Falske argumenter for indvandringen\nDe lyder godt - men er hule:\n"Vi skal vise n�stek�rlighed og hj�lpe mennesker i n�d!"Ja, naturligvis skal vi det. Men vi skal yde hj�lpen s�ledes, at vi hj�lper flest muligt bedst muligt for de penge, vi har at hj�lpe med. For det bel�b, blot en enkelt flygtning her i landet koster det danske samfund �rligt, kunne der i samme periode sikres mere end 50 afrikanske b�rn, mad, t�j, medicin og en skolegang, der skabte dem et h�b for fremtiden. Den nuv�rende politik er forbryderisk over for de mange n�dlidende uden i verden. Den indeb�rer nemlig, at vi opbruger vore hj�lpemuligheder p� relativt f� mennesker - fortrinsvis dem, der har r�d til at flygte hertil. Det er alts� oven i k�bet i stor udstr�kning de forkerte, vi bruger pengene p�. Den politik, der tr�kker de n�dlidende her til landet, er god for bistandsorganisationerne og de efterh�nden mange, der lever af at arbejde med indvandrere herhjemme. Men den fortjener ikke at blive kaldt human og n�stek�rlig.\nDern�st skal vi i �vrigt huske, at hovedparten af indvandrerne ikke er kommet med en flygtningebaggrund. De er kommet f.eks. i henhold til reglerne om familiesammenf�ringer med g�stearbejdere (bl.a. i kraft af tvangs�gteskaber).\nDet har intet humanit�rt form�l at lukke s�danne indvandrere ind.\nMen de kredse, der �nsker en fortsat indvandring, er naturligvis interesserede i at f� folk til at tro, at alle indvandrere er flygtninge.\n"Hellere tage ti bekvemmelighedsflygtninge for meget end �n �gte flygtning for lidt. Og man kan jo ikke med sikkerhed skille de �gte flygtninge fra de u�gte!"Man kan udm�rket henvise asylans�gere til at stille sig ind i k�en i FN's flygtningelejre, indtil det bliver deres tur. Eller man kan anvise dem ophold i en lukket lejr hos os i en lang periode under sociale vilk�r, der ikke er bedre end i deres hjemland. For s� vil bekvemmelighedsflygtningene nemlig ikke mere have nogen interesse i at komme. Og for hver eneste bekvemmelighedsflygtning, vi hj�lper med de store bel�b, dette koster ud fra nug�ldende regler, ville der kunne underholdes talrige n�dlidende ude i verden.\n"Vi har internationalt p�taget os forpligtelser til at modtage de fremmede og give flygtninge asyl! Det kan vi vel ikke l�be fra?"Dette er en af de skr�ner, fortalerne for indvandringspolitikken efterh�nden har f�et mange til at tro p�. Vi har ingen international pligt til at modtage fremmedarbejderne eller "g�stearbejderne", som fortsat er langt den st�rste fremmedgruppe og den gruppe, der vokser hurtigst. Og hvad ang�r "flygtninge", s� giver vi i dag asyl til mange andre end dem, FN-konventionen definerer som flygtninge (og som den i �vrigt ikke p�l�gger os nogen pligt at modtage). Vi har ogs� f�r den nuv�rende masseindvandring, som vor egen forkert indrettede lovgivning har muliggjort, givet asyl til enkeltpersoner, som var virkeligt forfulgte og ikke havde n�rmere asylmuligheder, og det b�r vi selvf�lgelig stadig kunne.\n"Om g�stearbejderne: - Vi inviterede dem jo selv!"Ja, nogle af dem blev inviteret til at arbejde s� l�nge, der var arbejde, mens mange andre kom illegalt. Ikke blot er de blevet, efter at der opstod arbejdsl�shed. Deres antal er ogs� mangedoblet i denne periode med arbejdsl�shed.\n"Om flygtningene - hvad skal vi da g�re, n�r deres hjemlande ikke vil tage dem tilbage?"Vi st�r i samme situation som efter 2. verdenskrig, hvor et meget stort antal tyske flygtninge kom hertil. Dem gav vi ophold i lejre, indtil de kunne vende hjem. Derimod stillede vi dem ikke i udsigt, at de kunne blive her for tid og evighed. Efterh�nden rejste de s� hjem. Hvorfor skal nutidens masseflygtninge stilles bedre? Hvis de kun kan regne med at f� ophold i lejre her, indtil de kan komme hjem, vil alle de af dem, der blot s�ger bedre �konomiske forhold, ikke have noget at komme efter. Og hvis de, der allerede er her, opdager, at de ikke kan regne med at sl� sig ned her for bestandig, og de henvises til flygtningelejre, vil de fleste selv finde udvej for at vende hjem.\n"Det er jo ikke ret mange i forhold til antallet af danskere!"Nej, m�ske endnu ikke de fleste steder, men de vokser i antal med en enorm hast. Ulykker, der ved forudseenhed kan undg�s, er ikke ulykker, men dumheder. Vi er forpligtet til at f�re en politik, som tager h�jde for fremtiden, og som ikke bliver en forbandelse for vore b�rn og efterkommere.\nI �vrigt er de officielle opg�relser over antallet af fremmede kunstigt nedskrevne. Kig ud p� gaden og t�nk over, hvad du ser!\n"Folk skal kunne leve sammen med deres familie. Derfor skal indvandrere og flygtninge have ret til at f� familien hertil!"En af metoderne til at skaffe sig opholdstilladelse er at indg� �gteskab med en person, der allerede har opholdstilladelse (eller med en dansk statsborger). Efter f� �r kan den nytilkomne brud eller brudgom opn� varig opholdstilladelse - uanset eventuel skilsmisse. For at undg� fup�gteskaber og misbrug af naive �gteskabss�gende er det n�dvendigt at stille krav bl.a. om meget lang tids ophold her i landet, f�rend opholdstilladelse fortsat gives, uanset skilsmisse. Og indvandrere, der vil gifte sig med �n hjemmefra, kan g�re det hjemme!\n"Indvandrerne bestrider arbejdsopgaver, danskerne ikke vil have!"Det er en p�stand, som - stort set - er usand. Bortset herfra er det usundt at tage folk ind til at g�re arbejde, man ikke selv gider udf�re, for derefter selv at g� p� underst�ttelse. Hvis dette virkelig sker, er det snarere underst�ttelsen af arbejdsl�se eller formen og indholdet af arbejdsopgaverne, der b�r laves om.