hun, og at hendes hjerte var så hårdt beklemt, at hun nu ikke kunne sige mere, men ville de komme til hende i morgen, da ville hun sige noget ydermere. Hun havde da allerede sagt nok til, at man med god samvittighed kunne kaste hende på ilden. 19. Kirkens historie er temmelig gådefuld. Når man ad Løgstør-vej passerer det brede engdrag ved Skals-åen titter pludselig et slankt kirketårn frem gennem en snæver dal, der fra landsbyen Løvel fører i vestlig retning ned mod engene. Dalen hedder Kirkedalen i egnens jydske mål Kjerkedåel. Denne jyske betegnelse har givet anledning til en pudsig misforståelse, idet er meddelelse i Den Viborg Samler fra begyndelsen af 1800 kalder den Terkedal.I øvrigt har Løvel kirke en temmelig gådefuld historie. Den er vel fra romansk, nærmere fra meget sen romansk tid, men der er ændret så meget ved den, at det ikke er muligt rigtigt at finde ud af dens skæbne gennem tiderne. Der findes betydelige fundamentrester udenfor dens vestgavl, så man kan antage, at den engang har været ca. 5 alen længere, og øst for korgavlen findes der rester af en buet fundament, der kunne antyde, at her har været en korrunding, men der findes ikke een eneste krumhugget sten i kirken eller på kirkegården, hvor der ellers findes henlagt ikke så få huggede sten. Mod slutningen af den katolske tid, er det slanke tårn tilføjet, som ellers er af en type, der er fremmed her på egnen og nærmest hører hjemme i Østjylland. Det har en høj åben spidsbue, der fra vest\n6 fører ind til dets indre, hvor nogle lange stiger fører op til klokken, der bærer følgende indskrift: Støbt året 1879 for ejeren af Løvel kirke C. L. baron Petersdorff til Sødal af Chr. Christensen i Aarhus. Gud til ære, kirken til Ziir. For P. L. baron Petersdorff gjorde de smithske støberier mig om år Tårnet er bygget i forbandt med vestgavlen og må således være yngre end denne, men den del af vestgavlen, som ses indvendig i tårnet, er opført af rå kampesten, medens gavlen til begge sider af tårnet er af hugget sten. Ti1 tårnets ydermure er der forneden anvendt kvadersten, medens der for resten er anvendt munketegl og som bagmur overalt rå kamp iblandet teglstensbrokker. Omtrent samtidig med tårnet er våbenhuset blevet bygget foran kirkens syddør. Det er bygget dels at kvadre, dels af munketegl og rå kamp. Det har en smuk blindingsprydet trappegavl, hvor den største at blindingerne går helt ned til jorden og danner en slags indfatning om den rundbuede dør. Går vi kirken rundt, finder vi, at den har skråkantsokkel det meste at vejen rundt, enkelte at stenene med en lille rille forneden. På det midterste stykke at østgavlen, der hvor korrundingen skulle have været, er soklen dog ret kantet, men da kvaderstensskallen her er omsat engang i 1800 tallet, kan der ikke sluttes noget bestemt at denne omstændighed. På samme måde er korets sydmur omsat i 1886, og der er indsat et nyt vindue, der dog er ret slankt og forsynet med en overligger, der vistnok er gammel og kun tilpasset en smule til det nye vindue. Ikke længe efter har skibets sydmur fået sin kvaderstensskal omsat, og der er ved den lejlighed indsat 2 nye store rundbuede vinduer. Omkring 1910 blev det nødvendigt også at omsætte skibets nordmur, men her gik også bagmuren med, og der blev også her indsat 2 store rundbuede vinduer, mens der i den mur der blev revet ned kun sad et par gamle trævinduer, som de brugtes i stuehuse på landet for ca. 100 år siden. Som en mærkværdighed kan nævnes, at norddøren, der er rejst på sit gamle sted, nærmest står klods op ad vestgavlen. Af de gamle mure står nu kun koret nordmur urørt. Her findes et\n7 oprindeligt slankt romansk vindue. Går vi ind i kirken, ser vi, at dets indre er meget bredt, men ellers lyst og venligt. Altertavlen er fra l738, der menes malet at Jæger, og er nyrestaureret og ret smuk. Alterstagerne er skænket til kirken for godt 200 år siden og bærer følgende indskrift: Anno 1722 lod Biskop S. Lintrup i Wiborg disse lysestager gøre til Løvel kirke. Den ene at lysestagerne har dog bogstaverne I U i stedet U. Prædikestolen er fra 1642, den er også nyrestaureret og er prydet med billeder af evangelisterne. Døbefonden er sikkert jævngammel med kirken. Den er formet som et højt bæger, hvis lave fod er prydet med en tovsnoning, et smukt lille døbefad er antagelig fra l650. Gullev fortæller, at der på noget gammelt panel i kirken fandtes følgende indskrift: 1665 lod Villum Jensen i Kistrup og Laurits Tormassen i Hauris gøre disse stolle. Den ene række stolgavle kan vist godt være fra 1665, medens den anden række er yngre. For ikke mange år siden blev kirken forsynet med et orgel. Det falder straks i øjnene, at korbuen er ny. Den gamle er antagelig faldet ned for århundrede siden og først for få år siden blev der igen opsat en bue. Ved reparationsarbejde for nogle år siden fandtes der lidt under det nuværende gulv rester af en brolægning af små kampesten. Det kunne måske antyde, at kirken har haft en forgænger af træ. Endelig bør måske nævnes, at der indvendig i korets nordmur findes et par firkantede fordybninger, nærmest anvendt som skabe til opbevaring af kirkens hellige kar, relikvier e.l. Kirken har altså sine gåder, nogle af dem kan måske grundigere undersøgelser afsløre, medens andre for stedse vil være gemt i fortidens dunkelhed. 