BETÆNKNING DELTIDSARBEJDE AFGIVET AF DET AF ARBEJDS- OG BOLIGMINISTERIET DEN 3. JUNI 1950 NEDSATTE UDVALG BETÆNKNING NR. 84. Udskilt fra DSH. - PDF\nBETÆNKNING DELTIDSARBEJDE AFGIVET AF DET AF ARBEJDS- OG BOLIGMINISTERIET DEN 3. JUNI 1950 NEDSATTE UDVALG BETÆNKNING NR. 84. Udskilt fra DSH.\nDownload "BETÆNKNING DELTIDSARBEJDE AFGIVET AF DET AF ARBEJDS- OG BOLIGMINISTERIET DEN 3. JUNI 1950 NEDSATTE UDVALG BETÆNKNING NR. 84. Udskilt fra DSH."\nFrode Finn Knudsen\n1 Udskilt fra DSH.K BETÆNKNING OM DELTIDSARBEJDE AFGIVET AF DET AF ARBEJDS- OG BOLIGMINISTERIET DEN 3. JUNI 1950 NEDSATTE UDVALG BETÆNKNING NR\n2 S. L. MØLLERS BOGTRYKKERI. KØBENHAVN\n3 INDHOLDSFORTEGNELSE Forord 5 I. Begrebet deltidsarbejde 9 II. Deltidsarbejdets nuværende omfang 12 Hovedstadskommunernes skattestatistiske undersøgelser 12 Århus kommunes undersøgelse vedrørende enlige mødre 14 Arbejdstidsudvalgets enquete 15 Det statistiske Departements arbejdsstyrketællinger 15 Udvalgets undersøgelser af deltidsarbejdets omfang 17 A. Håndværk og industri 17 a. Nærings- og nydelsesmiddelindustrien 19 b. Tekstilindustrien 19 c. Beklædningsindustrien 20 d. Læderindustrien 21 e. Sten-, ler- og glasindustrien 21 f. Jern- og metalindustrien 21 g. Den kemisk-tekniske industri 22 h. Papirindustrien 22 i. Frisørfaget 23 B. Handels- og kontorfaget 23 a. Staten 24 b. Kommunerne Købstæder, sognekommuner og amtskommuner Københavns kommune 25 c. Private virksomheder Kontormedhjælpere 27 Banker, sparekasser og forsikringsselskaber 27 Handelsselskaber (engros) 28 Større detailforretninger, kædeforretninger m. v 28 Håndværk og industri 29 De liberale erhverv Butikspersonale 31 Den større detailhandel 31 Den mindre detailhandel Lagerpersonale 33 C. Landbruget 33 III. Udbud af og efterspørgsel efter deltidsarbejdskraft 35 Udbudssiden 36 Efterspørgselssiden 44 A. Håndværk og industri 44 B. Handels- og kontorfaget 48 a. Staten 48 b. Købstads- og sognekommuner 51 c. Københavns kommune 52 d. Private virksomheder Kontormedhjælpere Butiks- og lagermedhjælpere 57 IV. Forholdene indenfor visse fag 59 Husligt arbejde 59 A. Husassistenter m. v 59 B. Husmoderafløsere 60 Undervisning og biblioteksarbejde 61 A. Kommunelærerinder 61\n4 B. Gymnasieskolelærere 62 C. Bibliotekspersonale 64 Sygepleje og socialt arbejde 66 A. Sygeplejersker 66 B. Børnehavepersonale 61 C. Socialrådgivere 68 D. Beskæftigelsesterapeuter 68 V. Deltidsarbejde i udlandet 70 Sverige 70 Norge 73 England 73 U.S. A 74 Internationale organisationer 76 VI. Udvalgets drøftelser 78 Arbejdsgivernes synspunkter 79 A. Ulemper ved deltidsarbejde 79 B. Deltidsarbejde indenfor særlige arbejdsområder og for visse grupper af arbejdskraft 81 De ansattes synspunkter 82 A. Ulemper ved deltidsarbejde 83 B. Deltidsarbejde indenfor særlige arbejdsområder og for visse grupper af arbejdskraft 84 Andre synspunkter vedrørende deltidsarbejde 85 A. Hensynet til børnene, børneforsorgsinstitutionerne 85 B. Kvinder med højere uddannelse 86 C. Kvindeorganisationernes stilling til spørgsmålet om en videre udbredelse af deltidsarbejde for kvinder 87 D. Deltidsarbejde for de gamle 89 E. Deltidsarbejde for erhvervshæmmede 90 F. Deltidsarbejde for studerende 92 Love, organisationsmæssige forhold m. v 94 A. Funktionærloven og medhjælperloven 94 B. Arbejdsløshedskøen 95 C. Ulykkesforsikringsloven m. m 98 D. Ferieloven 99 E. Vedtægter og overenskomster 99 Tjenestemænd 100 Deltidsarbejde indenfor visse fag 103 A. Husligt arbejde 103 B. Undervisning og biblioteksarbejde 104 C. Sygepleje og socialt arbejde 105 VII. Udvalgets forslag 106 VIII. Virkningerne på arbejdsmarkedet af en mere almindelig udbredelse af deltidsarbejdet 112 IX. Afsluttende bemærkninger 117 Litteraturfortegnelse 119 Bilag 1: Arbejds- og boligministeriets skrivelse af 20. februar 1950 om udvalgets nedsættelse 121 Bilag 2: Arbejds- og boligministeriets skrivelse af 3- juni 1950 om udvalgets sammensætning 123 Bilag 3: Arbejds- og socialministeriets skrivelse af 17. februar 1951 til håndværksog industrivirksomheder 125 Bilag 4: Oversigt over udvalgets undersøgelse vedrørende håndværk og industri 129 Bilag 5: Arbejds- og socialministeriets skrivelse af 12. marts 1951 til ministerierne m. v 135 Bilag 6: Arbejds- og socialministeriets skrivelse af 12. januar 1951 til kommunerne Bilag 7: Befolkningstal og antal ansatte i de undersøgte kommuner 139 Bilag 8: Spørgeskema til private virksomheder l40 Bilag 9: Besvarelse af spørgeskema til private virksomheder 142 Bilag 10: Ekstraktafskrift af Københavns kommunes vedtægter 156\n5 Forord. Efter at have modtaget en fra Danske Kvinders Nationalråd og Dansk Kvindesamfund derom rettet henvendelse af 24. januar 1950 besluttede arbejds- og boligministeren at nedsætte et udvalg til i nær tilknytning til arbejdsmarkedskommissionen at behandle de i forbindelse med deltidsarbejde opståede problemer, jfr. skrivelse af 20. februar 1950 (bilag 1). Til formand for udvalget blev udpeget kontorchef i arbejds- og boligministeriet (nu økonomi- og arbejdsministeriet) M. O. Olufsen, og til medlemmer af udvalget blev efter indstilling af de respektive organisationer endvidere udpeget 3 repræsentanter for De samvirkende Fagforbund, 3 fra Dansk Arbejdsgiverforening samt 3 fra Danske Kvinders Nationalråd og Dansk Kvindesamfund i forening; endelig blev kontorchef, lektor K. Vedel-Petersen anmodet om at indtræde i udvalget. Efter at direktør Ludvigsen havde meddelt, at han ønskede at udtræde af udvalget, blev direktør A. P. Rasmussen, A/S Frederiksberg metalvarefabrik, efter Dansk Arbejdsgiverforenings indstilling ved skrivelse af 22. januar 1953 beskikket som medlem af udvalget. Efter at fabrikant Harald Klem i august 1954 var afgået ved døden, blev, efter indstilling af Dansk Arbejdsgiverforening, fabrikant, civilingeniør Holger Johansen ved skrivelse af 28. september 1954 beskikket som medlem af udvalget. Som sekretærer for udvalget har fungeret sekretær frk. Carry Hedemann, centralarbejdsanvisningskontoret, og kst. ekspeditionssekretær i indenrigs- og boligministeriet Ernst Skarum; efter 1. september 1953 har alene ekspeditionssekretær Skarum fungeret som sekretær.\n6 I henhold til arbejds- og boligministeriets skrivelse af 3. juni 1950 til udvalgets medlemmer (jfr. bilag 2) har det været udvalget pålagt»at foretage en undersøgelse af deltidsarbejdets nuværende omfang, herunder så vidt muligt angive, hvilke virkninger en eventuel udvidelse af deltidsarbejdet - såfremt der måtte være behov herfor - må antages at få for det samlede arbejdsudbud«. Det har endvidere været udvalget pålagt at undersøge spørgsmålet om, hvorvidt de virkninger, der måtte følge af en udvidelse af deltidsarbejde,»er ønskelige set fra et samfundsmæssigt synspunkt, samt hvilke foranstaltninger f. eks. af organisationsmæssig art en sådan eventuel udvidelse af deltidsarbejdet måtte forudsætte«. Udvalgets område har omfattet forhold, som i nogen grad er berørt eller kunne tænkes at være berørt af andre udvalg. Der tænkes herved bl. a. på arbejdsmarkedskommissionen i), som i en i maj 1952 afgivet rapport vedrørende erhvervshæmmede har været inde på spørgsmålet om deltidsarbejde for disse. Kommissionen har dog ment at måtte henvise dette spørgsmål til nærværende udvalg, jfr. nedenfor. Arbejdsmarkedskommissionen har bl. a. i en i 1952 afgivet rapport behandlet spørgsmålet om bevægeligheden på arbejdsmarkedet og i september 1951 afgivet en betænkning om virkningerne af arbejdstidsnedsættelse. Det kan endvidere nævnes, at det under boligministeriet nedsatte kollektivudvalg 2 ), som ved sin behandling af foranstaltninger til lettelse af husmoderens arbejdsbyrder også har været inde på spørgsmålet om deltidsarbejde, har henvist dette spørgsmål til nærværende udvalg. Videre kan nævnes arbejds- og socialministeriets erhvervshæmmedudvalg 3 ) samt ungdomskommissionen 4 ). Sidstnævnte har i en betænkning af 1951 behandlet spørgsmålet om ungdommens adgang til den højere uddannelse, hvori også er redegjort for erhvervsarbejde for de studerende, der oftest er antaget på kortere tid end normalt. Af private foreningers undersøgelser, som har berøringspunkter med deltidsudvalgets område, kan nævnes kvindeorganisationernes betænkning af ) vedrørende foranstaltninger til forbedring af enkernes kår og kvindeorganisationernes undersøgelse af den enlige moders kår 6 ). Endvidere kan nævnes den af kvindelige læger i Køben- *) Arbejdsmarkedskommissionen blev nedsat december 1949 af det: daværende arbejds- og boligministerium og fik til opgave at undersøge forholdene på arbejdsmarkedet, behandle de dengang foreliggende og senere opståede beskæftigelsesmæssige problemer og at udarbejde forslag til løsning af disse. Kommissionen har udarbejdet flere rapporter og betænkninger, således: Rapport om overvejelser vedrørende bevægeligheden på arbejdsmarkedet (1952), Betænkning om virkningen af en arbejdstidsnedsættelse i Danmark (afgivet september 1951, offentliggjort 1952) og Rapport vedrørende erhvervshæmmede (maj 1952). Betænkning vedr. beskæftigelsens sæsonsvingninger (marts 1953). 2 ) Kollektivudvalget, nedsat oktober 1948 af ministeriet for byggeri og boligvæsen til behandling af spørgsmålet om lettelse af husmoderens arbejdsbyrder. Udvalget, der har afgivet betænkning den 22. april 1954, har fortrinsvis beskæftiget sig med spørgsmål om indkøbsforhold, rengøringscentraler, reparationscentraler, fællesvaskerier, varmecentraler, kollektive køle- og fryseanlæg samt en udbygning af de forebyggende børneinstitutioner. Jvf. kap. IX i nærværende betænkning. 3 ) Erhvervshæmmedudvalget blev nedsat i september 1946 af arbejds- og socialministeriet og fik til opgave på en bredere basis at videreføre den undersøgelse, som det under samme ministerium nedsatte rådgivende udvalg vedrørende den offentlige arbejdsanvisning havde påbegyndt, med henblik på gennemførelse af erhvervsmæssige foranstaltninger for erhvervshæmmede. Udvalget afgav sin betænkning juni Spørgsmålet er senere genoptaget i arbejdsmarkedskommissionen (jfr. ovenfor). 4 ) Ungdomskommissionen, der blev nedsat i oktober 1945 af arbejds- og socialministeriet, fik til opgave at lade foretage de fornødne undersøgelser af ungdommens særlige problemer og behov 6\n7 havn foranstaltede undersøgelse af arbejdsforhold m. v. for mødre til børn i kommuneskolernes 1. klasser 7 ). Under hensyn hertil har udvalget søgt at fastlægge og afgrænse sit område i overensstemmelse med de nævnte udvalgs kommissorier eller med de i udvalgene trufne beslutninger. Deltidsudvalget afholdt sit første møde den 22. juni På udvalgets møde den 25. september 1950 besluttedes det at nedsætte et arbejdsudvalg til at behandle spørgsmålet om deltidsarbejde blandt handels- og kontormedhjælpere. Til formand for arbejdsudvalget blev udpeget formanden for hovedudvalget, kontorchef M. O. Olufsen, og samtidig anmodedes de 3 i hovedudvalget repræsenterede grupper: De samvirkende Fagforbund, Dansk Arbejdsgiverforening samt Danske Kvinders Nationalråd og Dansk Kvindesamfund om at udpege hver 2 medlemmer til arbejdsudvalget, og endvidere anmodedes kontorchef, lektor K. Vedel-Petersen om at indtræde i udvalget. Arbejdsudvalget fik derefter følgende sammensætning: Kontorchef M. O. Olufsen, økonomi- og arbejdsministeriet, formand, kontorchef Jørgen Paldam, Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, fru Gurli Bengtsen, Dansk Handels- og Kontormedhjælperforbund, direktør V. Ludvigsen, Hellesens Enke og V. Ludvtgsen A/S, direktør Knud Hermansen, A/S Olaf O. Barfoed & Co., fuldmægtig fru Fanny Hartmann, arbejds- og socialministeriet, ekspeditionssekretær fru Karen Poulsen, prisdirektoratet og kontorchef, lektor K. Vedel-Petersen, centralarbejdsanvisningskontoret. Som sekretær for udvalget udpegedes kst. ekspeditionssekretær i indenrigs- og boligministeriet Ernst Skarum. Arbejdsudvalget fik til opgave at undersøge deltidsarbejdet blandt handels- og kontormedhjælpere indenfor statsadministrationen, kommunerne og kommunale virksomheder og private virksomheder samt på grundlag heraf at undersøge, hvilke muligheder der måtte foreligge for en eventuel udvidelse af deltidsarbejdets omfang indenfor det nævnte fagområde. Arbejdsudvalget drøftede på en række møder de her nævnte spørgsmål. Udvalget behandlede endvidere spørgsmålet om deltidsarbejde for de studerende, og ved drøfog på grundlag heraf fremsætte egnede forslag. Kommissionen har i de forløbne år afgivet en række betænkninger og udtalelser. I relation til deltidsudvalget har især:»ungdommens adgang til den højere uddannelse«(betænkning II:»Studierne ved universiteterne og de højere læreanstalter 1951«) interesse. 