\n"Indvandringen vil tjene til at udligne folkeslagene og dermed skabe mere fred i verden!"Tv�rtimod. Den indvandring, som nu foreg�r i Vesteuropa, vil skabe tall�se nye etniske konflikter. Hvis nogen overhovedet bliver udlignede, vil det i �vrigt v�re vore efterkommere, s�dan som indvandringshastigheden er nu. F�ler du, at du har lov til at tr�ffe en s�dan beslutning p� dine efterkommeres vegne? Husk, at det ikke bliver dig, der kommer til at betale prisen, hvis du vurderer forkert!\n"Indvandrerne udg�r de mest aktive og driftige fra deres hjemlande, derfor vil de gavne os!"Er det rimeligt at tr�kke de mest aktive og driftige indbyggere ud af de underudviklede lande? Vil vore egne efterkommere mon f�le sig godt tilpas ved at skulle konkurrere p� egen jord med de mest aktive og driftige fra alverdens lande? Hvordan vil tilv�relsen mon s� blive for en dansker i Danmark?\n"Indvandring er n�dvendig for at opretholde befolkningstallet i Danmark!"Det vil alts� sige, at den generation, som havde s� travlt med at skaffe sig velf�rdsgoder, at den glemte at f� tilstr�kkeligt mange b�rn, nu vil p�f�re sine for f� efterkommere alle de problemer, som indvandringen fra helt andre kulturer aff�der! I �vrigt kan Danmark udm�rket klare sig med en mindre befolkning. Verden er i forvejen overbefolket, og vi har tidligere i historien v�ret langt f�rre. En befolkningsnedgang hos os vil bl.a. indeb�re en h�rdt tiltr�ngt aflastning af milj�et.\n"Indvandring er n�dvendig for at f� arbejdskraft nok, efterh�nden som danskerne f�r flere og flere �ldre!"Forel�big er her alts� flere hundrede tusinde danskere, som enten er p� arbejdsl�shedsdagpenge eller under de s�rlige efterl�ns-, orlovs- og lignende ordninger, som er skabt for at nedbringe ledigheden. Med de store teknologiske landvindinger, som overfl�digg�r menneskelig arbejdskraft, bliver der n�ppe behov for import af arbejdskraft udefra forel�big. - Bortset herfra er det da helt uholdbart at masseimportere en arbejdskraft, som p� grund af sine afvigende kulturnormer m� forventes at ville udvikle sig til at blive en enorm belastning for samfundet p� l�ngere sigt.\n"Indvandrerne kan s�lge Danmark ude i verden, de gavner vor eksport!"S�danne kontakter kunne vi ogs� opn� uden at lade handelsagenterne sl� sig ned hos os. Vi beh�ver i �vrigt slet ikke et s� overv�ldende stort antal agenter, og de fleste af indvandrerne er ganske uegnede til den slags arbejde.\n"Indvandringen er en uundg�elig f�lge af udviklingen i verden. Vi m� b�je os for den kendsgerning, at de fremmede vil komme p� den ene eller den anden m�de!"Samme argument anvendtes, da Hitler bankede p� de vestlige demokratiers d�r. Der indvandrer ikke flere til Danmark, end vi selv tillader at komme ind! Det, der sker i disse �r, er ikke uundg�eligt.\n"Det er en udfordring at blive konfronteret med fremmede kulturer, og hvis vor egen kultur er st�rk nok, skal den nok klare sig!"Gode kulturer kan selvsagt udm�rket bukke under for intolerante kulturer - ikke mindst, s�fremt disse r�der over det st�rste antal mennesker d�r, hvor konfrontationen opst�r. Det vil ikke n�dvendigvis v�re den bedste kultur, der overlever, men snarere den, der kan mobilisere det st�rste antal b�rnef�dsler. Vi har ingen ret til at eksperimentere med vore efterkommere p� den m�de.\n"Islam er en religion som alle andre, og den skal der ogs� v�re plads til hos os!"Ja - gennem overtalelse og mission, men ikke gennem kollektiv indvandring og kolonisering. Skal der i �vrigt ogs� v�re plads til flerkoneri, kvindediskriminering, leml�stende straffe, drab p� frafaldne og tilsides�ttelse af vort demokratiske system, fordi Koranen skal v�re den h�jeste lov?\n"De vil blive integrerede - vi er alle indvandrere!"Der er aldrig f�r, s� langt vor historie r�kker tilbage, kommet s� mange indvandrere med s� fremmede kulturtr�k p� s� kort tid. Den samlede m�ngde indvandrere i de sidste 300 �r op til slutningen af 60-erne ansl�s at v�re under 20.000 - og langt de fleste er kommet fra besl�gtede kulturomr�der (se unders�gelsen offentliggjort i Danskeren nr. 3 1995). Al erfaring viser, at indvandrere, som kommer i stort tal og med helt fremmed baggrund ikke vil blive integrerede, men derimod skaber deres egne samfund. Dette avler ufred og etniske konflikter.\n"Min familie kom fra Tyskland/Gr�nland/var j�der....!"De indvandrergrupper, vi har f�et indtil nyere tid, har v�ret f�tallige, de er ikke vokset ukontrollerbart, og de har indpasset sig i det danske samfund. De grupper, der kommer fra den 3. verden i dag, er derimod talrige, de vokser eksplosivt, og de har en helt anden livsopfattelse end danskerne. I Jugoslavien er det f.eks. ikke lykkedes gennem 500 �r at skabe fred mellem muslimer og kristne. Hvordan kan nogen s� tro, at det skulle g� bedre her?\n"Hvis vi blot g�r noget mere for at integrere dem, vil der ikke blive problemer!"Uanset om integrationen m�tte lykkes, er der ganske simpelt ikke plads i Danmark til alle de mennesker, der tr�nger sig p� udefra. Og jo flere vi integrerer og g�r til "danskere", desto flere er der til at forlange sl�gtninge herop fra deres hjemlande! Vi ville heller ikke kunne klare en s� stor tilstr�mning fra f.eks. det kulturelt n�rtst�ende �steuropa, som den, der kommer nu fra Den 3. Verden.