20. Rane Jonsen, død 1294, Erik Klippings kammermester(økonomiforvalter) en højadelig, godsrig mand, dømt fredløs 1287 for rnedskyld i kongemordet. Folkevisen giver ham forræderens rolle. Han blev fanget og lagt på stejle ved\n8 Roskilde. Visen om hans endelig hører til de tidligst omtalte og udbredte. Han ejede bl.a. Stapelgaard (Sødal). 21. En middelalder stenbro blev til træbro. Himmerbro var en gammel passage over Skals å. Den rejsende, der i fordum tid drog fra Viborg ad den ældgamle kongevej mod Aalborg så sig al1erede tæt uden for Viborg omgivet af lyng på alle sider. Landskabet lå øde hen, og en knugende ensomhed omgav den vejfarende. Den slette vej lå i mange opkørte hjulspor, det ene ved siden af det andet i en brede af hen ved en kilometer, og færdslen var både langsom og besværlig. Inden længe snævrede vejen ind, og jo nærmere man kom til Løvel by des smallere blev vejen, og her lidt efter landsbyen var passeret, mødte trafikken en af sine første hindringer på sin rute. Her lå skalsådalen som en bred vejspærring, og dannede skel mellem 2 sysler, Ommer- og Himmersyssel ligesom det i et tingsvidne fra 1454 hed, at den store å, som nu løber fra Løvelbro og saa vester ind, har været ret herredsskel mellem Rinds og Nørlyng herreder. Aer, bække og alle vandløb i øvrigt var i ældre tider besværlige forhindringer for al trafik. Vore gamle veje, som de nu lader sig spore, ses derfor alle at søge til det sted, hvor det bedst belejligt kunne føre den rejsende over vandet. Adskillige af disse overfartssteder bestod udelukkende af primitive vadesteder, og kun de vigtigste og vanskeligste fremkommelige var forsynede med broer. Den gamle adelsvej mellem Viborg og Aalborg var en af hovedlandets betydeligste veje. Den forsatte den kendte hærvej mellem S1esvig og Viborg videre mod Nordjyllands vigtige by. I umindelige tider har der da også været bro over Skalsåen ved Løvel. Himmerbro kaldtes Løvelbro ofte i gammel tid.\n9 Fra den tid, da der findes dokumenter, som omtaler Løvelbro i gamle dage, har den været en simpel træbro, ligesom andre broer var det. Den nævnes som omtalt i 1454 og i en lovhævd fra 1484 kaldes stedet for Himmerbrovej. Løvelbro tilhørte kongen, som skulle sørge for at holde den ved lige. For at skaffe midler hertil, var det skik, at de omkringboende bønder, som havde størst gavn at broen, skulle svare brokorn, en vis årlig afgift til kongen mod at have fri fart over broen. At foretage den nødvendige vedligeholdelse af broen og at opkræve brokornet var besværlig, og kongen forlenede som oftest sine broer til herremænd, lensmænd og lignende. Disse betalte en nærmere fastsat afgift til kongen og måtte til gengæld nyde brokornet, men skulle også tillige påtage sig at holde broen i stand. Løvelbro trængte ofte til reparation. Den forholdsvise stærke trafik over den primitive træbro tog hårdt på den. I 1626 fik Knud Gyldenstjerne kongens befaling til da der endnu mangler meget på Løvelbro, at gøre endnu et stykke bro, så den rejsende både sommer og vinter kunne passere stedet uden besvær. Det var i juni denne befaling blev udstedt, men der blev næppe gjort noget ved sagen, thi i april næste år blev ordren gentaget og der blev sagt, at broen var meget bygfældig og maa istandsættes. Kronens tjenere skulle føre sand, grus og sten til broen. Senere i samme århundrede efter svenskekrigens hærgen var Løvelbro atter utjenlig til sit formål. Den var ødelagt, opbrækket og ruineret. Næste gang broen nævnes i gamle papirer var i l72l. Da ønskede kongen ikke mere at have besværet med broen og solgte den samme år ved auktion til Niels Vinther på den nærliggende gård, Sødal, og broen fulgte i nogle år denne gård. I 1936 blev der bygget en ny Løvelbro ca. 50 m øst for den gamle, men i 1925 da man foretog en reparation af den gamle bro, fandt man dybt nede i åløbet en ældre kvadersten, der var forsynet med en indskrift på 4 linier. Kyndige folk har forsøgt at tyde den latinske tekst i hvilken, man tydelig kan læse navnet kong\n10 Erik. Selv om der blandt de lærde har hersket nogen tvivl om, hvad der står på stenen, er det dog vitterligt, at den fundne sten har været anbragt som brobue i en kvaderstensbro over Skals å, og at kong Erik har ladet denne bro bygge. Andre stenfund på stedet har yderligere bevidst, at en solid stenbro var her i middelalderen. To bropiller ude i åen havde delt strømmen i 3 løb, og en rekonstruktion af broen, som man mener den har set ud, viser et ganske imponerende bygningsværk. Spørgsmålet er så blot, hvilken kong Erik der kan tænkes at være bygherren, og tanken henledes her på Erik Emune, konge i tiden , Erik Plovpenning , Erik Menved eller Erik Klipping Der er altså nok at vælge imellem og nogen sikker viden om under hvilken af disse konger, den tidligere stenbro er bygget, synes man endnu ikke at have, men et står dog fast, nemlig at man her i hine tider har udført et beundringsværdigt stykke ingeniørkunst og anlagt en solid kvaderstensbro, hvor man i senere århundrede har måttet lade sig nøje med en primitiv og simpel træbro, der ustandselig var i en forfalden og for trafikken farlig tilstand jomfruer kommer ovre fra Skals i Himmerland og går gennem Sødal skov. De svor falsk på tinget ved Tinghøje i Vammen. En dronning føres som lig fra Klejtrup, men kommer ikke længere end til Dronninghøj i Løvel sogn. Et sagn fortæller, at der om natten går en hovedløs so mellem Løvel og Sødal. 