5 ) Betænkning vedrørende foranstaltninger til forbedring af enkernes kår (1948) afgivet af Danske Kvinders Nationalråd med tilslutning af Dansk Kvindesamfund og De danske Husmoderforeninger. Gennem en enquete til 469 eller ca. ^so af de københavnske enker under 60 år har man skaffet sig et indtryk af enkernes børnetal, bolig-, uddannelses- og indtægtsforhold. 6 ) Danske Kvinders Nationalråd og Dansk Kvindesamfund i forening nedsatte en kommission til undersøgelse af den enlige moders kår. Kommissionen, der har modtaget støtte fra socialministeriet og fra Københavns kommune, har afgivet betænkning i juni ) Kvindelige lægers klub i København påbegyndte i foråret 1952 en sociologisk undersøgelse blandt mødre til børn i 20 københavnske skolers 1. klasser. I undersøgelsen er medtaget spørgsmål til belysning af mødrenes arbejdsforhold, herunder også spørgsmål med henblik på at belyse mødrenes ønsker om arbejde. Undersøgelsen er endnu ikke afsluttet. 7\n8 telserne vedrørende dette punkt blev en repræsentant for de studerendes fællesråd indbudt til at deltage i udvalgets møder. Under 9. oktober 1952 oversendte arbejdsudvalget sin redegørelse til hovedudvalget, og denne redegørelse er uden væsentlige ændringer indarbejdet i nærværende betænkning. Deltidsudvalget har på sit møde den 15. december 1954 endelig og enstemmigt godkendt nærværende betænkning. Fanny Hartmann Aase Hauch Holger Johansen Edith Olsen M. O. Olufsen J. Paldam Poul Persson Karen Poulsen Formand A. P. Rasmussen Helyett Simonsen Vedel-Petersen Ernst Skarum Sekretær 8\n9 I. Begrebet deltidsarbejde. I den af Danske Kvinders Nationalråd og Dansk Kvindesamfund til arbejds- og boligministeren rettede henvendelse, der gav anledning til nedsættelse af deltidsudvalget, hedder det bl. a.:»i de seneste år er spørgsmålet om deltidsarbejde jævnlig blevet fremdraget i den offentlige debat både herhjemme og i udlandet, ikke mindst i Sverige. Debatten har især drejet sig om, hvorvidt ordningen med deltidsarbejde kan give gifte kvinder og enlige mødre, hvis arbejdskraft ikke kan eller bør undværes i erhvervslivet, øgede muligheder for at deltage i dette, og man har herved fremhævet familiens, særlig de mindre børns tarv, samt befolkningspolitiske, arbejdskraftmæssige og økonomiske synspunkter.«det spørgsmål, man fra kvindeorganisationernes side især har haft opmærksomheden henledt på, er de gifte kvinder og de enlige mødres stilling i de tilfælde, hvor det for disse er nødvendigt at påtage sig et erhvervsarbejde, og hvor der derfor meget let vil opstå vanskeligheder med samtidig på tilfredsstillende måde at passe hjem og børn. Efterhånden som kvinderne i større og større tal inddrages i erhvervslivet, bliver disse vanskeligheder mere og mere iøjnefaldende og giver sig bl. a. udslag i presset på vuggestuer, børnehaver, fritidshjem m. v. Det er derfor en nærliggende tanke, at en eventuel lettelse i hele dette forhold vil kunne skabes, såfremt kvindernes erhvervsarbejde begrænses til et mindre antal timer daglig, hvorved der vil blive givet dem mulighed for at ofre tilsvarende mere tid på hjemmet og børnene. Det er således først og fremmest de allerede udearbejdende kvinder og disses vanskeligheder med hensyn til at passe hjem og børn, der har foranlediget kvindeorganisationerne til at tage deltidsspørgsmålet op. Men man har samtidig også villet henlede opmærksomheden på de hjemmeværende kvinder, der sikkert i mange tilfælde vil være interesseret i erhvervsarbejde. Man er herved gået ud fra, at en hel del af de husmødre, der nu udelukkende arbejder i deres hjem, vil kunne drage fordel af en videre udbredelse af deltidsarbejdet, idet de derved vil kunne få mulighed for at yde et væsentligt bidrag til hjemmets økonomi og samtidig opnå en afveksling fra det huslige arbejde, uden at dette behøvede at medføre vanskeligheder med hensyn til den forsvarlige pasning af hjemmet. Imidlertid kan det tænkes, at deltidsarbejde er anvendeligt og ønskeligt ikke alene for den kvindelige arbejdskraft. Der kan således herved nævnes, at f. eks. studenter, erhvervshæmmede personer og gamle sikkert i mange tilfælde vil kunne drage fordel af deltidsarbejde som en for dem særlig passende arbejdsform. Deltidsudvalget har derfor i overensstemmelse med kvindeorganisationernes ønske ikke indskrænket sine undersøgelser og drøftelser til udelukkende at omfatte deltidsarbejde for kvinder og 9\n10 især gifte kvinder og enlige mødre, men har fundet at burde udstrække sin behandling af spørgsmålet om deltidsarbejde til at omfatte såvel samtlige fag som mænd og kvinder. I kvindeorganisationernes henvendelse til arbejds- og boligministeren er der ikke givet nogen nærmere definition af, hvad der skal forstås ved deltidsarbejde. Ordet deltidsarbejde er forholdsvis nyt i dansk sprogbrug og er formentlig en direkte overførelse fra det svenske deltidsarbete, der iøvrigt ganske svarer til det engelske Part- Time Work. Man har i udvalget forsøgt at nå frem til en nærmere afgrænsning af begrebet deltidsarbejde og til en klar og entydig definition. Man er herved bl. a. stødt på den vanskelighed, at der i forvejen i dansk sprogbrug forekommer ord som arbejdsfordeling, hvilket anvendes for den fordeling af arbejdet mellem et fags eller en arbejdsgruppes medlemmer, der som regel efter fælles overenskomst praktiseres i perioder med en nedsat arbejdsmængde, og som iøvrigt som regel er forbundet med et tilskud til den nedsatte løn. Arbejdsfordeling har således til hensigt at fordele den eksisterende arbejdsmængde på den størst mulige gruppe arbejdere og er som sådan af en helt anden karakter end deltidsarbejde. En anden vanskelighed ved anvendelse af ordet deltidsarbejde er, at det let opfattes som arbejde på delt tid, d. v. s. at en normal arbejdsdag er delt op i to eller flere dele med mellemliggende ulønnede pauser, således som det f. eks. kendes fra hospitalssygeplejerskernes arbejde. Uanset at deltidsarbejde således let forveksles med andre begreber og andre arbejdsformer, har man i udvalget ikke ment at burde foreslå nogen ny betegnelse, både fordi deltidsarbejde som begreb allerede er indarbejdet i det danske sprog, og fordi det som nævnt svarer til de svenske og engelske betegnelser. Ved drøftelserne i udvalget vedrørende en afgrænsning af begrebet deltidsarbejde har man bl. a. diskuteret, hvilken arbejdsmængde der må kræves, for at et arbejde kan betegnes som deltidsarbejde. Man er herved enedes om, at den øverste grænse for arbejdsmængden må ligge noget under det, der er den normale arbejdstid indenfor det pågældende fagområde, samt at man på den anden side ikke bør medtage arbejde under en vis varighed pr. uge. Endvidere er man enedes om, at løst tilfældigt arbejde, vikararbejde eller sæsonarbejde ikke bør medregnes som deltidsarbejde. Derimod har man ment at burde medtage det såkaldte korttid s arbejde, hvorved forstås arbejde af en vis regelmæssig og fast karakter, men hvor selve arbejdsopgaven kun omfatter en mindre daglig eller ugentlig tid, under udvalgets område. Herefter har udvalget ved deltidsarbejde forstået arbejde udenfor hjemmet af en mere varig og regelmæssig karakter og på et i forhold til normal arbejdstid begrænset dagligt eller ugentligt timetal. Man har iøvrigt herved af praktiske grunde ment at måtte begrænse udvalgets undersøgelse af deltidsarbejde til alt sådant varigt og regelmæssigt arbejde med en nettoarbejdstid på timer ugentlig - indenfor handels- og kontorfaget dog timer ugentlig. Den af udvalget anvendte definition ligger nogenlunde på linie med den svenske definition på deltidsarbejde, hvorefter deltidsarbejde er dagligt arbejde, som er af kortere varighed end den normale arbejdstid indenfor det pågældende faglige område, samt andet lignende regelmæssigt periodisk arbejde. 10\n11 Det bør iøvrigt herved udtrykkeligt bemærkes, at arbejde på kortere tid end den normale indenfor det pågældende fagområde, der kombineres med lønnet heltidsarbejde andetsteds, ikke af udvalget er betragtet som egentlig deltidsarbejde, idet denne form for arbejde snarere må betegnes som ekstraarbejde eller bierhverv. Ligeledes er hjemmearbejde samt medhjælpende hustruers arbejde i den fælles virksomhed (f. eks. landbrug) ikke betragtet som deltidsarbejde. Ved en gennemgang af litteraturen om deltidsarbejde viser det sig, at problemerne om anvendelse af deltidsarbejde her i landet er af ret ny dato. I den store befolkningspolitiske debat i midten af 1930erne, da det af socialpolitiske og familiepolitiske årsager stærkt blev diskuteret, hvilke foranstaltninger man kunne sætte ind for at modvirke tendenserne til nedgangen i fødselstallene, blev også kvindernes stilling i erhvervslivet og herunder især de gifte kvinders stilling drøftet. Imidlertid var der på daværende tidspunkt en meget betydelig ledighed, og spørgsmålet dengang drejede sig derfor mest om, hvorvidt kvinder og især gifte kvinder overhovedet burde have ret til at deltage i erhvervslivet, så længe der var ledig mandlig arbejdskraft. Efterhånden som situationen på arbejdsmarkedet i begyndelsen af 1940erne ændredes derhen, at der opstod knaphed eller mangel på arbejdskraft, faldt interessen for spørgsmålet om kvindernes ret til at deltage i erhvervslivet væk og erstattedes tværtimod i en vis udstrækning af problemet om, på hvilken måde man kunne drage flere kvinder ind i erhvervsmæssigt arbejde. Herved kom deltidsarbejde naturligt ind i billedet, idet man forestillede sig, at en hel del af de hjemmeværende kvinder, især de hjemmeværende gifte kvinder, ville være interesseret i at supplere hjemmets indtægt op ved udeerhverv. Da de imidlertid af hensyn til hjemmets og børnenes pasning ikke kunne være væk fra hjemmet hele dagen, måtte der skabes mulighed for at give dem arbejde et mindre antal timer end den normale arbejdstid. Parallelt hermed lå ønsket om at lette tilværelsen for de allerede udearbejdende kvinder med fuld arbejdstid, således at disse fik mulighed for at tage mere del i hjemmets og børnenes pasning. Herhjemme blev tanken om deltidsarbejde kun taget op i forbindelse med andre forslag om foranstaltninger for de vanskeligst stillede af de udearbejdende kvinder, idet man i forbindelse med diskussionen om børneforsorgsforanstaltninger, vuggestuer, børnehaver, fritidshjem m. v. også er kommet ind på spørgsmålet om deltidsarbejde som en arbejdsform, der ville lette disse kvinders vilkår. Derimod er spørgsmålet blevet taget op som et selvstændigt problem i udlandet, først og fremmest i Sverige, hvor der i den sidste del af trediverne og i krigsårene var et meget betydeligt behov for kvindelig arbejdskraft, jfr. iøvrigt afsnittet om deltidsarbejde i udlandet. 