\n"De vil tilf�re os v�rdifulde kulturtr�k!"Denne inspiration vil vi ogs� kunne f� uden at lade de fremmede sl� sig ned her. S� har vi oven i k�bet muligheden for at forkaste de kulturtr�k, vi ikke bryder os om, og som ikke passer ind i vort m�nster, f.eks. diskriminering og undertrykkelse af kvinder, tvangsbortgifte af d�tre og den slags. Det er jo langtfra alle fremmede kulturtr�k, der er lige tiltalende. Hvordan skal vi ogs� i det lange l�b f� samfundet til at fungere, hvis det udvikler sig til et virvar af forskellige skikke med hensyn til f.eks. spiseforbud og andre tabuer, forskellige hviletider, helligdage o.s.v., o.s.v.\n"Indvandringsmodstanderne lugter af brun sovs, navlebeskuelse o.s.v. Man skal ikke lukke d�ren til verden!"Nej, men man skal heller ikke bare sl� den op p� vid gab. Dette informationsmateriale er forfattet bl.a. af personer med bred international baggrund. Er de, der taler s� foragteligt om vore egne forhold og livsanskuelser, overhovedet klar over, hvordan der er ude i verden uden for de s�dvanlige turiststeder? V�d de, hvad der foreg�r d�r? Man beviser ikke sin internationale horisont ved at kaste vrag p� det, der er skabt i Danmark. Det, man beviser p� den m�de, er derimod, at man overhovedet ikke har nogen international erfaring, men lever i en lilleverden og m�ber imponeret over alt fremmed.\n"Man b�r v�re tolerant over for fremmede!"Ja, naturligvis! Men dette er da ikke ensbetydende med, at man skal t�le, at fremmede sl�r sig ned her i hundredtusindvis. Man skal ogs� v�re g�stfri. Men man er ikke n�dvendigvis ug�stfri, fordi man forlanger, at g�sterne forlader ens hjem, n�r g�stebuddet er overst�et! Vore g�ster har deres hjem, ligesom vi har vores, og vi har alle ret til at forlange vort hjem respekteret.\n"Det er ikke rimeligt at g�re indvandrerne til syndebukke, blot fordi vi har �konomisk trange tider!"Nej, og det er heller ikke det, der er tale om. Det er uforsvarligt at lade indvandringen forts�tte, n�r den koster penge, som vi ikke har. Det er ogs� hensynsl�st at bruge un�dvendige penge p� fremmede uden reel flygtningebaggrund, n�r vi selv har gamle, syge, arbejdsl�se og unge uddannelsess�gende at tage os af, og som vi derved ber�ver den n�dvendige hj�lp. Det er under de nuv�rende forhold ikke urimeligt at forlange, at "g�ster", der ikke har noget at g�re her, rejser hjem. Kravet herom er ikke udtryk for, at vi g�r g�sterne til syndebukke.\n"Det er umoralsk at hetze de fremmede!"Det er ikke umoralsk at oplyse, hvad de faktiske problemer er, som vi st�r over for, s� at v�lgerne kan tage stilling til dem, og s� vi kan h�be at f� dem l�st, inden de l�ber ud af kontrol. Derimod er det hamrende umoralsk at stikke hovedet i busken og overlade en bunke m�ske endog til den tid endog ul�selige problemer til vore efterkommere.\n"Indvandringsmodstanderne er h�jreorienterede!"Vr�vl. F.eks. har Den Danske Forening og Dansk Folkeparti tilslutning fra netop de grupper, der traditionel knyttede sig til arbejderbev�gelsen. Denne har imidlertid ganske svigtet i denne sag. En socialistisk eller socialt solidarisk grundholdning og en f�lelse af forpligtelse til international solidaritet medf�rer ikke, at man skal lukke �jnene for de problemer, indvandringen skaber, og �del�gge sit eget land. S�danne holdninger tilsiger tv�rtimod, at man lukker �jnene op og hj�lper p� den m�de, som er mest effektiv, i stedet for p� den m�de, de humanit�re organisationers smarte reklamefolk fremstiller som den bedste.\n"Det er racisme at vende sig imod indvandringen!"En racist er efter ordbogen en person, der tror p� sin egen "races" overlegenhed. Alle stater kontrollerer indvandring. Det er ikke racisme, n�r et land begr�nser indvandringsmulighederne fra overbefolkede verdensdele, som indbyggerne "flygter" bort fra for at s�ge lettere og rigere livsbetingelser andre steder. Det er dem, der har fordele af indvandringen til Danmark, som er begyndt at kalde fors�gene p� at stoppe den slags for racisme. De pr�ver at give ordet et nyt indhold for derved at skr�mme folk fra at protestere.\n"De, der mods�tter sig indvandringen, er fremmedhadere!"Man bliver ikke fremmedhader ved at mods�tte sig, at store m�ngder af fremmede mennesker maser sig ind i ens land! Der er forskel p� en naturlig kulturudveksling formidlet af individuelle tilrejsende og s� den masseimmigration, vi oplever i disse �r. Denne indtr�ngen er det fejt over for vore efterkommere ikke at mods�tte sig.\n"De, der argumenterer imod indvandringen og offentligg�r oplysninger, der viser dennes negative sider, giver da i hvert fald n�ring til "racisme og fremmedhad!"Hvis ikke man bringer alle sider af sagen op p� bordet i tide, s�ledes at offentlighed og politikere kan rette kursen ind i overensstemmelse med de faktiske forhold, vil der f�r eller siden opst� en eksplosion, d.v.s. netop den konfrontation, som helst skulle undg�s. Sker dette, vil mange blive �gte racister og fremmedhadere, fordi de vil f�le, at det er den eneste m�de, p� hvilken de kan forsvare sig imod urimelig indtr�ngen. De virkelige racismemagere og g�dere af fremmedhad er dem, der vil undertrykke kendsgerningerne om indvandringen, og som derved bidrager til, at den l�ber l�bsk!