23. Løvel vandmølle. En glad børnerig familie på den ene side og stor klynge gæstmilde oldtidspotter på den anden, parate til at modtage den nærende indmad, og de passer godt sammen, og de blev da også engang for en del år siden præsenteret for\n11 hinanden ved arkæologiens mellemkomst. Begge dele, familien og potter stammer fra Løvel vandmølle, den skyggefulde på grænsen mellem ådal og lyngbakker tæt ved Himmerlands sydvestligste spids. Nærved 2000 år skiller her levende og dødt og dog fandt jeg hos begge parter det samme fornøjede, venligt givende præg. Her skal fortælles lidt om, hvordan jeg stødte på dem, dels de levende menneskebørn, dels de potterne, som nu står ledige, men som engang mættede så mange munde. Som Hobro-fjorden i øst danner grænse mellem Himmerland og Randers amt, sådan trækker i vest Skals ådalen sit brede skel mellem det gamle Himmersyssel og Viborg amts kærnelande. Et grønt og yndigt skel er det. Mild og frodig er åløbets rummelige seng henstillet så overmåde bred, synes man, for åens smalle blå bånd. I Hjarbæk-fjordens inderste vig munder Skals å ud efter sit løb mellem åbne vidunderlige enge. Slet ikke så lille et vandløb. Udspringet finder man så langt ovre i øst som ved Fussingø på Randers-kanten. Her går åen først mod nord, hen efter Fårup og Onsild, derefter runder den Lindum og Bigum skovene og slår så ind i ret vest forbi Hersom og Vester Bjerregrav, hvor den krydses af Viborg - Aalborg landevejen. Fra det punkt vider ådalen sig prægtig ud, uden smålig pladshensyn, skubber den bakkedragene langt ud til begge sider og åbner sig herligt mod Hjarbæk-fjorden. Et billede på al sommerlig jydsk moderynde På dette allerbredeste sted ligger til hver side et stykke inde byerne Løvel og Skals. Løvel mod syd, en beskeden, lidt tavs plads ved Viborg-vejen. Skals i nord, gæv og levende, en frejdig stationsby i Himmerlands sydvestlige hjørne med højskole, elektricitetsværk, mejeri og en kro, hvor en gang en af Danmarks mest bredbringede trompetister var storslået vært. Selv om Skals således er et sted, hvis betydning ikke bør underkendes, er det alligevel ikke sikkert, man østpå i Jylland ville have kendt dets navn, om ikke netop Skalsåen, den livlige, var trådt til med sin service. Den har evnet at bære navnet Skals fra Hjarbæk\n12 fjord mil efter mil østpå i stik modsat retning af sit eget kvikke løb, en respektabel præstation må man indrømme af en spinkel jydsk å. Vejen fra Skals til Løvel fører tværs over den brede ådal. Fra Skalssiden løb den mellem lave bakkedrag ned til den vældige grønne flade, den store herlighed, hvor kvæg og heste fra de omliggende landsbyer står spredt i tusindvis, viftende sig i sol mod fluer eller opfangende med bagen de slæbende bygers regnstød. I morgenstunden helt tidlig er her blinkende vådt, livsalig friskhed på alle kanter. Ved middag ligger den dirrende dis, brydende dagens lys og lyde. Underet er her, når aftenens hjemtur fører ned i den hvide tætte em, der kan slå sammen over hovedet. Hvor der er lavt rager hestenes hoveder og spidse ører op, uvirkelig og dog grelt som den grumme pryd i gamle tider på nidstangen foran den udsagtes port. Men i højt solskin, en blank blæsende sommerdag, ser man vidt omkring. Længst ude i vest skimtes da fjordspejlet, men i syd en mørk bræmme giver øjet stop og hvile. Denne bræm er Løvelkystens stejle rod af lyngbakker, der falder brat mod ådalens græsgang. Her ligger Løvel gamle vandmøllegård og her boede og bor sandelig endnu en venlig og talstærk familie, hjemstedet for ubekymrethed og glæde. En ikke alt for velholdt gård, en ikke alt for velholdt have, rigelig med ubudne dyr af mange slags, søde lyse unger i alle aldre med frimodigheds gave taget i arv og bravt slidende efter tur de ældres aflagte klude. Det kender man lidt til fra sin egen tid. Bag gården kan man finde rækken af bortforpagtede fiskedamme med terrasseanlæg og sindrigt slusesystem, og bag dem igen, rejser da lyngbakkerne sig med højtliggende agre, ind imellem besværlig at nå for høstvognen ad de smalle sandede spor. Heroppe mødte jeg første gang gårdens ejer, i stort smil svingende pisken over sine dampende heste. Godt blev jeg modtaget som arkæologerne bliver det så ofte ude i landet, og glad og fornøjet har jeg siden jævnligt truffet ham og hans hele kuld. Hvad jeg ville? Jo grave lidt i en jordhøj, en uanselig knold i den dyrkede mark højt oppe på en af bakkerne. Herfor var intet i vejen, og her fandt\n13 jeg under betydelig opmærksomhed fra gårdens små og store ved et omfangsrigt stenbygget gravkammer en herrens velsignelse af skåle, kopper, terriner og fade, som da de senere blev sat sammen tog sig ud som et sindsbillede på selve den gæstfrie åbne gårdfamilie, når den tilsammen i fredelighed fortærede guds gaver af mælk, grød og ost. Billedet her gengiver i virkeligheden en stræbsom husmoders køkkeninventar for omtrent l800 år siden, og forholdene ved dette fund var ejendommelig nok til, at de kan omtales lidt nærmere. I århundrederne nærmest efter Kristi fødsel var det skik hos vendelboerne at begrave de døde i