11\n12 II. Deltidsarbejdets nuværende omfang. Ved deltidsudvalgets nedsættelse forelå der kun et sparsomt materiale til belysning af deltidsarbejdets omfang her i landet. Det var udvalget bekendt, at enkelte private virksomheder tidligere havde forsøgt sig med deltidsarbejde, men at disse forsøg var faldet uheldigt ud. Endvidere var det kendt, at en del studenter, specielt indenfor statsadministrationen og den kommunale administration, arbejdede på deltid. Endelig var man opmærksom på den i henhold til tjenestemandslovens 16 åbnede mulighed for gifte kvinder til at opnå deltidsarbejde, men heller ikke indenfor dette område forelå der oplysninger om deltidsarbejdets udbredelse. Det stod derfor udvalget klart, at man som et diskussionsgrundlag vedrørende det ønskelige i og mulighederne for en videre udbredelse af deltidsarbejdet måtte skabe sig et vist overblik over deltidsarbejdets nuværende omfang. Ganske vist er der i de senere år foretaget en række undersøgelser herhjemme, ved hvilke deltidsproblemet også er blevet berørt. Her kan således nævnes de i hovedstadskommunerne foretagne skattestatistiske opgørelse samt den i Århus kommune foretagne undersøgelse vedrørende enlige mødre. Endvidere kan nævnes arbejdstidsudvalgets indsamlede materiale og Det statistiske Departements arbejdsstyrketællinger. Men det ved disse tællinger fremkomne materiale er dog ikke tilstrækkeligt til at belyse deltidsarbejdets udbredelse, og udvalget besluttede derfor at lade foretage en undersøgelse indenfor de forskellige erhvervsgrupper, idet man ved denne undersøgelse samtidig ville søge oplyst arbejdsgivernes stilling til deltidsarbejde, herunder også de erfaringer, der allerede måtte foreligge med hensyn til deltidsarbejdets fordele og ulemper. For endvidere at skabe sig et indtryk af de ansattes stilling til deltidsarbejde, besluttede man sig til at søge kontakt med de fagorganisationer, indenfor hvilke deltidsarbejde forventedes at være særlig udbredt eller at have særlige muligheder for en større udbredelse, idet man ved samtaler med fagorganisationernes ledere ville søge at fremskaffe oplysninger om medlemmernes stilling. I det følgende skal redegøres nærmere for de resultater, der er fremkommet ved de nævnte undersøgelser. Hovedstadskommunernes skattestatistiske undersøgelse. I årene 1931, 1940, 1944 og 1948 blev der i Københavns kommune foretaget undersøgelser af de gifte kvinders indtægtsforhold. Lignende undersøgelser blev i 1931 og 1948 foretaget i Frederiksberg og Gentofte kommuner. 12\n13 Undersøgelserne, der er foretaget på grundlag af skatteligningsmaterialet, medtager kun gifte kvinder med lønindtægt. Derimod er kvinder, der arbejdede som selvstændige, eller som hjalp ægtefællen i hans erhverv, ikke medtaget. Herefter var antallet af gifte kvinder med lønindtægt følgende: Det fremgår heraf, at antallet af selverhvervende, gifte kvinder med lønindtægt i hovedstadskommunerne fra 1931 til 1948 er steget med ca. 150 %. En del af denne stigning må dog forklares derved, at også det totale antal gifte kvinder i hovedstadsområdet i nævnte periode har udvist en stigning. Endvidere er skatteligningen i perioden blevet intensiveret ganske betydeligt, således at skattelignings - tallene i 1948 er mere korrekte end tallene for Endelig bør det erindres, at 1931 var et kriseår med en i forhold til 1948 stærkt begrænset efterspørgsel efter arbejdskraft. Uanset de her nævnte forhold kan det på grundlag af de talmæssige oplysninger betragtes som givet, at de gifte kvinders deltagelse i erhvervslivet er steget betydeligt fra 1931 til En fordeling af de gifte kvinder med lønindtægt efter mandens erhverv viser, at i gruppen elever og lærlinge har ca. 66 % af hustruerne selverhverv. For arbejdsmænd er procenten 54, for smede- og maskinarbejdere ca. 50, for de liberale erhverv ca. 30 og for overordnede funktionærer, fabrikanter m. fl. ca. 12. For 1948 foreligger for de tre hovedstadskommuner en opdeling af de gifte kvinder efter indtægtsgrupper og børnetal, jfr. nedenstående tabel: Hovedstadens gifte selverhvervende kvinder fordelt på indtægtsgrupper og børnetal (1948). Det fremgår heraf, at godt halvdelen af de ca gifte kvinder ikke havde hjemmeværende børn. Af de resterende ca havde ca en årsindtægt på under kr., hvilket svarer til delvis beskæftigelse indenfor det pågældende år. En del af disse kvinder har sikkert haft: egentligt deltidsarbejde, men nærmere oplysning herom foreligger ikke. 13\n14 Gruppen gifte kvinder med børn og med en indtægt over kr., d. v. s. en indtægt som medregnet eventuelle ledighedsperioder nogenlunde svarer til fuld beskæftigelse, omfattede ca , og det er formentlig indenfor denne gruppe, at behovet for deltidsarbejde er størst. På den anden side vil de kvinder, der ligger på de nederste indtægtstrin indenfor denne gruppe, ofte ikke kunne påtage sig deltidsarbejde, idet den fulde indtægt ofte vil være et nødvendigt supplement til hjemmets samlede indtægt. Århus kommunes undersøgelse vedrørende enlige mødre. På basis af oplysninger fra folketællingen i 1946 og fra skattestatistiken har Århus kommune foretaget en undersøgelse af ca enlige mødres forhold. Det fra folketællingen og skattestatistiken hidrørende materiale, der bl. a. omfatter oplysninger om civilstand, erhverv og indtægt, er ved en repræsentativ stikprøveundersøgelse (interview), suppleret med oplysninger om de økonomiske og sociale forhold for de enlige mødre. Der er herved fremkommet forskellige oplysninger af interesse for en drøftelse af deltidsarbejde. Erhvervsfordelingen blandt de ugifte mødre er vist i nedenstående tabel, hvor der samtidig er angivet den erhvervsfordeling, der ville fremkomme, såfremt mødrene kunne skifte erhverv efter eget ønske. Procentvis fordeling af enlige mødre efter faktisk og ønsket erhverv. En del af de mødre, der ønsker at skifte eller få erhverv, har oplyst, om de foretrækker hjemmearbejde eller udearbejde. Det fremgår heraf, at ca. 40 % af samtlige og 60 % af de fraskilte ønsker hjemmearbejde. Der er ved undersøgelsen også søgt oplysninger om de erhvervsarbejdendes daglige arbejdstid. Det fremgår heraf, at ca. 62 % har en arbejdstid på over 8 timer, ca. 24 % en arbejdstid på 4-8 timer og ca. 13 % en arbejdstid på under 4 timer. De indsamlede oplysninger om arbejdstid er dog ret ufuldstændige, idet kun en mindre del af de adspurgte har besvaret spørgsmålet herom. Endelig kan nævnes, at mødrene ved undersøgelsen er blevet spurgt, om de mente, at man fra det offentliges side burde skabe bedre betingelser for enlige mødre, og da 14\n15 på hvilke områder. Hertil har nogle svaret, at de kunne ønske en ordning, således at den enlige moder kan blive i hjemmet, så længe børnene er små, eventuelt på grundlag af en hjælp, der ikke betragtes som offentlig hjælp. Andre har svaret, at de, når børnene kommer i skole, kunne ønske halvdagsarbejde, idet dog indtægten skulle suppleres op til normal størrelse gennem tilskud fra det offentlige. En del mødre udtrykker ønske om flere børneinstitutioner, hvor børnene kan anbringes, medens mødrene er på arbejde. Arbejdstidsudvalgets enquete. Det under arbejdsmarkedskommissionen nedsatte arbejdstidsudvalg foretog i 1950 en rundspørge til en række virksomheder indenfor håndværk og industri samt til fagforbund, der omfatter medlemmer beskæftiget i håndværk og industri, med henblik på at indsamle oplysninger om arbejdstidens længde til brug for overenskomstforhandlingerne. Ved rundspørget til håndværks- og industrivirksomheder er der også spurgt, om der på virksomhederne arbejder personer med en fra de øvrige ansatte afvigende arbejdstid. Dette spørgsmål er i det altovervejende flertal af tilfældene, nemlig af ialt 3.550, besvaret benægtende. I de øvrige tilfælde er rubriken noget uklart besvaret, idet der f. eks. enten blot er svaret ja, eller der er angivet det antal personer, der har en afvigende arbejdstid. Man kan herefter af materialet kun slutte, at de virksomheder, der har svaret nej, ikke har deltidsarbejdende, samt at virksomheder, der har svaret ja, eventuelt beskæftiger deltidsarbejdere. I spørgeskemaet til fagforbundene er der bl. a. spurgt, om der indenfor overenskomstområdet på enkelte virksomheder er arbejdere, der har en kortere nettoarbejdstid end den i overenskomsten fastsatte. Det fremgår af svarene på dette spørgsmål, at den overvejende del af fagene gennemgående har en arbejdstid, der ligger over deltidsarbejde, jfr. foranstående definition. Ganske vist varierer arbejdstiden fra fag til fag og ligger i visse tilfælde også noget under 48 timer pr. uge, men der er i så fald i de fleste tilfælde tale om en generel nedsættelse, og således at den ugentlige tid ikke kommer under 36 timer. Af afvigelser herfra, der har interesse i forbindelse med spørgsmålet om deltidsarbejde, kan nævnes, at nogle kvinder indenfor hatte- og büntmagerfaget ifølge fagforbundets oplysninger betinger sig en arbejdstid, der er kortere end den overenskomstmæssige. Endvidere er det oplyst, at 6 brancher indenfor Dansk Skræderforbund med ialt medlemmer har medlemmer en ugentlig arbejdstid, der er kortere end de sædvanlige 48 timer, heraf 221 medlemmer med under 40 timer og 61 medlemmer med under 32 timer ugentlig. Det statistiske Departements arbejdsstyrketællinger. På foranledning af bl. a. arbejdsmarkedskommissionen påbegyndte Det statistiske Departement i 1951 regelmæssige undersøgelser af befolknings-, erhvervs- og beskæftigelsesforhold, idet man ved hjælp af interviewere lod foretage en repræsentativ undersøgelse omfattende ca husstande fordelt over hele landet. Ved forhandlinger med Det statistiske Departement opnåede deltidsudvalget, at der i undersøgelsen blev 15\n16 medtaget forskellige spørgsmål vedrørende deltidsarbejdsproblemerne. Der blev således til de hjemmeværende kvinder rettet spørgsmål om deres erhverv, og i de tilfælde, dette angaves at være husmoder, blev der yderligere spurgt om, hvorvidt den pågældende havde bierhverv og i så fald hvor mange timer ugentlig. Den første af undersøgelserne fandt sted i maj 1951 og efterfulgtes af undersøgelser i maj 1952 og oktober Resultatet af den i oktober 1953 foretagne undersøgelse er vist i nedenstående tabel, der viser den procentvise fordeling af de ved tællingen medtagne personer. Det fremgår heraf, at næsten samtlige de undersøgte mænd har en ugentlig arbejdstid på over 40 timer. Kun indenfor de liberale erhverv, administrationen m. v. spiller beskæftigelse under 40 timer en rolle, og selv der omfatter den kun godt en sjettedel af de beskæftigede. For kvinder er kortere arbejdstid end 40 timer ugentlig derimod ifølge undersøgelsen af ret stor betydning, idet 39 % af samtlige kvinder har denne kortere arbejdstid, heraf har knap V3 under 15 timers arbejde pr. uge. Det er især indenfor landbruget og de huslige erhverv, at den kortere arbejdstid gør sig gældende, og indenfor landbruget er det særlig de gifte kvinder (medhjælpende hustruer), der har