\n"Mit adoptivbarn er asiat, jeg kender en neger, jeg blev g�stfrit behandlet af lokalbefolkningen under min sidste rejse til Tyrkiet!"Hvad i alverden har dette overhovedet med sagen at g�re? Problemet er ikke et raceproblem. Og hvad tyrkerne g�r i Tyrkiet, hvortil ingen indvandrere s�ger, kan ikke v�re m�lestok for, hvad vi skal g�re hos os. I �vrigt er en indvandringspolitik, som tager h�jde for de problemer, overbefolkningen i visse dele af verden medf�rer, ikke udtryk for manglende g�stfrihed. Den er blot udtryk for, at g�ster nu engang er g�ster, og at g�ster skal tage hjem, n�r g�stebuddet er forbi.\n"Vi har f�et mange v�rdifulde ting udefra: Juletr�et kommer f.eks. fra Tyskland, rigsv�benet har l�ver, og de er fra Afrika, og Dannebrog blev hentet i Estland!"Hvad i alverden har det overhovedet med sagen at g�re? Vi skal naturligvis hente det ude, vi finder godt. Men dette er jo dog ikke nogen anledning til at lade alverdens folkeslag sl� sig ned her med alle de problemer, dette vil skabe.\n"Vi var selv glade for at kunne rejse til Sverige under krigen!"Der var sm� 18.000 danskere, som flygtede til det kulturelt n�rtst�ende naboland Sverige under krigen. Og de rejste tilbage til Danmark efter krigen. Langt de fleste af de indvandrere og flygtninge, der kommer til Danmark nu, kommer for at blive. Og der kommer mange flere end antallet af danskere i Sverige under krigen.\n"Vi skylder dem det - Vesten har udsuget den 3. verden!"Alle har gennem alle tider udsuget hinanden. Skal vore b�rn undg�lde for, hvad folk i de �vrige europ�iske lande gjorde for mange �r siden? I �vrigt er argumentet sk�vt. N�den ude i verden er i hovedsagen opst�et efter kolonitiden, der ikke udelukkende bet�d en udsugning, men ogs� medf�rte mange fremskridt i levevilk�r og andet.


Vidensmedier. - ppt video online download\nPræsentationer af emnet: "Vidensmedier."— Præsentationens transcript:\n2 Hjarvad: Civilsamfundets mediepolitik\nBrug af (nye) medier bringer nye adfærdsnormer og autoritetsrelationer ind i undervisningsrummet Undervisningens rum virtualiseres: hvornår og hvor er eleven i skole og i en læreproces? Civilsamfundets mediepolitik – og undervisningens mediepolitik: hvornår, hvordan, hvorfor, hvor ofte, med hvem?\n3 Hvad er viden og læring i dag?\nHvordan besvarer man en opgave på en velbegrundet måde? Hvad er velbegrundet viden? Hvordan finder, behandler og formidler man relevant information, som kan føre frem til en sådan viden? Hvilke kriterier skal opfyldes for at informationen er relevant? Det handler om informtionskompetence\nDen kontekst som den enkelte uddannelses-, medie- eller skolekultur udgør lige nu De nye medier – det vil sige de medier, som man på definerer som nye eller kommende vidensmedier på det pågældende tidspunkt. De regler og gode vaner og normer der anses for gyldige i forbindelse med omgang med og produktionen af viden på det pågældende tidspunkt. behov for at analysere og reflektere over både læringsmuligheder og barrierer ved de nye vidensmedier. Der er også brug for refleksion over børn og unges veje til vidensdeling og skabelse af viden De traditionelle vidensmedier som bogen, tidsskriftet og opslagsværket kan vurderes kildekritisk på baggrund af velkendte kriterier. Det har undervisere igennem årtier benyttet sig af og derved kunnet sikre undervisnings‐ og projektopgavematerialets kvalitet. Men de nye vidensmedier, som f.eks. wikipedia, blogs og digitale tidsskrifter, udvikler sig til vidensbærere, som skabes i fællesskab af mange deltagere. Sædvanerne, normerne og reglerne for omgang med disse vidensbærende materialer er sat til debat. Den sædvanlige garanti for en videnskvalitet er ikke længere til stede, og kriterierne for, hvad der er viden, udvikler sig, fordi viden i nye vidensmedier konstant er under forandring.\n5 Digital analfabetisme\nudvikling af en ny basisfærdighed på et for lavt niveau skabelsen af ulighed på linje med, hvad vi kender til, når vi diskuterer ulighed i forhold til læsefærdigheder.\n6 ”Skill gaps” Den fjerdedel af unge, der får de højeste karakterer, har fået undervisning og opdragelse i kvalificeret brug af it til informationssøgning. Den dårligste fjerdedel stiller sig tilfreds med at google uden sans for informationernes kvalitet og troværdighed Tillader uddannelsessystemet – fra folkeskole over gymnasiet til de videregående udannelser – en for ukvalificeret og doven brug af mediet hos såvel lærere som elever? Og hvad er konsekvensen?\n7 Hvilke informationer har troværdighed?\nLæsning af – og søgning i – hele bøger er stadig den lærerautoriserede standard for processen før en danskopgave skrives… Underviseren har stadig har autoriteten i forhold til at afgøre, hvilke informationer der har troværdighed. Eleverne anvender en traditionel måde at vurdere informations-kilders troværdighed på, også selv om de udmærket kender til andre digitale mediers alternative publiceringsgrundlag og -muligheder. Det skaber almendannede elever, men skaber det studie- og informationskompetente elever parate til det 21. århundredes digitale samfund?\n8 Hvilken kompetence? For at være informationskompetent skal man – på forskellige niveauer – kunne søge, samle, strukturere og sammenligne information med henblik på at omsætte information til viden.