svære, dybe stenkister, sammenstillet af rå kampesten med fladsiderne vendt indad på samme måde som det kendes fra stenalderens dyssekamre og jættestuer. Disse gravkister anbragtes i et dybt gravet firkantet hul, og byggemåden var den, at man nederst satte et antal stenblokke på højkant tæt ved hinanden og i firkant, hvorved altså med det samme gravrummets nedre del var dannet. Når man nu skulle bygge kamrets næste skifte, gjorde man det ved hele vejen rundt at anbringe de store byggesten, ikke opretstående, men liggende med næserne ragende indefter i gravrummet, så langt det nu gik an. Når dette var gjort, skulle det nok vise sig, at gravrummet foroven var indsnævret tilstrækkelig til, at tre eller fire tværlagte dæksten rækkende fra næse til næse kunne spænde over graven som loft. Med andre ord en primitiv, så at sige kyklopisk måde at anvende den falske pyramides byggeprincip. Kammeret blev jo nok til tider noget ustabilt og for at bøde herpå, lagde man da ikke sjælden tykke runde sten som modvægt oven på de liggende byggestens udvendige ender. Til slut tætnedes alle mellemrum og sprækker med stift tungt ler og der i indpressedes marksten. En flad stenflise for østenden fungerede som dør, og så var gravbygningen færdig. Undertiden blev den bygget for mere end een person, for et ægtepar f.eks., og når hver af ægtefællerne efter tidens\n14 skik, skulle have rigelig opdækning af mad og drikke anbragt hos sig i graven, forstår man, at der var brug for et ret stort gravhus. Det kunne da også hænde, at gravkammeret, når det var færdigt, viste sig med sine dæksten at rage et stykke op over jordoverfladen. Det blev i så fald nødvendigt at overdække graven med en lav jordhøj. Fra Vendsyssel spredtes denne gravtype sydpå, efter hånden ud over hele Himmerland, og det var sådan en høj, der lå på bakken oven for Løvel vandmølle. Først blev de højere jordmasser kørt bort, med god hjælp fra gårdmanden og hans kraftige heste. Da det var gjort, dukkede gravkammeret frem, hemmelighedsfuld og lukket, fuldstændig urørt siden oldtiden. Uden for dets indgang i øst, lå 2 skårbunker, een tæt foran den lukkede dørsten og en anden lidt til højre derfor. Det var der straks noget mærkeligt ved. Hvorfor lå de søndrede oldtidskar på denne måde udenfor og ikke inde i kammeret? Ja, hørte de i det hele taget til graven. Ingen i Løvel vandmølle, så lidt som mig selv, kunne besvare dette spørgsmål og så måtte udgravningen gå videre og håbet holdes i live, om at noget vil vise sig, hvad der også skete. Da gravkammeret skulle lukkes op, viste det sig, at tætningen med ler og mindre sten havde virket så effektivt, at så godt som ingen jord var drysset ned. Det første indtryk man fik, da dørstenen var fjerne og man så ind i det mandshøje kammer var, at her var jo tomt. Først ved nøjere eftersyn, fik man øje på gravens eneste beboer, et lille sammenkrøbet skelet i kammerets fjerneste hjørne hvilende med optrukne ben og med ryggen til det store tomme gravrum, bortvendt som fra noget uvedkommende. Et stykke fra ryggen ude på gulvet, lå en jernkniv med træskaft af den type, man almindeligt brugte herhjemme i romertiden, og som ofte findes i gravene fra samme tid, de grave, hvori der dækkedes op med mad og drikke for den døde. Kniven er her ikke sjælden stukket den gravlagte i hånden og samtidig er steg af gris eller får stillet på et træfad inden for rækkevidde. Det er med andre ord madkniven her, der er tale om. I disse romertids grave ligger nu den døde altid\n15 med ansigtet ind mod gravrummet. Det er jo her måltidet er anrettet og alle drikkekarrene stillet. Intet ville ligge datidens tanke fjernere end at anbringe den døde med ryggen til det spiseudstyr, der spillede så overordentlig en rolle for gravtroen, hvad enten det nu er ment som rejsemad på farten til det hinsides eller som opholdskost for en forsat tilværelse i selve graven. Men intet af alt dette var at se i Løvelgraven. Dens beboer hvilede, tilbagetrukket og bortvendt og kniven lå, som var den tilfældigt tabt, upåagtet og ret besværlig for sin ejer at nå. Hvis det da var ejeren. Det var spørgsmålet. Der var noget gådefuldt ved det hele. Gåden løstes, da jorden over gravbunden blev omhyggeligt undersøgt. Man bør som bekendt ved arkæologisk udgravning nøje eftergå også det, der tilsyneladende ikke kan give fund af interesse. Her fremkom nu en del potteskår, og det viste sig da ved prøvning, dels på stedet, dels senere i Nationalmuseets laboratorium, at disse skår passede nøjagtig til brudfladerne i skårene fra de to bunker uden for graven. Der havde vi det. Sagen måtte hænge sådan sammen, at det omfangsrige mad- og drikkeudstyr, der har passet til to personer, og som har været årsag til, at gravkammeret blev så stort oprindelig, naturligvis har varet anbragt derinde hos ejerfolkene, sikkert et ægtepar. Til dette udstyr har også hørt køkkenkniven, men den er blevet glemt inde i kammeret, da sagerne i sin tid blev flyttet ud. Den er simpelthen tabt derinde under rømningen. Men hvorfor er der rømmet ud, og hvem har gjort det? Graven var jo uforstyrret, da den fandtes af arkæologen og Løvel vandmølles beboere i forening. Jo, gerningsmanden har uden tvivl været den døde, som lå i kammerets hjørne, for resten ingen mand, men en lille, kun godt 