kort arbejdstid. Også indenfor byerhvervene er der dog et betydeligt antal med kortere arbejdstid end 40 timer, fortrinsvis indenfor de liberale erhverv og blandt funktionærer. løvrigt viser opdelingen på gifte kvinder og øvrige kvinder, at det især er de gifte kvinder, der har kortere arbejdstid. Overføres de ved den repræsentative undersøgelse fundne procenter for kvinder i byerhvervene på samtlige beskæftigede kvinder i disse erhverv, viser det sig, at ialt ca af 5O3.OOO kvinder har en ugentlig arbejdstid på under 40 timer. Den beregnede fordeling mellem de enkelte fag er følgende: 16\n17 Udvalgets undersøgelser af deltidsarbejdets omfang. De i det foregående omtalte undersøgelser er som nævnt behæftet med forskellige fejlmuligheder med hensyn til bedømmelsen af deltidsarbejdets nuværende omfang; således giver de to førstnævnte undersøgelser kun oplysning om kvindernes årsindtægter, udfra hvilke man ikke umiddelbart kan udlede noget om de pågældendes ugentlige arbejdstid. For så vidt angår den tredje undersøgelse er der heri kun oplysning om de pågældendes arbejdstid på tællingstidspunktet (oktober), og der kan derfor ikke udfra undersøgelsen drages sikre slutninger med hensyn til arbejdstiden i den øvrige del af året. Også under hensyn til, at de således foreliggende undersøgelser iøvrigt ikke er tilstrækkelige til at belyse deltidsarbejdets nuværende omfang, har udvalget fundet det nødvendigt selv at foranstalte en undersøgelse, og man har derfor iværksat en enquete med henblik på at belyse deltidsarbejdets omfang indenfor erhvervene, administrationen m. v. A. Håndværk og industri. En henvendelse til samtlige arbejdsgivere indenfor håndværk og industri ville blive meget kompliceret og tidskrævende og dertil formentlig unødvendig for at danne sig et billede af forholdene indenfor dette erhvervsområde. Udvalget har derfor indskrænket sig til at søge oplysning hos et begrænset antal håndværks- og industrivirksomheder, idet man samtidig med at spørge om deltidsarbejdets nuværende omfang har søgt belyst virksomhedernes stilling til deltidsarbejde, d. v. s. man har spurgt om de enkelte virksomheders erfaringer med hensyn til deltidsarbejde og om de fordele og ulemper, der skønnes at være forbundet med denne arbejdsform. Ved udvælgelsen af de erhvervsområder og virksomheder, til hvilke der herefter skulle rettes henvendelse, har man søgt at nå frem til de virksomheder og de brancher, som i særlig grad beskæftiger kvindelig arbejdskraft, idet man herved er gået ud fra, at deltidsarbejde er af størst interesse og har størst mulighed for at kunne gennemføres for den kvindelige arbejdskraft. Man udelukkede derfor på forhånd alle virksomheder inden- 17\n18 for jord-, bygnings- og trævareindustrien, ligesom man inden for andre erhvervsgrene udelukkede de brancher, der overvejende eller næsten overvejende beskæftiger mænd. Indenfor brancherne har man næsten udelukkende henvendt sig til medlemmer af Dansk Arbejdsgiverforening, og udvælgelsen er her sket ved at gennemgå medlemslisterne i arbejdsgiverforeningens håndbog og derefter at medtage et nærmere bestemt antal, som udvalgtes tilfældigt efter et rent mekanisk system. I de mindre brancher med kun ganske få virksomheder har man dog spurgt samtlige virksomheder. Efter de nævnte retningslinier blev der udsendt ca. 900 spørgeskemaer til arbejdsgivere indenfor en række håndværks- og industrigrupper. Det til virksomhederne udsendte spørgeskema er optrykt i bilag 3- Af samtlige udsendte skemaer er ca. 600 eller 68 % blevet besvaret. Sekretariatet har iøvrigt i forbindelse med besvarelserne foretaget enkelte besøg på virksomhederne for at indhente supplerende oplysninger eller for at give vejledning ved udfyldning af skemaerne. Resultatet af undersøgelserne vedrørende deltidsarbejdets omfang er vist i foranstående tabel. Det fremgår heraf, at af ca mænd i de virksomheder, der har besvaret forespørgslen, arbejder 5 på deltid, og af ca kvinder arbejder 226 på. deltid. For kvindernes vedkommende udgør de deltidsarbejdende 1 % af samtlige kvinder i de undersøgte virksomheder, og såfremt tallet overførtes på samtlige kvinder i erhvervsområdet, ville dette svare til, at ca kvinder indenfor håndværk og industri for øjeblikket har deltidsarbejde, d. v. s. arbejde på mellem 18 og 36 timer ugentlig. En sådan overførelse af resultatet til samtlige virksomheder indebærer imidlertid fejlmuligheder, og det udregnede tal, ca kvinder, kan derfor sikkert kun tages som et maksimumstal. Det bør herved erindres, at de undersøgte industrier netop er udvalgt således, at de fortrinsvis omfatter de fag, der beskæftiger et forholdsvis stort antal kvinder, og hvor man derfor måske kunne antage, at de særlige kvindesynspunkter med hensyn til deltidsarbejde i et vist omfang er ført ud i livet. Endvidere er der grund til at tro, at deltidsarbejde i flere tilfælde kombineres således, at den pågældende kvinde 18\n19 ganske vist har deltidsarbejde i den enkelte virksomhed, men at dette sammenlægges med deltidsarbejde andetsteds, hvorved det samlede ugentlige arbejdstimetal er oppe på eller måske endog overstiger det normale ugentlige timetal. I det efterfølgende er givet en kort oversigt over deltidsarbejdets udbredelse indenfor de undersøgte erhvervsgrupper. Med hensyn til en mere detailleret gennemgang af forholdene indenfor de nævnte grupper., herunder nogle oplysninger om arbejdsgivernes syn på deltidsarbejde, henvises til bilag 4. a. Nærings- og nydelsesmiddelindustrien. Indenfor nærings- og nydelsesmiddelindustrien har man henvendt sig til 187 virksomheder og fået svar fra 134. Disse 134 firmaer beskæftigede ialt ca arbejdere, hvoraf 34 på deltid, jfr. iøvrigt nedenstående tabel: Om deltidsarbejderne kan oplyses, at det drejer sig om personale til flaskeskylning og aftapning, damer, der laver indlæg til marcipan, ekspeditricer og 1 mandlig beslagsmed. b. Tekstilindustrien. Indenfor tekstilindustrien har man henvendt sig til 62 virksomheder, hvoraf 45 har svaret. Disse 45 beskæftigede ca mænd og ca kvinder, hvoraf ingen mænd og 14 kvinder arbejdede på deltid. 2* 1 9\n20 De 14 deltidsarbejdende kvinder strikkede, syede, sømmede dækketøj og sorterede klude. Det bemærkes, at tektilindustrien senere har indført arbejdsfordeling. c. Beklædningsindustrien. Indenfor beklædningsindustrien findes deltidsarbejde noget hyppigere end i tekstilindustrien. Man henvendte sig til 166 firmaer, hvoraf 93 svarede. Disse 93 beskæftigede ca. 900 mænd og ca kvinder. Nedenfor gengives en samlet oversigt over svarene fra de enkelte brancher. Tallene må imidlertid tages med forbehold. Indenfor beklædningsindustrien er det ikke ualmindeligt, at et firma takket være sin mangeartede produktion er medlem af flere af brancheforeningerne. Da der ikke har kunnet tages hensyn hertil, er virksomheden medtaget i den gruppe, hvor den ved den mekaniske udvælgelse første gang er anført. På den måde er f. eks. en virksomhed, der er medlem af 8 brancheforeninger, anført under korsetfabrikantforeningen, hvilket giver et indtryk af usikkerhedens art.\n23 i. Frisørfaget. I tilslutning til udvalgets undersøgelse af forholdene indenfor de ovennævnte håndværks- og industrifag har man ved henvendelse til Dansk Frisørforbund søgt oplysning om arbejdsforhold m. v. indenfor frisørfaget. Det fremgår heraf, at der i 1950 var ialt ca organiserede mandlige frisørsvende og ca. 400 organiserede kvindelige frisørsvende i hele landet. Herudover findes der, så vidt frisørforbundet bekendt, et forholdsvis stort antal uorganiserede svende. Lærlingetilgangen til faget, der i de senere år har været meget stor, og som er størst for de kvindelige lærlinges vedkommende, udgjorde i 1950 ca. 900, heraf ca. 200 mandlige lærlinge. Med hensyn til den meget store kvindelige lærlingetilgang har frisørforbundet oplyst, at denne i nogen grad modsvares af en stærk afgang af kvinder fra faget bl. a. på grund af indgåelse af ægteskab. løvrigt er der indenfor frisørfaget et meget stort antal såvel mandlige som kvindelige svende, der nedsætter sig som selvstændige. Indenfor det af de faglige organisationer dækkede omrade findes der ikke egentligt deltidsarbejde. Derimod er det forbundets opfattelse, at der i mange små frisørsaloner, der er indrettet i private hjem (som regel damefrisører), ofte vil være beskæftiget frisører på mindre arbejdstid end de normale 48 timer ugentlig. Det er dog ikke muligt at oplyse noget nærmere med hensyn til omfanget af dette deltidsarbejde, da såvel mestrene som svendene i disse små saloner som regel er uorganiserede. B. Handels- og kontorfaget. Handels- og kontorfagets afgrænsning overfor andre fag er ikke helt klar. Således kan det nævnes, at lagermedhjælpere i visse tilfælde ikke er organiseret i Handels- og Kontormedhjælperforbundet, men er organiseret under arbejdsmandsforbundet. Endvidere kan nævnes klinikdamer, telefondamer, biblioteksmedhjælpere m. fl., hvis placering i de faglige hovedgrupper er usikker. Der foreligger ikke tilstrækkeligt fyldestgørende statistisk materiale til belysning af handels- og kontormedhjælperfaget, og der kan derfor ikke gives noget nøjagtigt tal på det antal personer, faget omfatter. Det kan dog til bedømmelse heraf anføres, at Handels- og Kontormedhjælperforbundet pr. 1. april 1954 havde ca medlemmer. Hertil kommer så det kontorpersonale, der er organiseret i funktionærforeninger samt i de kommunale og statslige personaleorganisationer, samt de uorganiserede. Handels- og kontormedhjælperfaget er meget uhomogent sammensat både med hensyn til den enkeltes personlige kvalifikationer og uddannelse og med hensyn til de kvalifikationer, der er påkrævet indenfor de forskellige brancher, hvor fagets udøvere er beskæftiget. Dette forhold viser sig da også med hensyn til den måde, hvorpå handelsog kontormedhjælpere rekruteres. Indenfor nogle brancher er uddannelsen af personalet fastlagt på linie med det, der er gældende indenfor håndværksfagene, og med tilsvarende muligheder for videregående uddannelse på handelshøjskoler og lign. På den anden side findes der også områder, hvor der kun kræves en ganske minimal uddannelse eller optræning. Den uhomogene sammensætning af faget giver sig da også udslag i en meget stærk overgang til og fra andre fagområder. 23\n24 Et andet fremtrædende træk ved handels- og kontormedhjælperfaget er, at det omfatter et forholdsvis stort antal kvinder. På grundlag af de af Handels- og Kontormedhjælperforbundet opgivne medlemstal og iøvrigt efter et almindeligt skøn må det antages, at kvinderne udgør henved halvdelen af fagets udøvere. Dog er der indenfor de forskellige brancher under faget store forskelligheder, idet nogle brancher er næsten rene mandsfag, mens andre overvejende beskæftiger kvinder. Endvidere er fordelingen mellem mænd og kvinder indenfor nogle brancher, f. eks. indenfor kontorvirksomhed, varierende på de forskellige stillingstrin, idet kvinderne som regel er talrigere repræsenteret i underordnede stillinger. a. Staten. Til samtlige ministerier samt til Generaldirektoratet for Postvæsenet og Generaldirektoratet for Statsbanerne har udvalget sendt en skrivelse med anmodning om at besvare en række spørgsmål vedrørende deltidsarbejde for så vidt angår de under staten beskæftigede kontormedhjælpere m. v., herunder også vedrørende deltidsarbejdets omfang, jfr. bilag 5. De enkelte ministerier har videresendt skrivelsen til de under ministerierne hørende direktorater og institutioner, og de fremkomne besvarelser skulle således dække stort set alt kontorarbejde indenfor staten. Herefter var der på undersøgelsestidspunktet følgende antal deltidsarbejdende indenfor statens område:\n25 Det fremgår således heraf, at af samtlige ansatte arbejdede kun ca. 2,5 % på deltid. Det bør endvidere herved bemærkes, at det største antal deltidsansatte findes i gruppen løst ansatte kontormedhjælpere, der også omfatter studenter. b. Kommunerne. 