\n9 KULTURENS GRUNDPILLER OG SKOLENS LÆRINGSMÅL I GUTENBERG-ÆRAEN OG I DET DIGITALE SAMFUND\n10 Tilgange til informationskompetence\nTo grundlæggende forskellige tilgange: undervisningsdiskurs læringsdiskurs konfliktende måder at forstå informationskompetence på. Undervisningsdiskursen: Undervisningsdiskursen definerer informationskompetence som udtryk for, at man kan søge og genfinde information i et udvalgt søgesystem samt derudover evner at evaluere søgeresultatet i forhold til en opstillet søge-strategi. Det vil sige, at udtrykket kompetence i virkeligheden betyder kvalifikationer, som individet trænes i og måles på – for eksempel en måling af, i hvor høj grad individet lever op til de krav, uddannelsesinstitutionen repræsenteret ved underviseren stiller Læringsdiskursen: Læringsdiskursen definerer information som det, den lærende vælger at kategorisere som information. Det er den lærendes arbejde med at skabe mening og omdanne information til viden, som er udgangspunkt for udviklingen af informationskompetencen. Informationskompetence bliver med andre ord forstået som en kompetence knyttet til individets arbejde med en personlig menings- og vidensdannelse. evne til at relatere viden til den kontekst, den udspringer af evne til at overføre viden fra en kontekst til en anden Man kan som lærer have viden om, hvordan man henter informationer i et traditionelt afgrænset arkiv- og kartotekssystem, men mangle kvalifikationerne til at søge informationer i digitale søgesammenhænge.\n11 Refleksion… Det kan godt være, at læreren har gang i sin undervisning, men eleverne har ikke tid til den. For de har gang i deres eget læringsprojekt – eller under alle omstændigheder gang i noget af deres eget. Der sker undervisning og der sker læring, men ofte ikke efter lærerens hensigt. Eleven bliver sin egen didaktiker uden om lærerens undervisning. Er det et skræmmebillede eller et ideal – og for hvem?\n12 Videnskvalitet Web 2.0-trivialitet (Didaktik 2.0) Gymnasieadfærd\nusamtidighed Gymnasieadfærd Digital kompetence? Louise Limberg: Det ser ud til at kløfterne mellem højtpræsterende og lavtpræsterende elever øges ved selvstændige arbejdsmåder og krav om meningsskabelse ud fra mangfoldige informationskilder…\n13 Udfordringer! Sker der en afkobling af lærerens undervisning fra elevernes læring ved hjælp af nye medier? Er denne afkobling forklaringen på at der ikke sker en mere kvalificeret brug af de nye medier? Eller betyder denne afkobling at det i stadig højere grad bliver op til den enkelte elev at opøve en mere eller mindre kompetent informationssøgning? Betyder læringsdiskursen en legitimering af ulighed – nu ’blot’ i forhold til at mestre IK? Gruppediskussion\n14 Definitioner I To be information literate, a person must be able to recognize, when information is needed and have the ability to locate, evaluate, and use effectively the needed information. (ALA 1989) Definitionen er altså udsprunget af et ønske om via lige og øget informationsadgang at danne en slags myndige medborgere, der kan begå sig i et demokratisk samfund.\n15 Definitioner II at kunne anvende it til informationssøgning og kommunikation at kunne finde information i relevante informationskilder at kunne gennemføre en proces, herunder at kunne anvende information til problemløsning og beslutningstagning at kunne genfinde, kontrollere og strukturere information samt at skabe forbindelser og helheder af information at kunne opbygge en personlig vidensbase inden for et nyt interesseområde at kunne anvende viden på en sådan måde, at nye vinkler, tilgange, forståelse og løsninger skabes, dvs. det innovative og kreative aspekt betones at kunne anvende information til gavn for andre, dvs. viden forbindes med visdom, værdier og etik. (Bruce 1999) Bruce identificerede syv forskellige måder at opleve informationskompetence på relateret til forskellige typer af arbejde. De syv måder skal ses som fremtrædelsesformer af det samlede fænomen ’informationskompetence’. Bruces forståelse konsekvenser i relation til undervisning hen imod mindre fokus på at søge og finde information, og mere fokus på validering, analyse, tolkning og etisk anvendelse af information. Søgning er naturligvis en delmængde af informationskompetencebegrebet, men søgekurser uden sammenhæng med konkrete faglige problemstillinger er ikke anbefalelsesværdige\n16 Vejen frem? at udvikle en moderne informations-søgningskultur hvor elever først bliver informationskvalificerede, siden hen informationskompetente for til slut at blive informationskreative\n17 Justering af vidensmål\nI hvilket omfang skal eleverne tilegne sig konkrete faktuelle informationer? I hvilket omgang skal de kunne anvende denne viden i nye sammenhænge? I hvilket omfang skal de kunne forholde sig til og perspektivere den viden de har tilegnet sig? 4. trin: viden om forudsætningerne for videnssystematikken, som repræsenteres af hele det kulturelle system. progression i måden at arbejde med information på.\n18 Supplerende litteratur\nClaus Holm, Trine Schreiber, Pia Hvid Tønnesen, Annegret Friedrichsen(2010): Informationskompetence I gymnasiet - Et debatoplæg, DPU Karsten Gynther(2010): Didaktik 2.0, Akademisk Forlag Lotte Rienecker og Peter Stray Jørgensen (2006): Den gode opgave, Samfundslitteratur Bodil Nielsen et al (2010): Professionsbachelor, uddannelse, kompetencer og udvikling af praksis (kap.7) Information behaviour of the researcher of the future. The Literature on young people and their information behaviour. (Williams; Rowlands 2007)\nDownload ppt "Vidensmedier."\nStudenterfaciliteter AUL Single sign-on -Databaser -Print og kopi -E-bøger -Personligt indhold.