1½ m. høj, ca.35-årig kvinde, og årsagen har været, at hun har ønsket gravstedet for sig selv. Hendes efterlevende har åbenbart vidst besked med, at her stod et anseeligt og velbygget stenkammer. De har brudt gravfreden og fjernet de retmæssige beboere, de to ægtefæller samt deres udstyr. Gravrøvere kan man vel ikke sige, de har været. På en vis måde har de båret sig pænt ad og på ordentlig vis\n16 anbragt det udrømmede gravudstyr i 2 bunker svarende til de 2 sæt. Manden fik sine ting lagt tæt uden for den lukkede dørsten (her fandtes nemlig mellem lerkarrene hans store sølvnål og håndtaget til hans skjold), hustruen sine et lille stykke derfra, pænt ordnet for sig. Når man nu ser, disse mands og kvindes to spise- og drikkestel i samlet opstilling, vil man uden vanskelighed erkende, at her virkeligt er et dobbeltsæt: 2 terriner, 2 krukker, 2 storfade og de mange hankekar, også gennemgående delelige i par. Sådan er sagen at forstå, og dog er der endnu et par spørgsmål tilbage. Hvornår kan denne gravovertagelse været sket? og hvorfor fik den ny beboer, den lille kvinde, som dog vel ikke kan have været en helt ringe person, når hun skulle have så stort et gravkammer, ikke noget gravudstyr? Disse to spørgsmål hører i virkeligheden meget nøje sammen og kan bedst besvares under eet. I de århundrede, der fulgte efter romertidens ophør herhjemme, dvs. sjette, syvende og ottende indtil vikingetidens begyndelse, var den skik at give de døde våben, smykker eller brugsting med i graven for ikke at tale om mad og drikke, så godt som ophørt. Det skete ikke med et slag, men langsomt efterhånden, begyndende med en vis sparsomhed, derefter en stadig stærkere tilbøjelighed til afknapning, indtil man endte helt i ingenting. Først med vikingetiden vender gravudstyret tilbage. Det er derfor rimeligt at antage, at den lille kvindes okkupation af graven har fundet sted engang i den nævnte del af yngre jernalder, sjette - ottende århundrede. Nu står gravkammeret på bakken bag Løvel vandmølle istandsat sikret mod sammenstyrtning. Et fredlyst stenkammer blandt så mange andre i Danmarks land, men altså mærkelig ved ikke at stamme fra stenalderen. I Nationalmuseet hæger vi om de mange bredbuede potter, og i Løvel vandmølle går livet sin glade gang. Jeg ser engang imellem til fortid og nutid og tager altid derfra med glæde i sindet. 24.\n17 Historie fra Hjerl hede. Så forunderligt alt sammen, endnu mere forunderligt, at jeg finder et brev frem fra en af mine lommer. For en time siden, vidste jeg ikke, jeg havde det. Nu hører jeg mig selv sige: Den ridende post gav mig et brev til dig, kromand. Han ville gerne slippe for turen over heden. I virkeligheden er det vist et brev, der skal viderebefordres til nogle folk i Løvel. Til noget familie til dig. Men brevskriveren har kun kendt din adresse. Skal jeg læse, hvad der står? Gør do kons det, men ræk mæ æ krus først. Det er nok om Jens, mi fætters søn. Han ligger som infanterist pioner i Slesvig. Hvorfor mon han eet sjell skrywer? Måske han er blevet såret. La wos se, hva der stor. Brevet er dateret den 11. oktober l850, og det begynder: Gode venner Jeg har lovet eders søn, Jens Jensen, Løvel at skrive Eder til og lade Eder vide, hvorledes det er gået ham i sidste krig. Bataljonen kom fra Slesvig til Frederiksstad. Vi kom frem den anden oktober, og her så det meget strengt ud. De ville have slået os tilbage, men det slog dem fejl denne gang. Den 3.oktober kom 2. kompagni ud. Jens og jeg var naturligvis med. Vi var næppe kommet ud i forskansningerne, inden jeg blev såret, men det var gud være lovet et let sår, jeg fik. Min kammerat Jens blev såret en time efter. Der korn en kugle og sårede 7 mand. Iblandt de 7 var Jens. De fire af dem mistede deres ben, medens de tre blev lettere såret. Jens mistede også sine ben. Det ene blev skudt helt af ham i forskansningen, og det andet blev skudt itu, så doktoren måtte sætte det af. Han var i sin lidelse meget tålmodig. Mens doktoren satte hans ene ben af, sov han, så han mærkede ikke meget af dette. Jeg vil tillige lade Eder vide, at jeg lå på lazarettet med ham i seks dage, og jeg talte med ham hver dag. Den sjette dag søgte jeg til bataljonen igen, og siden har jeg ikke hørt noget fra ham. Han talte med mig, om jeg ville skrive til Eder og lade Eder vide, hvorledes det var gået\n18 ham, og om jeg ville sørge for at få hans ur sendt hjem. Hans tornyster ved jeg ikke, hvor er blevet af. Det samme med det tøj, der var deri. Så jeg kan ikke skaffe noget af det til Eder. Når I skriver til Eders søn, så sender i blot brevet til lazarettet i Flensborg. Jeg har ikke videre at meddele Eder, og så ender jeg min lange skrivelse med mange kærlige hilsner til Eder fra Eders søn. Lev vel, det ønskes af mig. Jens Christensen Søgaard. Vi sidder en stund tavs, Tællepråsen blafrer i svag trækvind fra det nærmeste vindue. Mørke skygger danser over de hvidkalkede vægge, skjuler et bemalet manglebræt for et øjeblik, efter at lade det hænge som før, så man kan læse det grøntmalede navnetræk og årstallet Det blinker i et nypudset messingvarmebækken som igen låner svage glimt af lys fra kobbertøjet på hylden over bilæggeren. Endelig siger kromanden: Det var ikke det rarest, jeg har hørt nogen tid. En mand uden hans ben. Det