1. Købstæder, sognekommuner og amtskommuner. For at undersøge deltidsarbejdets nuværende omfang indenfor den kommunale administration har udvalget til et antal repræsentativt udvalgte kommuner sendt en skrivelse med anmodning om besvarelse af en række spørgsmål af lignende art som de til ministerierne stillede spørgsmål, jfr. bilag 6. Besvarelsen af spørgsmålene er derefter opnået ved en personlig forhandling i de enkelte kommuner foretaget i tiden januar-februar De adspurgte kommuner, der er udvalgt med henblik på at undersøge forholdene i kommuner af forskellig størrelse, er følgende: Århus, Horsens, Haderslev, Thisted og Skanderborg købstæder, Åby, Odder, Hammel Voldby Søby og Thorsager Bregnet sognekommuner samt Randers og Odense amtskommuner. I forhold til folketallet udgør de undersøgte købstæder 16,7 % af samtlige købstæder, landkommunerne 1,0 % af samtlige landkommuner og amtskommunerne 8,7 % af samtlige amtskommuner. Med hensyn til den forholdsvis svage repræsentation af sognekommuner må det bemærkes, at en stor del af disse ikke har noget kommunekontor, og at de undersøgte sognekommuner kun omfatter kommuner med kommunekontor, jfr. iøvrigt bilag 7. Deltidsarbejdets nuværende omfang i de undersøgte kommuner er kun meget ringe. I samtlige undersøgte købstæder udgør det samlede kontorpersonale 773 personer, heraf 500 mænd og 273 kvinder. Af disse er 14 mænd og 13 kvinder deltidsarbejdende, nemlig 14 mandlige kontorister og 10 kvindelige kontorister i Århus kommune og 3 kvindelige kontorister i Horsens kommune. I de undersøgte landkommuner med et samlet kontorpersonale på 47, heraf 27 mænd og 20 kvinder, fandtes ingen deltidsarbejdende. Det samme var tilfældet i de 2 undersøgte amtskommuner, hvor det samlede kontorpersonale udgjorde 83, heraf 30 mænd og 53 kvinder. 2. Københavns kommune. Ved skrivelse af 8. marts 1951 anmodede man Københavns kommune om at ville besvare de samme spørgsmål, som er blevet stillet til de udvalgte købstads- og sognekommuner, se bilag 6. Overborgmesterens sekretariat har derefter indhentet besvarelser fra de forskellige institutioner tinder kommunen. 25\n26 c. Private virksomheder. En tilbundsgående undersøgelse af spørgsmålet om deltidsarbejde blandt handelsog kontormedhjælpere indenfor de private erhverv ville være både besværlig og tidskrævende. Da forholdene imidlertid må antages at være nogenlunde ensartede indenfor de forskellige virksomheder under samme branche, har man ikke ment det nødvendigt at foretage en sådan gennemgribende undersøgelse, men har ment at kunne nøjes med at undersøge forholdene indenfor få udvalgte virksomheder i de forskellige brancher. Man har herved udvalgt nogle få virksomheder indenfor banker og sparekasser, forsikringsselskaber, handelsselskaber (en gros) og større detailforretninger (stormagasiner, kædeforretninger o. lign.). Til disse virksomheder har man udsendt en skrivelse med et spørgeskema indeholdende omtrent de samme spørgsmål, som blev rettet til 26\n27 statsinstitutioner og de udvalgte kommuner, jfr. bilag 8. Endvidere har man gennem den undersøgelse, der af udvalget er foretaget af deltidsarbejdet indenfor industri- og håndværksvirksomheder, fået oplysning om deltidsarbejdet for kontormedhjælpere i disse virksomheder. Endelig har man for så vidt angår de liberale erhverv: sagførere, arkitekter, ingeniører m. v. samt den mindre detailhandel spurgt de respektive fagorganisationer om deres stilling til spørgsmålet, idet man ikke har ment at kunne nå til noget almengyldigt resultat ved at spørge enkelte af disse virksomheder, der jo normalt kun beskæftiger ganske få handels- og kontormedhjælpere. løvrigt er den efterfølgende gennemgang af de ved undersøgelsen fremkomne oplysninger opdelt således, at der først redegøres for spørgsmålet om kontormedhjælperes deltidsarbejde indenfor de private erhverv, idet der herved igen er foretaget en opdeling på de forskellige brancher. Derefter er i næste afsnit redegjort for undersøgelsen for så vidt angår butikspersonale indenfor henholdsvis den større og den mindre detailhandel, og endelig er i sidste afsnit gennemgået spørgsmålet om lagermedhjælpernes deltidsarbejde. Med hensyn til en mere detailleret gennemgang af de fremkomne oplysninger om deltidsarbejde blandt handels- og kontormedhjælpere indenfor de private erhverv henvises til bilag Kontormedhjælpere. For så vidt angår banker, sparekasser, forsikringsselskaber, handelsselskaber og større detailforretninger er der udsendt spørgeskema til ialt 27 virksomheder. Heraf har de 21 virksomheder besvaret forespørgslen; af disse har 6 virksomheder oplyst, at de ikke beskæftiger deltidsarbejdende kontormedhjælpere, og at de derfor ikke har fundet anledning til at besvare de stillede spørgsmål. Tilbage bliver 15 virksomheder, heraf 5 banker og forsikringsselskaber, 4 handelsselskaber og 6 større detailforretninger med et samlet kontorpersonale på ialt 3.721, som i det store og hele har besvaret de stillede spørgsmål. Banker, sparekasser og forsikringsselskaber. Undersøgelsen omfatter ialt 5 virksomheder inden for denne branche med et samlet kontorpersonale på Af disse arbejder 20 på deltidsarbejde, heraf 2 mænd, 12 gifte kvinder og enlige mødre og 6 andre kvinder. Af de 5 virksomheder er den ene en stor bank med et samlet personale på ca , de 2 er mindre banker, 1 er en sparekasse, og 1 er et større forsikringsselskab. Storbanken har oplyst, at den ikke beskæftiger deltidsarbejdere. Det samme gælder for en af de mindre banker, medens de øvrige 3 virksomheder beskæftiger ganske få deltidsarbejdere, jfr. iøvrigt efterfølgende skema. For så vidt angår den ene af de virksomheder, der beskæftiger deltidsarbejdende, kontorpersonale, opgives deltidsarbejdet at være foranlediget af ønske derom fra personalets side, samt at det fortrinsvis drejer sig om gifte kvinder og enlige mødre, der har ønsket kontortiden nedsat for samtidig med deres erhvervsarbejde at kunne passe hjem og børn. I de to øvrige virksomheder med deltidsarbejdende kontorpersonale er deltidsarbejdet foranlediget af virksomhederne og anvendes for at tilpasse personalets størrelse efter arbejdets omfang, d. v. s. at man alt efter antallet af ekspeditioner udvider 27\nTilbagekaldelse af forvaltningsakt i tilfælde, hvor kendskab alene er opnået ved anvendelse af reglerne i offentlighedsloven\nTilbagekaldelse af forvaltningsakt i tilfælde, hvor kendskab alene er opnået ved anvendelse af reglerne i offentlighedsloven Udtalt, at kendskab til indholdet af en skrivelse fra en offentlig myndighed\nBerettiget vægring ved at påtage sig anvist arbejde\nBerettiget vægring ved at påtage sig anvist arbejde Henstillet til ankenævnet for arbejdsløshedsforsikringen at genoptage behandlingen af en sag om et medlems ret til arbejdsløshedsdagpenge. Ankenævnet\nStatistik over private forespørgsler\nStatistik over private forespørgsler 2001-2007 FORORD 5.000 private erstatningssager, heraf godt 1.400 sager om piskesmældsskader, blev i 2007 vurderet af Arbejdsskadestyrelsens afdeling for private erstatningssager.\nFradrag i arbejdsløshedsdagpenge for nærradiovirksomhed\nFradrag i arbejdsløshedsdagpenge for nærradiovirksomhed Henstillet til Ankenævnet for Arbejdsløshedsforsikringen at genoptage en sag om fradrag i arbejdsløshedsdagpenge som følge af beskæftigelse med produktion\nNotat vedr. virksomhedernes brug af fleksjob mv.\nSOCIALFORSKNINGSINSTITUTTET august 18, 1999 Notat vedr. virksomhedernes brug af fleksjob mv. Hanne Weise 1. Indledning I dette notat vil det blive belyst, hvad der kendetegner virksomheder, som ansætter\nRIGSREVISIONEN København, den 29. september 2000 RN C203/00\nRIGSREVISIONEN København, den 29. september 2000 RN C203/00 Udvidet notat til statsrevisorerne om problemstillinger i forbindelse med højesteretsdommernes bibeskæftigelse I. Indledning 1. På statsrevisormødet\nLovforslag nr. L 88 Folketinget 2010-11 Fremsat den 1. december 2010 af ministeren for ligestilling (Hans Christian Schmidt, fg.) Forslag til Lov om ændring af lov om ligestilling af kvinder og mænd (Ophævelse\nDansk Avis Omdeling indbringer herved for Pressenævnet DR's afslag på anmodning om genmæle.\nPressenævnet Gyldenløvesgade 11, 4. 1600 København V 25. marts 2008 Klage over afslag på anmodning om genmæle Dansk Avis Omdeling indbringer herved for Pressenævnet DR's afslag på anmodning om genmæle.\n3. at sagen forelægges Økonomiudvalg og Kommunalbestyrelse til drøftelse og stillingtagen til hvorvidt man vil gennemføre tidligere afgivne påbud,\nPkt.nr. 13 Lejerbo, Hvidovre Harmonisering af huslejen. 299913 Indstilling: Borgmesterkontoret indstiller til Økonomiudvalg og Kommunalbestyrelsen, Enten (revurdering) 1.. at sagen forelægges Økonomiudvalg\nEN ALMINDELIG ENKEPENSION\nBETÆNKNING OM PROBLEMERNE OMKRING EN ALMINDELIG ENKEPENSION AFGIVET AF ENKEPENSIONSUDVALGET AF 1956 BETÆNKNING NR. 205 1958 S. L. MØLLERS BOGTRYKKERI. KØBENHAVN Indholdsfortegnelse Side INDLEDNING 5 1.\nLouise Kryspin Sørensen og Morten Bue Rath Oktober 2009 Sygeplejerskers bijob 13 % af sygeplejersker har et bijob. Det viser de nyeste tal fra 2007. Denne andel har været svagt faldende de seneste år.


SLV Big Quad up- & downlight udendørs væglampe - antracit - RifRaf\nHome / Shop / Udendørslamper / Udendørs væglamper / SLV Big Quad up- & downlight udendørs væglampe – antracit\nSLV Big Quad up- & downlight udendørs væglampe – antracit\nSLV Big Quad up- & downlight udendørs væglampe - antracit\nBrand: SLVEAN: 4024163252393 Varenummer (SKU): 5546700600910571 Kategori: Udendørs væglamper\nSLV Big Quad up- & downlight udendørs væglampe – antracit, Udendørs væglamper\nSLV Big Quad up- & downlight udendørs væglampe – antracit er berømmet for sit flotte design, og fremhæves af kendere som en helt særlig Udendørs væglamper, der samtidig fungerer som en helt unik belysningsløsning.\nDet gør lampen til noget helt specielt, som du med stolthed kan vise frem og få anerkendende blikke på grund af. For en SLV Big Quad up- & downlight udendørs væglampe – antracit er noget særligt for de fleste.\nDernæst handler det om, enten at finde en Udendørs væglamper, der passer ind i din øvrige indretning. Eller der – som SLV Big Quad up- & downlight udendørs væglampe – antracit – skiller sig ud, og uundgåeligt vil tiltrække sig opmærksomhed, fordi der er tale om en helt unik designerlampe.\nSLV Big Quad up- & downlight udendørs væglampe – antracit – et stilmæssigt statement\nMed en SLV Big Quad up- & downlight udendørs væglampe – antracit fortæller du samtidig dem, som besøger dig, at du går op i smagfuld indretning, elegant og eviggrønt design, og værdsætter det unikke, enestående, og går efter at omgive dig med smukke ting i hverdagen. Også selv om det er noget så dagligdags som en Udendørs væglamper.\nSå vælg med hjertet, og bestil din SLV Big Quad up- & downlight udendørs væglampe – antracit i dag fra en af de webshops, som vi samarbejder med.