Hvor mange par sokker til baby? Se tjeklisten til baby her | Boligjournalen\n22. March 2019 Morten Storgaard\nNår du skal have en baby, finder du ud af, at han eller hun skal bruge en masse forskelligt tøj. Det er rart at have styr på det, inden den lille kommer til verden. Der er nemlig rigeligt at se til, når først der er sket en familieudvidelse.\nI dette indlæg får du en tjekliste til, hvad du skal bruge af til tøj til din baby.\nDet første outfit til hjemturen\n5 par sokker er nok i starten\nBukser, der er nemme at få af\nNemme one-piece outfits\nDu skal selvfølgelig have et sæt tøj, som dit barn kan få på, når I skal hjem fra hospitalet. Det er det første outfit, som du skal have klar til at tage med i pusletasken, når I skal afsted mod fødegangen.\nI starten slides der ikke meget på tøjet, og 5-6 par sokker var nok for os. Vi har nu en toddler på 2,5 år, og han har væsentlig flere par. Nu skal vi gerne have ca. 15 par, da vi skal have backup sokker i tasken til dagplejen, og vi har også altid et par rene sokker i bilen.\nDer er flere forskellige T-shirts, der kan være gode at have til din baby. Det kan for eksempel være T-shirts, der kan åbnes i siden. Disse er smarte, da dit barn ikke behøver at få trøjen over hovedet. Derudover kan du også gå efter T-shirts, der kan lukkes i skridtet. På den måde kravler T-shirten ikke op.\nDet er en fordel at have 10-12 T-shirts i alt til din baby. Det er nemlig noget, der hurtigt kan blive griset til, når dit barn skal have mad.\nDit barn skal selvfølgelig også have nogle bukser på. Her er det en fordel at gå efter bukser med elastik. De er nemlig nemmere at få af, i stedet for at du skal stå og bøvle med knapper og lynlås. Derudover er de også mere behagelig for dit barn at have på.\nGå efter at have cirka tre til fire elastikbukser til dit barn.\nDer er en masse forskelligt tilbehør, der helt sikkert også er vigtigt at få købt til dit barn. Det er blandt andet strømper. Dit barn kan hurtigt komme til at fryse om fødderne. Det er derfor en god idé at anskaffe nogle gode strømper.\nDerudover skal strømperne selvfølgelig også være behagelige for dit barn at have på. Ellers er der sikkert en, der hurtigt kan blive utilfreds med situationen. En god løsning kan for eksempel være strømper af bambus, som både er behagelige og miljøvenlige.\nGå efter at have syv til otte par strømper til dit barn. Så er du godt dækket ind.\nAf tilbehør skal du også huske at have huer til dit barn. Som med fødderne kan dit barn også fryse om ørene. Derudover har helt små børn ikke altid så meget hår på hovedet. Det kan derfor også hurtigt føles koldt. Huer er derfor også essentielle at have. De kan også være en god beskyttelse mod solens stråler.\nGå efter tre til fire huer til dit barn.\nNogle gange skal det være nemt at klæde dit barn på. Det kan derfor være en fordel at have flere forskellige one-piece outfits til dit barn. Det kan både være langærmede løsninger, der lukkes i skridtet, eller løsninger, der også har ben og fødder. Der er derfor en masse gode løsninger, der kan være værd at overveje.\nGå efter at have syv til otte one-piece outfits til dit barn.\nPrevious Article← Hvor ofte skal man pudse vinduer? Guide + enkle tips\nNext ArticleDresscode til begravelse: 5 regler du skal overholde →\nKan man trække massage fra i skat?\nKan man tage snus med i flyet?\nHvor mange timer arbejder en sygeplejerske om ugen?


?Spillehallen Bonuskode ⇒ Få 175 kr. Gratis ved oprettelse\nCasinochecking.com› Poker› Spillehallen\nEr du vokset op med de velkendte danske spillemaskiner og spilleautomater, der stod på den lokale grill eller i spillehallerne, hvor man ikke var gammel nok til at spille? Eller er du af den ældre generation, som har spillet på dem, og ikke kan finde dem mere? Så læs med her!\nPå Spillehallen.dk har du nemlig mulighed for at spille på stort set alle de spillemaskiner, der har været gennem tiderne. Her har du mulighed for at genopleve de traditionelle spillemaskiner, som man husker dem. Grunden til at de har deres brede udvalg, er fordi de gennem de sidste 45 år selv har stået for produktionen og udviklingen af de velkendte danske spillemaskiner og automater. Udover at kunne spille på de traditionelle spillemaskiner, kan du også få oplevelsen af at være i en rigtig spillehal! Som Danmarks eneste online casino tilbyder spillehallen nemlig at du kan være med på sidelinjen når andre spillere spiller på de danske spillemaskiner og automater. Præcis som man husker det fra dengang man selv stod og kiggede sine venner over skulderen, når man var nede i den lokale spillehal.\nHvis du ikke kan vente at komme i gang hos Spillehallen.dk, så kan linket ovenover give adgang til Spillehallens opstartsbonus, hvor du modtager 75 kr. bare ved opstart. 25 kr. for at tilmelde sig deres nyhedsbrev og de resterende 50 kr. ved at bekræfte din spilkonto med NemID. For at det ikke skal være løgn, så får du endnu en Spillehallenbonus på 100 kr. ved første indbetaling, så bliver det snart ikke bedre.\nDu har måske hørt om virksomhederne Dansk Automat Expert A/S og Compu-Game A/S gennem tiden? De har gennem de seneste 45 år været dominerende virksomheder på markedet for spilleautomater, alt fra selve produktionen til udviklingen af maskinerne. De har i mange år konkurreret om at udvikle og producere de bedste spillerautomater på markedet. Efter mange års kamp om tronen valgte de to virksomheder i 2010 at slå sig sammen under navnet CompuGame-DAE A/S. Selvom virksomhederne valgte at slå pjalterne sammen, så valgte de stadig at bibeholde deres afdelinger hver for sig, fordi afdelingerne hver især har deres unikke måde at sætte deres præg på maskinerne.