er snart, det værste, som kan hænde. Og så Jens, den friske kumpan. Men krig, det er krig og man kunne synes, at vi snart har vundet den og brevet, det skal blive sendt videre. Søren, kan du række mig avisen. Jeg trænger sandelig til en lille smule humør efter sådan en skrivelse. Karlen tager en slidt lille avis ned fra tallerkenrækken over slagbænken. Avisen er mere end et år gammel. Et eksemplar af Fædrelandet dateret den 20. juli l849. Hele forsiden er fyldt af en nekrolog over general Rye. Omtalen slutter: Når armeen har udrettet noget stort og godt, så have de mænd stor andel deri, som have forstået at udføre de hverv, hvortil de blev kaldede. Og når armeen stræber at forhverve nationen både sejrens hæder og fredens velsignelse, så skal nationen bevare dem i trofast og taknemligt minde, hvis liv og blod derfor er hengivet. General Ryes minde skal leve iblandt os. 25.\n19 Plan over gårde og huse langs 800 m lang vejgade. Fra Christian den Fjerdes tid stammer de første oplysninger om selve byen Løvel. Foruden præstens anneksgård og et bolsted, som tilhører kirken, er der 9 gårde i byen, en større gård, Søndergård, der ville svare til 10 tønder hartkorn, og 8 andre, hver fra 53 til 63 tønde hartkorn, men flere af disse gårde synes at være opstået ved deling af en større ejendom. Desuden er der 4 små gårde eller bolsteder. Der lå ved engene sydvest for byen et par større gårde: Havris og Trudsgård. Den sidste er i middelalderen blevet delt, og de fem ottendedele af dem er blevet lagt und Løvel bymark. På hver af de 9 gårde i Løvel sad der to fæstere. Denne tingenes tilstand, som fandtes i Løvel 1629, havde sikkert bestået i mindst 200 år, og den ændredes ikke synderligt i de følgende 100 år. Den ulykkelige svenskekrig, som endte i l660, blev årsag til stærkt ændrede forhold, idet Løvelboerne kom ind under herregården Sødal, og det medførte tilbagegang, trældom og elendighed. Hoveriet kunne dog ikke indføres på herremandens magtbud, men ved fæsteledighed kunne han forlange, at den nye fæster skulle gøre hoveri, og på den måde gennemførtes det efterhånden over hele linien. Det blev dog muligt, at hverken Jens Simonsen, Søndergård, eller hans to nærmeste efterfølgere har fået det gennemført. Men i 1711 fik Sødal en ny ejer, Bent Winther, der snart efterfulgtes af sin søn Niels Bendtsen Winther, og for ham lod det sig lettere gøre. Det var i den store nordiske krigs tid, og de ekstraskatter og pålæg af alle slags, som nu regnede ned over fæstebønderne, kunne de fleste af dem ikke magte at udrede. Men herremanden stod inde for sine fæsteres skatter og måtte udrede, hvad fæsterne ikke fik betalt, og derved kom de i store restancer til herremanden, og han havde nu en klemme på bønderne. Han kunne stille dem valget mellem at gå ind på at gøre hoveri eller blive jaget fra deres fæstegårde ved rettens hjælp. Mangfoldige steder fik herremændene i disse år på den måde indført hoveriet. Kun enkelte holdt sig fri.\n20 Niels Bendtsen Winther gennemførte en anden reform i Løvel. Ved fæsteledighed lagde han smågårde og bolsteder sammen eller fik gårdene således delt, at alle fæstere fik omtrent lige store gårde, hver på ca.3 tønder og 3 skæpper hartkorn. Der blev i alt 19 sådanne fæstere. Søndergård med sine 10 tønder hartkorn deltes dog kun i to, hver på 5 tønder, men forblev stadig bygget som een gård med to fæstere. Der tilføres stadig byen nyt blod, og Løvelgårdene synes at have øvet stærk tiltrækning på unge mænd udefra. De nye mænd i byen fik altid deres fødebys navn knyttet til dens eget som kendingsnavn og i det 18. århundrede er der i Løvel fuldt op af navne, der viser hvor deres bærere stammede fra: Peder Loldrup, Chr. Randers, Søren Ullits, Jens Kvorning, Thorsager, Vridsted og Thorning er hyppigt forekommende navne i byen. Da Løvel kom under Sødal, blev der lukket fuldstændig for tilgang udefra. Nye fæstere toges kun fra Sødal gods, fra byen eller fra Kistrup, Hauris, Aastrup eller Pederstrup. Følgen blev et stærkt indgifte, så alle folkene i byen efterhånden var i familie med hinanden. Det vil her være på sin plads at kaste et blik på byens og dens landbrugs indretning i fællesskabets tid. Alle byens marker var inddelt i 9 vange og hver gård havde sine bestemte agre i hver vang. Øst for byen lå Østervang, derefter fulgte syd for byen Nedervang og Overvang, så kom sydvest for byer Rughøjvang og Kolsenhøjvang og mod nordvest Møldalvang og Træhøjvang. Endelig mod nord Langmosevang og Toftumkjærvang. Af hensyn til fællesgræsningen var det nøje bestemt, hvor mange kreaturer hver gård måtte holde. Arbejdets gang i årets løb, samt alt, hvad der skulle udføres i byens fællesinteresse, vedtoges på bystævnet, hvortil oldermanden sammenkaldte bymændene, når der var noget at drøfte. Den anden vigtige reform: Overgangen til selveje, kom for Løvel først i l824, da den daværende ejerinde af Sødal solgte gårdene til fæstere for 325 rigsdaler stykket. Det var i landbrugskrisens tid, derfor var prisen så overraskende lav, men det gav netop Løvelboerne en nem og god start som selvejere. Den udvikling, der\n21 var foregået i Løvel i løbet af de 150 år, byen havde været under Sødal, var såre ringe. At sætte noget ind på at forbedre eller udvide bedriften tænkte endnu næsten