Slumdog Millionaire – drengen der havde svar på alt (2008) | Filmz\nSlumdog Millionaire – drengen der havde svar på alt\nMedvirkendeAnil Kapoor, Mia Drake Inderbitzin, Dev Patel, Saurabh Shukla, Rajendranath Zutshi, Jeneva Talwar, Freida Pinto, Irrfan Khan, Ayush Mahesh Khedekar, Mahesh Manjrekar, Sanchita Choudhary\nUdgivet 17. okt 2009 | Af: kaduffo | Set på Blu-Ray\nFra gadedreng til gud\nFor den britiske filminstruktør Danny Boyle har karrieren indeholdt både op- og nedture. Det helt store gennembrud kom med den fandenivoldske og kompromisløse “Trainspotting”, mens det foreløbige punktum nu sættes med den formidable “Slumdog Millionaire – drengen der havde svar på alt”. Indimellem har der imidlertid indfundet sig flere svipsere, der ikke er grund til at debattere i denne sammenhæng. Her skal det nemlig handle om det globalt velansete quizprogram “Hvem vil være millionær”, her sat ind i fiktionens rammer.\nFilmen baserer sig på landsmanden Simon Beaufoys eminente forlæg, der med syvtommersøm skildrer forskellen på rig og fattig og den udtalte uretfærdighed derved. Det er dog ikke det mest interessante ved manuskriptet, der gang på gang overrasker og ikke afslører mere end højst nødvendigt, i hvert fald ikke før slutfløjtet har lydt, og spillerne er gået mod omklædningsrummet. Klipningen mellem fortid, nutid og fremtid fungerer efter bedste beskub og giver sågar mening i forhold til den gribende og barmhjertighedssøgende historie, der udfolder sig undervejs. Der er god grund til, at “Slumdog Millionaire” var et af sidste års varmeste samtaleemner på filmmarkedet.\nEn anden og mindst lige så væsentlig – særlig set med de danske briller – årsag var filmens fotograf, den danskboende Anthony Dodd Mantle, som fortjent modtog en af akademiets priser ved den årlige uddeling af Oscar-statuetter i Hollywood tidligere på året. I Boyles optik skaber han her et frapperende og levende billedsprog, som har blik for lysets, farvernes og slummets spil med det visuelt prægnante. Den del synes blot at gå op i en højere enhed med både historie, miljø og persongalleri. “Slumdog Millionaire” gaber i virkeligheden og med held om rigtigt mange emner. Først og fremmest bør hovedhistorien om den unge te-serverer Jamal Maliks deltagelse i quiz-showet “Hvem vil være millionær?” dog have særstatus.\nSammen med broren, den afstumpede Salim, og den bedårende Latika tager de tre musketerer – efter at have mistet deres forældre i et ondsindet slag mellem to lokalt rivaliserende kaster – den benhårde rejse fra en fattig og alt andet end lykkelig barndom frem mod voksenlivet, der forhåbentligt kan tilbyde flere glæder end sorger. Men det er svært at ryste baggrunden af sig, når alle ved, at man kommer fra gadens slum, og særligt Indien holder klassedelingen stærkt i hævd. Det er herved, sammenkædningen mellem mulig rigdom og stensikker fattigdom er helt igennem formidabel. Hver gang Jamal stilles et spørgsmål i quizshowet, og han tilmed svarer rigtigt, tilbyder Danny Boyle den ene finurlige forklaring efter den anden på, hvordan den uuddannede knøs mon overhovedet har kunnet være i stand til at finde det rigtige svar.\nUndevejs spilles også trekløveret ud mod hinanden. Kærlighedens veje er uransaglige, men det er de økonomiske kår gudhjælpemig også. Jamals bror, Salim, flirter konsekvent med Mumbais underverden, formentligt i håb om, at det kan blive hans redning ud af slummen. Og Latika synes at ryge i samme retning på anderledes forudsætninger, mens Jamal som den eneste går retfærdighedens vej og paradoksalt nok mistænkes for at svindle i det stort opsatte tv-show, der undervejs henrykker millioner og atter millioner indere. “Slumdog Millionaire” er i gængs forstand et skæbnebetonet drama med en snert af forstillet humor, hvor selve quiz-tematikken rent faktisk tages for pålydende – Er det paratviden eller ren og skær tilfældigheder, når en deltager uden de rette forudsætninger svarer rigtigt?\n“Slumdog Millionaire” rummer det hele, og sammen med den altoverskyggende hovedkarakter gennemgår quizværten Raj, der øjensynligt selv har været samme tur igennem vridemaskinen på et tidspunkt, et sandt helvede i følelsernes vold. Mens de to mænd sidder over for hinanden i tv-studiet svinger følelsesregistret fra det kolde til det varme, fra det afstumpede til det omsorgsfulde og alt imellem disse poler. Og sådan er det egentligt også at være vidende til det episke drama, der her udspiller sig. Boyles seneste film er uden tvivl også hans bedste. “Trainspotting” havde nok en særlig vitalitet og et kompromisløst filmsprog i sig, men her er Boyle imidlertid blevet voksen og har for alvor sat sig i sele som den blændende fortæller, han i grunden er.\n“Slumdog Millionaire” præsenteres med et skarpt og udmærket look, der dog ikke står mål med Anthony Dodd Mantles prægtige præstationer. Både farvetemperatur og kontrast er stabile, ligesom udtværinger, digitale forstyrrelser og edge-enhancement ikke indfinder sig i nævneværdig grad. Til gengæld skæmmes transferet flere steder af myrer i billedet, som faktisk er et gennemgående problem. Alt taget i betragtning er transferet dog af en hæderlig beskaffenhed.\nBedre er de to engelsksprogede DTS HD 7.1- og Dolby Digital 5.1-lydspor, der flyder godt ud. Dialogen er tydelig og uden overstyringer, men har dog en tendens til at drukne i de kraftfulde og detaljerige atmosfærelyde. Underneden og ved siden af er den formidable underlægningsmusik, der skaber den helt rette stemning.\nOgså ekstramaterialet viser sig faktisk at være et ben med kød på. Hele to rimelige kommentarspor med henholdsvis manuskriptforfatter Simon Beaufoy og producer Christian Colson samt Danny Boyle og hovedrolleindehaveren Dev Patel supplerer filmen, mens “Slumdog Dreams” går bag om filmen igennem b-roll-optagelser og interviews med crew omkring titlen, handlingen, tematikken med mere. Til de sultne er de mange slettede scener, et par musikvideoer, en indisk kortfilm og et nærmere kig på den famøse “toilet-scene” nok heller ikke at kimse af. Alt i alt en blandet, men god landhandel.\nDen purunge Jamal Malik tager i løbet af et enkelt quizprogram rejsen fra gadedreng til gud. Måske. Om han vinder den store pris og tager hele turen fra fattig til rig, skal her være usagt. Det er egentligt heller ikke så væsentligt. Mere interessant er filmens eminente sammenkædning af eksistentielle tematikker og så dens bemærkelsesværdige brug af overraskelseselementer foruden det imponerende billedsprog. Det gør sammen med en masse andre facetter, der kunne pakkes ind i storladne superlativer, “Slumdog Millionaire” til et absolut must for enhver, der har filmmediet blot det mindste kær.\nUdgivet 6. mar 2009 | Af: filmz-maelström | Set i biografen\nAlle elsker en underdog\nFor 13 år siden vendte han vrangen ud på det skotske junkiemiljø i den syrlige “Trainspotting”. For 7 år siden skræmte han alle fra vid og sans med epidemiinficerede menneske-zombier i “28 dage senere”, og for blot 2 år siden kickstartede han solen i det smukke sci-fi-drama “Sunshine”. Oscarvinder og instruktør Danny Boyle er ikke mindre farverig i sin nye kærlighedshistorie “Slumdog Millionaire – drengen der havde svar på alt”, der i sine kontraster spænder helt fra indiske slumkvarterer til tv-studiet i “Hvem vil være millionær?”\nJamal Malik sidder i den varme stol i Indiens udgave af “Hvem vil være millionær?”. Spørgsmålet til 20 millioner rupier kan for altid løfte ham op af den fattigdom, han er født ind i, men folkene bag tv-showet tror Jamal snyder og beder ham pænt – efter en omgang tortur – at fortælle, hvor han får alle svarene fra. Jamal afslører gennem sin dramatiske livshistorie, hvordan hans mor blev myrdet, hvordan han og broren Salim overlevede på Mumbais gader, og hvordan han mødte sit livs kærlighed Latika. Salim blev siden gangster og Latika bortført, men Jamal håber tv-udsendelsen vil bringe Latika tilbage.\nDet er værd at lægge mærke til filmens opfindsomme opbygning. Historien starter nær slutningen, men spoler så tilbage gennem en række spørgsmål i et quiz-show. Hvert spørgsmål, som den usympatiske vært Kumar stiller, har en association til Jamals forhistorie, der er umulig at afkode på forhånd. På denne måde kan filmen springe rundt i Jamals liv og fremhæve overraskende og vigtige pointer. Og vigtige pointer er der nok af. For foruden den oplagte kærlighedshistorie er der masser af samfundskritik sat i nyt perspektiv, som når Jamal, Latika og Salim bliver samlet op af tigger-alfonser og skal have ætset øjnene ud for at kunne tjene dobbelt så meget på gaden. Det er en dyster virkelighed, der dog aldrig bliver specielt dystert fortalt, for gadebørnene flygter naturligvis på en togvogn og glemmer alt om børnemishandling. Publikum bliver ikke overfaldet med et opslidende melodrama, men får hele tiden stikpiller til eftertanke, og filmen er således et glimrende eksempel på, at man ikke nødvendigvis behøver at græde for at få et seriøst budskab igennem.\nAlle billeder har – ligesom historien – en uprætentiøs lethed og her er (næsten danske) Anthony Dod Mantle filmens vigtigste arkitekt. Med rødder i bl.a. de danske dogmefilm tilfører Mantle en dokumentarisk æstetik, og ved hjælp af små digitale kameraer kommer filmen helt ind i Mumbais autentiske slumkvarterer. Tempoet er højt, vinklerne er ukonventionelle og billeder af en ung Jamal der dækket til i menneskelort i jubel strækker en autograf af en kendt Bollywood-stjerne mod himlen cementerer filmens intelligente og humoristiske visuelle styrke.\nHistorien om Jamal Malik er et eventyr. Han har som Klods Hans været på en rejse, hvor han til sidst på slottet (her i “Hvem vil være millionær?”) får brug for alle de erfaringer, han har gjort sig, hvis han skal have prinsessen og det halve kongerige. Accepterer man den præmis, vil man formentlig også acceptere de mangler, filmen har. Tv-værten Kumar er ond, fordi det er han bare, og Salim skifter som vinden blæser mellem at være kærlig bror og frygtindgydende gangster fordi… det kan han bare, og Jamal og Latika forbliver forelskede trods meget lang tid uden nogen kontakt fordi… det gør de bare.\n“Slumdog Millionaire – drengen der havde svar på alt” blev som ventet den store Oscar-vinder, og det er fuldt fortjent. Danny Boyles hjerte og respekt for Indien kan mærkes i hver scene, samtidig med han kritiserer et samfund, der i den grad bliver ædt op indefra af ekstrem fattigdom. Sød kærlighed og grum virkelighed. Underholdning og stof til eftertanke. Feel-good og feel-bad film. Der er ingen livliner, men ligegyldig hvordan man vælger at se på det, er “Slumdog Millionaire – drengen der havde svar på alt” en film, der ikke bør forbigåes.\nLæs mere om Danny Boyles film i artiklen Danny Boyle – Jagten på guldet.\n6 Feb 2009 Slumdog Millionaire – drengen der havde svar på alt - Trailer Filmtrailer.dk\n8 Jan 2009 Slumdog Millionaire - International Trailer Trailer Addict\n6 Jan 2009 Slumdog Millionaire - Tour Guide Trailer Addict\n2 Jan 2009 Slumdog Millionaire - Addictive TV Remix Trailer Addict\n6 Nov 2008 Slumdog Millionaire - TV Spot #1 Trailer Addict\n6 Nov 2008 Slumdog Millionaire - Trailer Apple-1\n3 Nov 2008 Slumdog Millionaire - B-Roll II Trailer Addict\n3 Nov 2008 Slumdog Millionaire - B-Roll I Trailer Addict\n31 Oct 2008 Slumdog Millionaire - Trailer Trailer Addict\n“Slumdog Millionaire – drengen der havde svar på alt” er historien om den 18-årige, forældreløse Jamal Malik, der er opvokset i slummen i Mumbai. Jamal står foran den største dag i sit liv, da han deltager i den indiske udgave af “Hvem vil være millionær”. Han er kun ét spørgsmål fra at vinde 20 millioner rupier og skal møde i studiet den efterfølgende dag for at besvare det sidste spørgsmål. Men uden for studierne venter politiet, som mistænker ham for at snyde. For hvordan kan en fattig dreng fra slummen dog vide alt det? Jamal fortæller sin barske og eventyrlige livshistorie, og det forklarer, hvordan han har tilegnet sig nøglen til svarene. Men politiet er stadig mystificeret over, hvad en ung mand fra slummen laver i sådan et tv-show. Det får både politiet og publikum svaret på i det sidste spørgsmål.


Calm Shoreline Plakat - Bølge på et fredfyldt hav - desenio.dk\nBølge på et fredfyldt hav\n- Fotografi af en strand og en fredfyldt kystlinje med en lille bølge Fotografi af en fredelig kystlinje, hvor en bølge ruller ind på stranden. Med sine fredfyldte nuancer og det stille hav er denne plakat perfekt til et hjem, hvor der er brug for lidt kunst, som får alle til at slappe af. Posteren er en del af Art For Oceans – en kollektion udviklet af Desenio til støtte for Blue Marine Foundation.\nPlakaten har en hvid kant, som elegant indrammer motivet. co0032-4 Ramme medfølger ikke Plakaten trykkes på bestilling. Husk, at hvis du også bestiller andre varer, får du muligvis to leverancer, fordi de sendes fra forskellige lagre. Rammer i størrelse 100x150 forsendes som hjemmelevering lige til døren. Hvis du bestiller andre varer sammen med din 100x150-ramme, skal du være opmærksom på, at de vil blive leveret separat, da de sendes fra forskellige lagre.


Apartmenthaus Kranichrast i Fuhlendorf til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nFuhlendorf, Fuhlendorf City Center, Fuhlendorf, Tyskland, 18356 - Se på kort\n1 sovesofa og 1 køjeseng\nMere om Apartmenthaus Kranichrast\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Apartmenthaus "Kranichrast" et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Fuhlendorf. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Apartmenthaus "Kranichrast" sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. Hotellet tilbyder sine gæster adgang til et stort udvalg af servicetilbud, som familieværelse.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. I løbet af dagen kan du nyde den afslappende atmosfære i have. Nyd uforlignelig service og en i sandhed prestigefyldt placering på Apartmenthaus "Kranichrast".\nAlle slags rejsende (16) Par (4) Rejsende alene (3) Familie med små børn (5) Familie med store børn (3) Gruppe (1)


Falkejagt og buejagt i Danmark | Hunters Magazine\nFalkejagt og buejagt i Danmark\nArtikel | november 15, 2017 - 9:07am\nMiljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen fremlagde i går et nyt lovforslag om at ændre jagt- og vildtforvaltningsloven, så der bliver mulighed for at fastsætte regler om at bruge rovfugle til jagt og gennemføre forsøg med buejagt på dåvildt, sikavildt og kronvildt.\nI dag kan man gå på jagt med bue og pil efter råvildt, harer og andre mindre dyr, mens jagt på dåvildt, sikavildt og kronvildt kun må foregå med riffel. Regeringen vil nu samle erfaringer med buejagt på større hjortevildt og foreslår en fire-årig forsøgsordning.\n”Med lovforslaget giver vi mulighed for, at to af verdens ældste jagtformer igen kan praktiseres i Danmark. Jagt med rovfugle er en ældgammel jagtform på naturens præmisser, og buejagt er også en oprindelig, naturlig og meget udfordrende jagtform. Derfor foreslår regeringen nu at ændre lovgivningen, så det bliver muligt at jage med falke, og vi vil gennemføre et forsøg, hvor vi opnår erfaringer med buejagt på større hjortevildt,” siger miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen i forbindelse med lovforslaget.\nFalkejagt er i dag tilladt i lande som England og Tyskland, mens det er forbudt i de nordiske lande. Hvis det står til regeringen og Dansk Folkeparti, bliver det fremover også bliver tilladt i Danmark.\n”Dansk Folkeparti har længe kæmpet for, at uddannede falkonerer skal have mulighed for at praktisere falkejagt i Danmark, for eksempel til regulering af råger og måger, der er til stor gene i mange byer. Det vil blive muligt med det forslag,” tilføjer miljøordfører Pia Adelsteen fra Dansk Folkeparti.\nLovforslaget indeholder herudover en række tiltag, der skal være med til at holde bestanden af kronvildt og dåvildt nede, så de skader, vildtet laver på landmændenes afgrøder og på skovens træer, kan reduceres.\nDet nye lovforslag - L 81 Forslag til lov om ændring af lov om jagt og vildtforvaltning og lov om naturbeskyttelse – er nu sendt til videre udvalgsbehandling, inden det senere i denne folketingssamling bringes til 2. og 3. behandling i Folketingssalen.