\nHvis der skulle opstå problemer med dit spil, indbetaling, udbetaling eller noget helt andet, er Spillehallens kundeservice til rådighed for dig. De kan meget nemt kontaktes via deres email eller i en livechat, som man kan tilgå ved blot et enkelt tryk inde på siden. Men inden man begynder at kontakte dem, bør man lige tage et kig i deres Kundecenter kasse, her finder du nemlig et meget brugervenligt overblik af de ofte stillede spørgsmål, som andre spillere har haft. Ved blot et par klik kan man selv meget enkelt løse de problemer eller forvirringer, man stå overfor!\nHvis man ikke selv kan løse problemet, er der mulighed for at kontakte dem via email på [email protected], de er imødekommende og sidder klar til hurtigt at løse ens problemer fra kl. 08.00 – 23.00 i hverdagene. I weekenden samt på helligdage sidder de klar fra kl. 11.00 – 13.00, kl. 15.00 – 17.00, samt kl. 20.00 – 23.00.\nUdover muligheden for email kontakt kan man også ved et enkelt klik komme igennem til deres livechat. Her sidder deres imødekommende ansatte klar til hurtigt at hjælpe dig med dine problemer, så du kan vende tilbage til underholdningen. Livechatten kan kontaktes fra kl. 10.00 – 23.00 i hverdagene. I weekenden, samt helligdage er der åbent fra kl. 11.00 – 13.00, kl. 15.00 – 17.00, samt kl. 20.00 – 23.00.\nSpillemaskiner og Spilleautomater\nSom nævnt tidligere har Spillehallen været med i udviklingen af spillemaskiner og automater fra begyndelsen og har derfor et utrolig bredt udvalg med mere end 65 forskellige spillemaskiner og automater, modsat mange andre online casinoer, der ikke er i nærheden af dette. Her vil du kunne genopleve underholdningen af de velkendte danske spil, samt prøve de mere animerede spillemaskiner med effekter. Vi har tilbragt mange timer på både på at genopleve nogle af de velkendte danske spil, samt udvidet vores horisont med de nyere animerede spillemaskiner med stor fornøjelse.\nGør dig klar til at genopleve suset gennem kroppen som alle danskere havde i ’92, hvor vi slog tyskerne og vandt i EM i fodbold. Du bliver grebet af muligheden for sikre dig den endegyldige sejr og sikre dig en plads i Hall of Fame. Når man spiller på Hut-Li-Hut automaten giver det mulighed for stor underholdning, fordi der ligger så mange spil gemt bag, de kaldes featurespil. Disse spil kan spilles når man har nok featurepoint, som man får via grundspillet, samt ved at vinde “Valgfrie” spil også. Der er mange forskellige featurespil som bl.a. Danish Dynamite, Kick off, Golden Goal og mange flere, der har givet os stor underholdningsværdi.\n(2) Baker Street\nSom størstedelen måske ved boede superdetektiven Sherlock Holmes, som er kendt at løse utallige gåder og mysterier, på Baker Street. Denne automat tilbyder, at man kan sætte sig i hans sted, og hurtigt blive man opslugt af detektivens univers, hvor man løser gåder og mysterier. Ved brug af sin logiske tankegang kan man få adgang til alle de unikke spil, som automaten gemmer og gennem dem få nogle afgørende fordele i sin jagt på den store gevinst. Udover den store underholdningsværdi automaten gemmer på, er man altid sikret en gevinst i Jackpot spillet, hvilket bare er med til at gøre denne automat endnu bedre.\n(3) Allan Capone\nVi elsker altid en god gammel mafiafilm, hvorfor denne automat er helt essentiel. De har formået at indkapsle den dystre mafia undergrundsstemning i automaten, og man bliver opslugt af frygten af at have mafiaen lige i hælene. Udover at automaten får dig til at føle, at du er med i en klassisk mafiafilm, så er den også spækket med en masse forskellige spilkombinationer, som man selv kan yde indflydelse på gennem spillet. Allan Capone byder på High/Low, hvor man har muligheden for selv at gætte rigtigt. Så jo bedre man er til at gætte, jo højere gevinster vinder man. Endvidere byder det også på bl.a. på Cigarspillet, som man bør vælge hvis man har liner eller vinder et valgfrit spil. Her kan du vinde store og direkte gevinster, man kan også vinde muligheden for tønden med endnu større gevinster.\n(4) Thors Hammer\nI denne automat tager man kampen op mod den nordiske tordengud Thor. Med de mange udfordringer man finder i denne automat stiger spændingen i særdeleshed også. En af tingene man især kan glæde sig over ved Thors Hammer spillet, er mængden af bonusspil man kan spille. Under bonusspillene finder man fire forskellige bonusspil bl.a. Skjoldet, Valhalla og Jackpot, hvor der er mulighed for at vinde de helt store gevinster. Afslutningsvis er der Mjølner, som giver en mulighed at vinde gevinster på 27 forskellige liner. I spillet Thors Hammer oplever man altså nordisk mytologi på bedste vis.\n(5) Orient Expressen\nHer finder vi en ægte klassiker, og en af de mest spillede automater gennem tiden nemlig Orient Expressen. Automaten er kendt for at have uendeligt mange muligheder for at kombinere de forskellige features, som blot gør oplevelsen af maskinen endnu bedre. Her har du muligheden for bl.a. at spille Orienten, hvor du har muligheden for at vinde op til 20 jackpotspil. Derudover kan man vinde chancen for at gå direkte videre til Dragespillet hvor chancerne øges mod jackpotchancen. Der er også mulighed for at prøve kræfter med Elefantspillet, hvor man kan satse og få højere gevinster, samt vinde jackpotspil på op til 20, 40 og 60. Virkelig en ægte klassiker i spilleautomaternes historie.\n(6) More gold diggin\nEr du klar til at gå på jagt i minerne, og finde både guld og diamanter? Så er More gold spillemaskinen en klar vinder. Med de virkelig flotte animerede effekter denne spillemaskine har, bliver man opslugt af jagten i guldminerne. Udover den flotte 3D grafik i HD-kvalitet, kan man også vinde helt op til 15x multiplikator, hvis man ellers spiller sine kort rigtigt. Minimums beløbet for denne maskine er kun 1,25 kr. hvilket giver mulighed for mange timers god underholdning, uden der kan ske de store økonomiske konsekvenser, hvis man skulle være så uheldig ikke at finde hverken guld og diamanter.