ingen på. Med tiden nåede dog de fleste gårdmænd frem til nogenlunde gode kår og en solid økonomisk stilling. De store muligheder, der lå i de uopdyrkede hedestrækninger syd for byen, hvor hver havde sin lod, eller i kærstrækningerne langs engen, lå længe uudnyttet, og i dyrkningen af hjemmemarken fulgte man de gammelkendte metoder. Omkring 1680 var hver af bymarkens vange på tønder land. I 1688 bestod Løvel af 9 nogenlunde lige store gårde, 6 små gårde og 2 husmandssteder samt 4 jordløse huse med i alt 30 familier. I 1780 er der 20 lige store gårde og 9 huse, ligeledes med i alt ca.30 familier. Men byens udseende har forandret sig. Da man efterhånden delte gårdene, så hver fæstefamilie fik sin egen gård, skete det ved, at man forlængede byen mod vest langs gaden, der som en bred stribe fællesjord strakte sig fra den østlige del af byen hen imod kirken, og som fortsatte videre forbi kirken gennem mølledal ned til engene, ja helt ud til Skals å. Denne brede vej hed æ drøwt. På hver side af gaden lå der til sidst to gårde, og de 9 jordløse huse lå for størstedelen på selve gadejorden. Endnu en ejendommelighed ved byen skal her nævnes. Dens fællesbrønd og mange vanddamme. Hvor Gjøngkjær fra nordvest skød sig helt ind til byens gårde, omtrent ud for midten af den lange bygade, lå fællesbrønden. Den må engang have været meget vigtig for byen, for i adkomsten til ejendomme, selv i udflytternes skøder, findes langt ned mod vor tid gerne en passus om, at vedkommende har ret til at benytte byens fællesbrønd. Længst mod øst, bag gården på gadens nordside lå en stor branddam, Smededammen, og syd for gaden længst mod øst Søndergårdskæret, der senere blev afvandet ned gennem Kirkedal. Længere mod vest lå en stor branddam og tæt op til gaden en lille dam, som kaldtes Stævnspyt. Det menes, at bystævnet i sin tid holdtes ved den lille dam. Nu har\n22 byen vandværk, og den tidligere nævnte oldtidshøj Gjønghøj inde i byen er benyttet til at bygge vandbeholder på. Tæt nordvest for byen hæver sig egnens højeste punkt, Gillebakke, med vidt udsyn, navnlig mod vest og nord. Det var i en svær tid, Løvelboerne var blevet selvejere, og foreløbig gjaldt det for dem om at holde skansen. Videre kom den første generation af selvejere ikke, anden generation ej heller. Så korn 1848 med krigen og den frie forfatning. Løvel blev valgsted for Viborg amts 5. valgkreds. Hvad der sikkert stimulerede Løvelboernes politiske interesse. Løvelkredsen var i årene repræsenteret ved venstremanden gårdejer Gravers Pedersen, Lund, men han faldt for højremanden, juristen C.S. Klein, der havde kredsen til Imidlertid havde oplysningsarbejdet i religiøse Grundtvigs ånd og højskolebevægelsen fundet vej til Løvel. Krigsinvaliden Jens Kvorning samt enkelte andre var blevet stærkt grebet deraf. I Bjerregrav var der kommet en grundtvigsk præst H.J.V. Berthelsen til hvis møder de søgte. Da grundlovsvalget i 1866 skulle finde sted, rejste P. Vesterby og Jens Kvorning over til pastor Berthelsen og formåede ham til at stille op mod Klein, om hvem de vidste, at han ville stemme for den reaktionære grundlovsændring. Pastor Berthelsen indvilgede, og så godt blev der arbejdet for hans valg, at han slog Klein og i rigsdagen stemte nej til grundlovsændringen. Berthelsen sad i rigsdagen perioden ud til l869. Lokale aviser med politisk oplysning stod det dengang sløjt til med, men en lille kreds i Løvel holdt Bojsens Budstikken og Høgsbros Dansk Folketidende. Ofte gik bølgerne højt i den politiske diskussion, for alle i byen var jo ikke enige, men i det store og hele sluttede Løvelboerne sig til Venstre ofte til partiets venstre fløj. Når den noget moderate A. Thorup, der fra 1869 til 1890 repræsenterede kredsen måtte falde for den unge husmand Anders Nielsen fra Tapdrup, siges det, at Løvelboerne havde en væsentlig andel heri. At de i provisorieårene var ivrige venstremænd, og at den\n23 politiske interesse og iver gik langt ind i ungdommen, viser begivenheden i forsamlingshuset 1885, da Pigen fra Løvel ødelagde kongens buste. Men harmen over provisorierne stimulerede energien i folket og fik dermed også betydning for det praktiske liv, så foretagsomheden steg. Som foregangsmænd i Løvel med hensyn til mergling og opdyrkning af kærjord nævnes Simon Jensen. Han tog fat på disse forbedringer i 1860-erne. I firserne begynder andelsbevægelsen, først med mejerierne, og siden på andre områder, og Løvel var godt med, Som en mand, der i den forudgående politiske og religiøse vækkelstid har haft stor betydning for Løvelboerne nævnes lærer Hedeager. Han var dygtig til at tale med folk, arrangere møder og skaffe foredragsholdere, en strålende igangsætter, og Løvel blev en af de første landsbyer, der fik rejst et forsamlingshus. I de - siden den bevægede tid i firserne - forløbne år er hederne ved Løvel og kærene taget ind under kultur, nye hjem har rejst sig, men byen har bevaret sin karakter som en samlet tæt bebygget landsby. På begge sider af den 800 meter meget lange, meget hyggelige gade ligger på rad gårde og mindre ejendomme. Befolkningselementerne er til dels fornyet ved tilflytning af fremmede, men en stor del af befolkningen stammer sikkert direkte fra mennesker, der levede her og dyrkede byens jord for flere hundrede år siden.