The Blue Wisp Jazz Club, Cincinnati - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nUSA Ohio (OH) Cincinnati Restauranter i Cincinnati The Blue Wisp Jazz Club\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 3,5 17 anmeldelserFremragende17 %Rigtig god47 %Gennemsnitlig17 %Dårlig17 %Frygtelig0 %11. august 2013“Awesome atmosphere”9. juli 2013“Better than expected!”Restaurantens åbningstider + Tilføj åbningstiderKØKKENER Bar, Pub, Amerikansk, Moderne, VegetarvenligPRIS $$ - $$$OPLYSNINGER 700 Race Street, Cincinnati, OH 45202ServiceMadGod prisStemningAlle oplysninger Forbedr denne registrering\nFlere restauranter i Cincinnati Medlemsvurdering Fremragende3Rigtig god8Gennemsnitlig3Dårlig3Frygtelig0Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (4)Engelsk (17)Sprog Dansk (4)Engelsk (17)\nHappy1950Cincinnati, Ohio167112Anmeldt 27 juli 2014 closedGoogle Oversæt Mere1 Tak, Happy1950 K3CDColumbus, Ohio183Anmeldt 12 april 2014 fra mobile enheder Music great food not so muchGoogle Oversæt MereTak, K3CD Karen CCincinnati, Ohio175Anmeldt 8 september 2013 Great music, nothing else worth mentioning...Google Oversæt Mere1 Tak, Karen C burtfpSan Francisco, Californien11839Anmeldt 2 september 2013 Great Trio when we were thereGoogle Oversæt Mere1 Tak, burtfp Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejAfoodieaker112Anmeldt 11 august 2013 fra mobile enheder Awesome atmosphereMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejLauralee1391Cincinnati, Ohio2431Anmeldt 9 juli 2013 Better than expected!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejBrant OAlexandria, KY12645Anmeldt 18 februar 2013 A fun place, good music, good foodMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nphamleetravelerChicago, Illinois1014Anmeldt 14 februar 2013 Great findGoogle Oversæt MereTak, phamleetraveler Larry CNaples, FL2918Anmeldt 21 december 2012 Blue Wisp JazzGoogle Oversæt Mere1 Tak, Larry C JAS-PGHWest Chester, Ohio8043Anmeldt 11 december 2012 Really great music, and good food at a very reasonable price.Google Oversæt MereTak, JAS-PGH Forrige\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenSkyline Chili775 anmeldelser 0,14 km væk Jean-Robert's Table258 anmeldelser 0,13 km væk Istanbul Cafe92 anmeldelser 0,16 km væk Knockback Nat's57 anmeldelser 0,09 km væk Seværdigheder i nærhedenFountain Square929 anmeldelser 0,33 km væk Carew Tower444 anmeldelser 0,36 km væk Contemporary Arts Center113 anmeldelser 0,31 km væk Duke Energy Convention Center106 anmeldelser 0,37 km væk Forbedr denne registrering\nBar, Pub, Amerikansk, Moderne, Vegetarvenlig\n700 Race Street, Cincinnati, OH 45202 Placering:


Skærm din mobil mod slag og ridser med en skærmbeskytter i hærdet glas. Nu kan du beskytte skærmen på din iPhone 11 Pro Max med 0,3 mm beskyttelsesglas. Med denne transparante skærmbeskytter... Læs mere.\nSkærm din mobil mod slag og ridser med en skærmbeskytter i hærdet glas. Nu kan du beskytte skærmen på din iPhone 11 Pro Max med 0,3 mm beskyttelsesglas.\nSikkerhed er meget vigtig, når man handler online, og vi prioriterer selvfølgelig sikkerheden højt. Med NETS godkendelse af vores løsning for betaling online, har vi opnået den bedste garanti for, at sikkerheden bag din betaling online er i top. Derfor er handel og betaling online 100% sikkert hos os.\nDer er ingen begrænsninger i din returret. Vi giver 30 dages returret på alle typer varer. Det medfører ganske enkelt, at hvis du af en eller anden grund alligevel ikke måtte ønske din vare, så sender du blot varen, og dine penge bliver refunderet. Det er altid en god ide at tage kontakt til os, inden du sender dit produkt tilbage til os.\nVi ønsker ikke at du skal vente i alt for lang tid på dit produkt, og vi fokuserer derfor på at sikre levering på kortest mulig tid. Hvis vi er lagerførende, så vil du typisk få varen leveret indenfor 1-2 hverdage. Den præcise lagerstatus er altid synlig ved hver enkelt vare. Er du i tvivl om lagerstatus eller leveringstid, så er det en god ide, at du sender en e-mail eller ringer til os.\nI vores webshop har du mulighed for at betale på flere forskellige måder. Du gør bare brug af den betalingsmulighed, der passer lige til dig. Du handler altid sikkert og trygt, uanset hvilken betalingsform du benytter. I vores FAQ finder du en oversigt over alle vores betalingsmuligheder. Bemærk at pengene først hæves fra din konto, når vi sender din vare.\nHvis der opstår spørgsmål eller problemer, når du besøger vores webshop, sidder vi ved telefonen eller på e-mail klar til at hjælpe dig. Du kan sende e-mail eller ringe til os alle hverdage imellem 10-15, og vi er altid parat til at give dig kompetent assistance med smil på læben og godt humør.\nDu har naturligvis altid mulighed for at spore forsendelsen, når du køber hos Gucca.dk. Når du fuldender dit køb, kan du efterfølgende få adgang til din egen personlige ordreside. Her kan du følge med i, hvornår din vare afsendes. I det øjeblik produktet er på vej til dig, modtager du information herom via e-mail.


Dagskolen på Tvind · Tvind Internationale Skolecenter · Tvinds historie\nHistorien om Tvind\nPå gamle kort er “Tvind bro” afmærket der hvor dagens Skorkærvej krydser Madum Bæk. Lige ved Tvind bro lå indtil 1972 Tvindgården, som fik sit navn fordi Madum bæk snoede sig lige dér, altså “tvindede” på den lokale dialekt.\nI sensommeren 1972 startede Det Nødvendige Seminarium sit virke på matriklen ved Tvind bro. Seminariet har uddannet lærere lige sided. Den Rejsende Højskole kom til et år senere, og flere skoler kom til i løbet af ’70erne og ’80erne: Tvind Efterskole, Praktisk Teoretisk Grundkursus, Den Internationale Efterskole, Den Rejsende Højskole på Sejrens Vej – Frontline Institute, Tvind Håndarbejdsskole og flere.\nOp i gennem ’70erne og ’80erne startedes flere skoler landet over, baseret på de pædagogiske principper som udvikledes på de første tvindskoler. Disse efterskoler, højskoler, friskoler, søfartsskole, småskoler, husholdningsskoler og håndarbejdskole, skoler gik under fællesbetegnelsen Skolesamvirket Tvind.\nDer er ikke ret meget at finde i arkiverne om den bondegård som lå der hvor Madum Bæk tvinder.\nTvind Internationale Skolecenter fra ballonen\n[ · Fakta om Tvindkraft]\nTvindkraft ligger også på Tvind\nTvindkraft er en veteranmølle som har produceret grøn strøm siden 1978\nTvindkraft var med sine 54 meter verdens største mølle i mange år\nTvindkraft blev malet i rød-hvide farver i år 2000, designet af Jan Utzon\n[Materiale – Om Tvind]\nHer er nogle ofte stillede spørgsmål om “Tvind”\nfor Dagskolen i Tvind\nNyhedsbrev fra Skolecenteret i Tvind


Podcast med Lawand Hiwa Namo\n26-årige, studerende Lawand har enorm gennemslagskraft som debattør\nLawand er studerende og 26 år. Han har vundet DM i debat, han har været taleskriver for LO's formand - og han har sin egen faste klumme i Politiken. Han har med andre ord en enorm gennemslagskraft som professionel meningsdanner.\nHør hvordan Lawand Hiwa Namo arbejder og tænker - og bliv inspireret\nDet kan godt være at du endnu ikke kender Lawand Hiwa Namo. Men mit gæt er at det kommer du til. Han siger ganske vist at han ikke kan se sig selv i et travlt job. Og slet ikke som politiker. Han ønsker at få børn og bevare den gode work-life-balance.\nI det hele taget er han beskeden. Men det er alligevel som om han og rampelyset passer godt sammen. Alene det at han vandt DM i debat på Folkemødet på Bornholm, siger noget om hans drive og evne til at optræde. Og så betror han os i slutningen af samtalen at han er i gang med en roman. Efter at have parkeret et andet romanprojekt. Så måske finder han en rolle i politik, business eller kulturliv hvor offentligheden får glæde af hans tanker, og suveræne evne til at kommunikere så det griber.\nI samtalen taler vi meget om hvordan man skriver et godt debatindlæg, fx til en avis. Hans vigtigste råd kom lidt bag på mig. Men bagefter tænkte jeg: selvfølgelig! Rådet er at være mere grundig end alle andre i sin research. Så hvis du vil skrive gode debatindlæg, så sæt dig ordentligt ind i stoffet. Det tager tid, men er nødvendigt. Da Lawand vandt DM i debat, skyldtes det ifølge ham selv bl.a. at han havde gennemresearchet sine modstandere på Infomedia. Han satte sig ind i alt hvad de nogensinde havde ytret om noget som helst på samtlige medier.\nEt andet råd er at forstå og respektere de gode argumenter der er imod én. Når han skriver et debatindlæg, sender han det til personer der er lodret uenige. Simpelthen for at finde ud af om de kan overbevise ham den anden vej. Og det kan de faktisk nogle gange, og så lader han artiklen falde.\nOm at bruge sit personlige stof: Lawand bruger den tunge bagage han har med sig fra barndommen og den tidlige ungdom. Hans forældre blev skilt da han var lille, og han var kun en teenager da hans mor tog sit liv. Han har som voksen fundet en balance hvor han viser sin sårbarhed, og samtidig formår at gøre stoffet relevant for mange. Samtidig er han en eminent fortæller. I samtalen analyserer vi hans essay om juleaften. Her fortæller han sådan set blot noget fra sit eget liv, men historien har en stærk struktur der gør den særligt gribende. Hør hvordan i samtalen.\nLawand er ikke retoriker af uddannelse - han studerer statskundskab - men han har en stor viden om retorik og bruger masser af virkemidler. I sin artikel om advokater og deres honorarer (se link ovenfor) fremsætter han et sammenligningsargument ved hjælp af en særlig stilfigur: en kiasme. Underrubrikken lyder sådan: "Blå partier har kæmpet for at liberalisere taxamarkedet, så advokaten kan hyre en billigere vogn. Men hvor er kampen for liberalisering af advokatmarkedet, så taxachaufføren kan hyre en billigere advokat?" En kiasme er et sprogligt kryds a la: Spørg ikke hvad landet kan gøre for dig, spørg hvad du kan gøre for landet. Den slags figurer har ofte stor effekt, netop i taler og debatindlæg.\nI samtalen nævner vi bogen Talens magt af Jonas Gabrielsen og Tanja Juul Christiansen. Den kan varmt anbefales hvis du skriver taler eller debatindlæg. Læs mere her ...\nLink til nogle af Lawands artikler i Politiken\n(Adgang til artiklerne kræver abonnement på politiken.dk)\nJulen er en påmindelse om, at min mor tog sit eget liv - læs artiklen ...\nGrundtvig ville vende sig i sin grav hvis han så højskolen i dag - læs artiklen ...\nAdvokater tjener for meget og har for mange privilegier - læs artiklen ...\nEn spids og spydig artikel om fodbold - læs artiklen ...\nOvervægt i barndommen er en skygge man ikke kan løbe fra - læs artiklen ...\nLad os få et mål for, hvor mange selvmord vil vil acceptere i Danmark - læs artiklen ...\nVil du være bedre til at argumentere?\nDenne artikel er publiceret den 25. februar 2021


Lad smarte kontrakter gøre det hårde arbejde for dig.\nGlem alt om papirer, der skal udskrives, håndskrevne signaturer samt fysiske arkiver – skift til smarte, smarte kontrakter, der er både sikre og datadrevne. Du får her friheden til at fokusere på dét, der betyder mest.\n6 grunde til, at teams elsker smarte kontrakter\nDen gamle metode med at vedhæfte kontrakter i e-mails og gemme dem i foldere er risikofyldt. Få fred i sindet, og opbevar alle dine kontrakter sikkert på ét sted.\nGennemgå, videresend eller redigér kontrakter, mens du er på farten. Du kan nemt signere kontrakten med ét enkelt klik. Boom!\nIngen tilbagekaldelse eller gensendelse\nLav kun ændringer i én version, redigér i realtid og undgå forvirring og fejl. Hurra!\nBegrebet “ordning och reda” betyder “orden og rene linjer” på svensk. Og alle smarte kontrakter er netop dét – nemt at organisere, kategorisere og lokalisere på et øjeblik.\nVælg selv, hvilke dele af din kontrakt der kan ændres, og hvem der har adgang. Spor alle ændringer, og find hoved og hale i kommentarerne.\nAktivér på struktureret vis kontraktdata, og forbind med dine favoritsystemer.\nPålidelig løsning for alle teams, uanset størrelse\nTag ikke bare vores ord for det…