Find den ideelle ferie til dig og din partner her – Nutragold\nKunne man godt tænke sig, at komme på en ferie af en art, kunne man forestille sig, at det var noget man hurtigt fandt frem til her på nettet. Her er der hele tiden folk, som er ude for at finde en god ferie til hele familien eller sig selv. Der er masser af gode forslag og gå ud fra, og det kommer lidt an på, hvad man forventer og få ud af ferien. Skal man ud og være aktiv versus bare og slappe af ved poolen. Er der sikkert også nogle steder som taler mere for end andre.\nNogle sætter pris på en ting, mens andre vil have noget andet, og med udvalget her på nettet, burde man alt andet lige også være i stand til, at kunne finde frem til noget passende for en. Så det ville også være muligt for en, at finde ud af, om det var noget man havde pegene og ikke mindst tiden til i god tid her på nettet. Find alt hvad du har brug for til din kommende ferie for en god pris her online.\nPrevious Post Stort udvalg af fine smykker til alle køn\nNext Post HT-Biler


Frederiksberg alle 21b 7\nFrederiksberg alle 21b tv\nHvilke personoplysninger indsamler og behandler vi? Som hovedregel kan du tilgå hjemmesiden uden at fortælle os, hvem du er, eller i øvrigt give personlige oplysninger om dig selv. 10NI Bolig ApS har dog brug for visse personoplysninger for at kunne levere ydelser, køberkartotek, for at kontakte for aftale af vurdering og evt. for aftale af fremvisning. Til brug herfor indhentes oplysning om fornavn, efternavn, adresse, telefonnummer og mailadresse. Du kan læse mere om persondataloven her: Og registreredes rettigheder her: Indsigt i oplysninger Du har ret til at få indsigt i, hvilke informationer der er registreret om dig. Du skal i så fald kontakte Og du har til enhver tid ret til at kræve oplysninger eller data, der behandles om dig slettet eller blokeret. Du kan til enhver tid gøre indsigelse mod, at oplysninger om dig gøres til genstand for behandling. Du kan også til enhver tid tilbagekalde dit samtykke. Du har mulighed for at klage over behandlingen af oplysninger og data vedrørende dig.\nPå hendes blog løfter hun sløret for, hvem der ellers deltager i programmet. SBS Tv bekræfter over for Ekstra Bladet, at følgende kendte mennesker også er med i programmet. Basim, Julie Berthelsen, Christiane Schaumburg-Müller O'Connor, Sussi & Leo, Mia Lyhne, Oliver Bjerrehuus, Camilla af Rosenborg, Anne-Grethe Bjarup Riis, Amalie Szigethy, Amin Jensen, Michel Castenholt og Richard Ragnvald. 'Håber i vil tage godt imod programmet, jeg glæder mig <3, ' slutter hun sit blogindslag. Danske kendte - 24. feb. 17:14 TV: Derfor får Amalie malet større bryster\nFrederiksberg alle 21b 3\nFrederiksberg alle 21b plus\nRengøring af weber pizzasten\nPakkerejser til thailand drama\nFrederiksberg alle 21b 10\nJoblogen er et værktøj, som bruges til at dokumentere din jobsøgning. Artikel: Det er hårdt arbejde at være arbejdsløs Fakta Dagpenge eller kontanthjælp? På kan du se, hvad du skal gøre, hvis du vil søge om at få dagpenge eller kontanthjælp. 3. Hvad får du ud af fratrædelsesaftalen? Find ud af, hvornår du får din sidste løn. Måske stopper lønnen med det samme, men hvis du har fået en fratrædelsesordning, kan den fortsætte i flere måneder – evt. også selv om du i mellemtiden får et andet job. Der kan også være mulighed for at få rådgivning og hjælp til at finde et nyt job som led i en fratrædelsesaftale. Hvis du bliver fritstillet i opsigelsesperioden, kan du få ro til jobsøgningen. Alt dette er rart at få et overblik over, så du ved, hvor du står. Guide: Sådan tilpasser du økonomien, når du er blevet arbejdsløs 4. Undersøg dine indtægtsmuligheder Du skal finde ud af, hvordan du er stillet, hvis du ikke når at finde et andet job, inden du holder op med at få løn fra dit nuværende arbejde.


Dette dejlige og flittige hold begynder nu på sit tredje år og har rigtig gode intentioner med det italienske sprog!\nKurset er for dig, der allerede har haft italiensk i mindst to år. Du kan allerede præsentere dig selv og din familie, stille og besvare lette spørgsmål, begå dig på en enkel måde på rejse, på restaurant, på hotel og meget mere. Du kan allerede udtrykke dig i førnutid og kender til condizionale. Vi begynder med en god genopfriskning, fortsætter med at læse og kommentere en letlæselig bog (Modelle, pistole e mozzarelle) og arbejder også med vores gode grammatikbog (Grammatica pratica della lingua italiana – begge bøger fra Alma Edizioni, Firenze). Bøger anskaffer eleven selv ved kursusstart.I foråret starter vi netop der, hvor vi kom til i efteråret.\nRejsen til Italien begynder her, hos en ægte indfødt italiensklærer, kunsthistoriker og foredragsholder. Jeg glæder mig til at føre dig ind i italiensk sprog og kultur!\nDette kursus i Italiensk A 2 havde opstart i efteråret 2017 og nye deltagere der allerede kender til italiensk er velkomne.LOF tilbyder mange ITALIENSK HOLD. Hvordan finder du det rigtige hold for dig?\nog afvente en bekræftelse via Skype få dage før holdstart. Skype-adressen er: italica.live.online Vær opmærksom på at holdstarten er udskudt i forhold til først annonceret. Vær opmærksom på at der kan være udgifter til bøger eller andre undervisningsmaterialer.\n16593 - Italiensk B1 øvet ONLINE\nmandag den 01.02.21 kl. 15:00 - 16:00


Sådan holder Sofa puder fra Sagging / Shareoflancaster.com\nSådan installeres HDPE rør\nPopulære køkkenskab maling farver\nSådan gendannes træ finer\nSådan Snare Woodchucks\nHvordan man bruger en PVC-rør til kanalsystem\nUanset om du allerede har bemærket en smule af en klump i din sofa, eller du bare forsøger at forhindre at fortrolig sag fra at tage fat på din nye kærlighed sæde, kan det virke som en tabt kamp at forsøge at holde sofa puder fra sagging. Uanset om sag er begyndt at sætte eller du er stadig i den foruroligende scene, der er masser af foranstaltninger kan du tage, der vil forsvare jeres couch og gøre disse buler og huller næsten usynligt for øjet.\n•Klik puder en gang om ugen. Hvis du har et familiemedlem, der læner sig på bagsiden af sofaen, er så pokkers puder afgørende. Vend puder og buttet dem op en gang om ugen. Dette vil distribuere vægten mere ligeligt.\n•Drej puder månedligt. I begyndelsen af hver måned, skal du flytte hver pude ned én sektion på sofaen. Dette vil forhindre en pude fra at tage den samme type af pres hele tiden og forlænge levetiden på din sofa.\n•Sno puder. Hvis sagging er allerede blevet et problem, skal du stoppe det i dens spor. Wrap alle dine puder i flere lag af polyester pladevat.\n•Dæk dine puder og pladevat med ny pude dækker. Hvis sagging er svær, tilføje en ekstra rulle pladevat på siden med bule, så gør denne side, tidligere toppen, bunden af puden.\nMange sofaer har sæde og ryg puder, der er indbyrdes udskiftelige. Hvis din er en, derefter rotere alle puder til at distribuere stress endnu mere.\nSådan holder en madras fra Sagging