1-2013 - Teknisk anlæg Gram\nTillæg Vedtaget 1-2013 - Teknisk anlæg Gram\n1_2013_gram_solvarme.pdf (209 KB)\nHaderslev Kommune ønsker at bidrage til udviklingen af vedvarende energi, og Byrådet har derfor valgt at gangsætte planlægningen for udvidelse af det eksisterende solvarmeanlæg ved Gram Fjernvarme. Haderslev kommune har vurderet at det ikke kan udelukkes, at solvarmeanlægget kan påvirke miljøet væsentligt. Udvidelse af det eksisterende solvarmeanlæg er derfor VVM-pligtigt. Solvarmeanlægget kan dermed ikke realiseres, før der er vedtaget retningslinjer i kommuneplanen om beliggenhed og udformning af anlægget med tilhørende VVM-redegørelse. Derudover er projektet ikke i overensstemmelse med rammebestemmelserne i Kommuneplan 2013, og der skal derfor udarbejdes et kommuneplantillæg for området. Forud for udarbejdelsen af dette kommuneplantillæg er der gennemført en offentlighedsfase, hvor der blev indkaldt idéer og forslag til planlægningen. Det foregik i perioden 28.06.2013 - 09.08.2013. Der indkom 1 høringssvar, der indgik i grundlaget for byrådets vedtagelse af retningslinjer for den videre planlægning. Haderslev Kommune fastlægger med dette tillæg de planmæssige rammer for udvidelse af det eksisterende solvarmeanlæg ved Gram Fjernvarme.\nPlanområdet ligger Syd for Gram. Området afgrænses af Marbækvej og Jenningvej samt mod syd af det åbne land. Planområdet omfatter det eksisterende solvarmeanlæg ved Gram Fjernvarme. Den resterende del af området anvendes til landbrug.\nKommuneplantillægget: - Fastlægger retningslinjer for udvidelse af solvarmeanlægget. - Udvider eksisterende rammeområde 12.10.TA.02. Ny retningslinje Under Tekniske anlæg og forsyning – Forsyningsvirksomhed tilføjes følgende retningslinje 3.6.6: Solvarmeanlæg Der kan etableres et solvarmeanlæg i Gram som beskrevet i VVM-redegørelsen vedlagt nærværende kommuneplantillæg. Placeringen fremgår af kommuneplantillæggets kortskitse.\nHaderslev Byråd vedtog den 17. december 2013 Kommuneplan 2013 for Haderslev Kommune. I det følgende beskrives kommuneplanens relevante retningslinier for planområdet. Retningslinje 3.2.1 Højspændingsanlæg: Projektområdet er omfattet af retningslinjen om højspændingsanlæg. Omkring vekselstrømsjordkabler på 60 - 150 kV fastsættes en vejledende konsekvenszone på 10 meter på hver side af ledningen. Inden for konsekvenszonerne må der som hovedregel ikke udlægges områder til miljøfølsom arealanvendelse, herunder til spredt bebyggelse. Det pågældende solvarmeanlæg kan ikke karakteriseres som miljøfølsom arealanvendelse eller spredt bebyggelse. Det vurderes på den baggrund, at projektet er i overensstemmelse med retningslinje 3.2.1 i Kommuneplan 2013. Retningslinje 7.1.2 Vejledende konsekvenszoner: Inden for en række konsekvenszoner, som planområdet er omfattet af, må der ske udlæg til miljøfølsom anvendelse eller spredt bebyggelse. Det pågældende solvarmeanlæg kan ikke karakteriseres som miljøfølsom arealanvendelse eller spredt bebyggelse. Det vurderes på den baggrund, at projektet er i overensstemmelse med retningslinje 7.1.2 i Kommuneplan 2013.\nI henhold til § 3 i lov om miljøvurdering af planer og programmer skal der udarbejdes en miljøvurdering af: 1. Lokalplaner som fastlægger rammer for fremtidige anlægstilladelser til projekter, der er omfattet af lovens bilag 3 og 4. 2. Andre planer, som kan påvirke et udpeget internationalt naturbeskyttelsesområde væsentligt. 3. Andre planer, som i øvrigt fastlægger rammerne for fremtidige anlægstilladelser til projekter, som kommunen vurderer, kan få væsentlig indvirkning på miljøet. Kommuneplantillæg 12-4 er omfattet af pkt. 1, idet udvidelsen af solvarmeanlægget er omfattet af bilag 4, pkt. 3a Industrianlæg til fremstilling af elektricitet, damp og varmt vand. Screening/scoping: Det er i en screening/scoping for planen/projektet vurderet at følgende forhold har særlig relevans for planens/projektets indvirkning på miljøet: - Grundvand, indvindingsopland - Grundvand, enkeltvandsforsyning - Spildevand og overfladevand Miljørapport: Miljøvurderingen er udarbejdet som en kombineret miljørapport efter lov om miljøvurdering af planer og programmer samt VVM-redegørelse for etablering af et solvarmeanlæg i henhold til VVM-bekendtgørelsen. (Miljørapporten er i sin helhed vedhæftet som bilag) Miljørapportens konklusion på de omtalte fokuspunkter er: - Grundvand, indvindingsopland og enkeltvandforsyning: Grundvandstemperaturen kan påvirkes marginalt, men pga. afstanden til opland og boring vurderes det uvæsentligt. Risiko for udslip af solfangervæske vurderes uvæsentligt, da der etableres omfattende overvågningssystemer. - Spildevand og overfladevand: Der fremkommer spilde/overfladevand ifbm. jævnlig rengøring af anlægget. Dette vurderes uvæsentligt, da spildevandet fra rengøringen ikke indeholder problematiske stoffer. Der opsættes intet overvågningsprogram og vurderes ikke at være behov for afværgeforanstaltninger. Miljøvurderingen offentliggøres sammen med forslag til lokalplan og giver en samlet beskrivelse af projektets og planens miljøkonsekvenser. Dette danner grundlag for såvel en offentlig debat som den endelige beslutning om projektets og planens gennemførelse.\nmiljoerapport_lokalplan_124_forslag_of_hoering.pdf (6025 KB)


King vs. Queen Size Bed (Renovering af hjemmet) | Forskellen mellem lignende objekter og udtryk.\nStandard king size senge, a.k.a., østlige kongesenge og queensize senge adskiller sig i bredden, men ikke i længden. En king size seng tilbyder rigelig plads til at strække sig ud, mens en queensize seng er bedre til mindre soveværelser. De forudgående og langsigtede omkostninger ved at eje en king size seng vil være højere end omkostningerne ved en queensize seng.\nKing Size versus Queen Bed sammenligning diagram\n96,5 cm pr. Person 76 cm pr. Person\nDa en king size seng er større, er den dyrere, og madrasser i denne størrelse kan også koste mere sammenlignet med dronningssenge. Dyrere end to enkeltsenge eller fulde senge, men billigere end kongesenge.\nKingsize-senge findes normalt i soveværelser. Dronning senge er normalt placeret i værelser og mindre soveværelser.\nDet kræves, at rammen har en midtbenstøtte udover den normale rektangulære struktur. Rammen til en queensize-seng kræves med en midtbenstøtte udover den normale rektangulære struktur.\n7% af alle madrasopkøb 32% af alle madrasopkøb\nStørrelsen på en king size seng giver større komfort og plads, især for mennesker, der er større i størrelse. Det er bedre egnet til to personer eller til en høj person.\nIndhold: King vs Queen Size Bed\nEn king size seng er bredere end en queensize seng. Mens en queensize-seng er 152 cm bred, er en king size-seng 76 cm bred. Begge sengestørrelser er 203 cm lange.\nEn grafisk gengivelse af de forskellige sengestørrelser, der er tilgængelige i U.S.A..\nI nogle tilfælde findes madrasser eller sengelister i let ikke-standardiserede dimensioner, der let kan blive generende. Det er vigtigt at huske at måle senge og / eller henvise til producentens detaljer for alle madrasser, sengelister og boksfjedre for at sikre, at produkter ikke er uoverensstemmede. Ikke-standardiserede størrelser, især meget tykke madrasser, kræver også undertiden forskellige lagner.\nDe mest almindelige ikke-standardiserede dronningsmadrasstørrelser er som følger:\nOlympisk dronning (a.k. udvidet dronning) madrasser måler 167,6 cm x 203 cm 66 "x 80", hvilket gør dem til hele 6 tommer bredere end standard.\nCaliforniens dronninger er specifikt vandmadrasser, der er 10 cm (10 tommer) længere end en standard madras med queensize-størrelse. Disse er for det meste forældede nu, men kan stadig findes nogle gange.\nOpdelt dronning madrasser er standard dronningsmadrasser, der bogstaveligt talt er opdelt i midten, så de kan justeres og flyttes til forskellige behov. Hver halvdel måler 30 "x 80" (76 cm x 203 cm).\nAlmindelige ikke-standard konge madras dimensioner inkluderer følgende:\nCalifornien konge (a.k., vestlig konge) madrasser er den mest almindelige "ikke-standard" kongeseng. De er så almindelige, at de ikke engang er rigtig ikke-standarder, blot en anden slags king size seng. Ved 183 cm x 213 cm på 72 "x 84" er de smalere og længere end standardkongen.\nOpdel konge madrasser er som delt dronningsmadrasser og er opdelt i midten. De er dog ofte 5 cm bredere end standardbredden. Hver halvdel måler 39 "x 80" (99 cm x 203 cm).\nI USA er IKEA's dronnings- og kongemadrasser ikke lavet til standardstørrelse. Virksomhedens madrasser er ofte en halv tomme til tomme (1,27 cm til 2,5 cm) kortere end standard madraslængder. Dette betyder, at standard sengetøj passer til en IKEA-madras, men købere vil ofte blive tvunget til at bruge IKEA-sengelister, hvis de vil undgå at have et mellemrum mellem deres IKEA-madras og en ikke-IKEA sengeroms hovedgærde eller bundplade. Ligeledes vil IKEA sengelister ikke kunne indeholde madrasser, der ikke er IKEA.\nQueen size madrasser er betydeligt smalere i bredden end king size madrasser. En king-size madras giver to gennemsnitlige mennesker mulighed for at sove ved siden af hinanden med næsten lige så meget plads, som hvis to dobbelt XL-madrasser er placeret sammen - 96,5 cm (38 inch) pr. Person. Dette muliggør behagelig udstrækning. En queensize madras sætter par meget tættere på hinanden - 76 cm pr. person - hvilket kan have negativ indflydelse på søvn. \nSelvom king size senge muligvis er mere behagelige for nogle og tillader par at sprede sig mere, er de meget tunge at bevæge sig og kræver et stort soveværelse. Dette gør dem hurtigt upraktiske for lejligheder og mindre huse, som begge har tendens til at have små værelser. En god måde at vide, om en king size seng passer ind i et soveværelse, er at sikre, at der stadig er to meter (61 cm) uden for king size-seng. Dette giver mulighed for tilstrækkeligt walkable plads. Hvis andre møbler skal placeres i det samme rum (f.eks. Natbord, kommoder osv.), Er der behov for ekstra plads.\nIkke overraskende koster king-size senge mere end queensize-senge. Bortset fra denne åbenlyse omkostningsforskel er der dog ingen reel gennemsnitspris for en størrelse i en seng. Priserne har en tendens til at variere afhængigt af producenter, distributører, madrasmateriale (f.eks. Fjeder, hukommelseskum, latex osv.) Og polstring (f.eks. Eurotop eller topmadras). Bloggen om personlig økonomi, Bliv rig langsomt, har en guide til smart og overkommelig madrasopkøb.\nDet kan være vanskeligt at finde ud af, om en king size seng er værd dets højere forhåndsomkostninger. Factoring i relaterede og fremtidige omkostninger kan muligvis male et klarere billede. For eksempel vil sengestativet, boksfjederen og sengetøj til en madras med king size-størrelse alle koste mere, end de ville have for en queensize-madras.\nQueen size senge sælges mere end nogen anden sengestørrelse i U.S. En undersøgelse fra Sleep Products Association (omend dateret) bundede markedsandelen for større sengestørrelser på det amerikanske madrasmarked som følger:\nDronning senge: 32%\n2 enkeltsenge: 30%\nFuld senge: 21%\nKing senge: 7%\nViden vs. visdom