\nSpillehallen tilbyder også Live Dealer, hvor man kommer til at føle, at man sidder på et rigtigt casino, selvom man blot sidder hjemme i sofaen eller ligger under dynen, i stedet for at være klædt i slips og skjorte, samt opleve den hektiske stemning, som kan forekomme. Dealerne er søde, og der er rig mulighed for at chatte med dem eller andre spillere samtidig. Ikke nok med at det er rigtige mennesker, man spiller med, så har Spillehallen tilføjet den ekstra dimension, at man faktisk er med live på rigtige casinoer, det kan være alt fra det hyggelige casino i Aarhus til de større i både London og Hamburg.\nPå Live Dealer har du mulighed for at spille de klassiske spil som Black Jack og Roulette.\nSpillehallen mobil casino\nDa ca. halvdelen af spillerne foretrækker at spille på mobilen er det især vigtigt for casinoerne at tilbyde muligheden for dette. Der er der også rig mulighed for hos Spillehallen, uanset om du gør det via Iphone, Android eller tablet, er deres hjemmeside responsiv og fungerer på alle enheder. Det er ganske simpelt, du indtaster blot www.spillehallen.dk på din mobil eller tablet, og så er der ellers adgang til mange timers god underholdning.\nSelvom skærmen er mindre end din normale computer, har Spillehallen gjort et virkelig godt stykke arbejde med at få plads til det hele, og samtidig er deres site stadig lige så simpelt og brugervenligt som altid. Dette er ikke blot noget vi mener, men Spillehallen har modtaget mange priser, og blevet nomineret flere gange, end nogen anden dansk spilvirksomhed.\nSpillehallen.dk – Danmarks ærligste casinobonus\nSpillehallen.dk byder alle nye brugere velkomne med deres bonuskode på 75 kr. helt uden binding. Bonussen får du tildelt, når du tilmelder dig deres nyhedsbrev, samt bekræfter din spilkonto med NemID. Udover din gratis opstartsbonus hos Spillehallen, giver de dig yderligere 100 kr. ved din første første indbetaling.\nMan kan virkelig mærke, at Spillehallen.dk forsøger at byde alle nye brugere varmt velkommen til deres site. For at sikre os, at det hele ikke bare var varm luft, har vi kigget på Spillehallen trustpilot, hvor vi her også må konstatere, at de gør et eminent stykke arbejde. Med næsten 1100 anmeldelser hvor 54% af dem giver dem højeste karakter, og en rating på 4 ud af 5 mulige stjerner, må man sige det er en hjemmeside de kan stå inde for.\nEfter at vi har underholdt os med det store udvalg af spil hos Spillehallen, kommer muligheden naturligvis også for at få udbetalt sine gevinster. Her oplever vi aldrig problemer hos Spillehallen, som fungerer super simpelt og ligetil. For at få udbetalt sine gevinster, er det naturligvis en forudsætning, at man har oprettet en konto, samt indbetalt penge.\nPengene kan overføres til din bank via din NemKonto, som er den samme konto du får indbetalt løn på. For at overføre pengene til din konto, skal du trykke på “Kassen” ved siden af “Hallen” på din computer. Hvis du benytter dig af mobil eller tablet ligger den i “Menuen”. Efterfølgende indtaster du det ønskede beløb, du ønsker at få udbetalt i “Beløb:” feltet og trykker “Udbetal”. For at sikre dig, at du får udbetalt det rigtige beløb, beder de dig om at trykke “Udbetal”, hvis der skulle være sket en tastefejl. Efter at have trykket “Udbetal” bliver din udbetaling behandlet og pengene vil derefter gå ind på din bankkonto efter 2-3 bank dage. Det er en meget simpelt og brugervenligt måde man udføre udbetalingen på, hvorimod det på andre casinoer til tider kan være ret tricky.\nSom spiller eller kommende spiller, ved du nok, at der ingen skat er på gevinster, præmier og dusører, hvis det pågældende casino har dansk licens. Hvis dette ikke er tilfældet, skal gevinsten registreres som en personlig indkomst. Men der kan du være ganske rolig, for Spillehallen.dk har dansk licens, så du kan udbetale dine gevinster uden nogen form for bekymring.\n– Adobe Flash Player er blokeret, hvad skal jeg gøre?\nHvis du oplever at flash er blokeret, vil du ikke kunne starte nogle spil. For at læse dette, så find hængelåsen (den ligger oftest i øverste højre hjørne) og klik på den. Deri vil der stå, at flash er blokeret. Du kan ændre dette til tillad og så genindlæs siden.\n– Problemer med iPad og Iphone\nHar du opdateret din IIphone/iPad til den nyeste version (iOS 13+) kan du opleve problemer med at starte spil, da din enhed tror, at den er en computer.\niOS-versionen kan ses under Indstillinger > Generel > Om > Softwareversion\nDette kan løses ganske simpelt\niOS-version 13.1.1: Ryd historik og cache (Indstillinger > Safari > Ryd historik og webstedsdata\niOS-version 13.1.2+: Tryk på AA til venstre i adresselinjen, og vælg ’mobil websted’. Derudover tryk på ‘Indstillinger til websteder’ og sørg for at ‘Vis almindeligt websted’ ikke er slået til.\n– Hvordan finder jeg en bestemt automat?\nInde i Hallen kan du finde oversigter over de forskellige Danske Spilleautomater. Du kan vælge en automat, eller tilmelde dig ventelisten på en allerede optaget automat.\nDine aktive automater kan ligeledes ses og genoptages inde fra Hallen (‘Mine spil’).\nI Hyggehjørnet starter en reserveret automat, når du åbner samme spil igen.\n– Hvordan udbetaler jeg mine kreditter?\nNår du er inde i spillet, lukker du automaten ved at trykke på Kontrolpanel (eller de blå <<), og derefter trykke på Forlad (eller det røde X til venstre).\nNår du lukker en automat på denne måde, overføres dine indestående kreditter straks til din spilkonto.\n– Jeg har mistet en automat, hvad skal jeg gøre?\nAlle 50 øre-, 1 kr.- og 2 kr. -automater kan findes inde i Hallen under Mine spil.\nI Hallen kan reserverede automater og de automater man har sat sig på venteliste til også ses.\nMener du, at du uretmæssigt har mistet en aktiv eller reserveret automat, er du velkommen til at skrive til [email protected] med følgende oplysninger:\n1) Alias og/eller e-mail adresse.\n2) Automat (navn og nr.).\n3) Dato og tidspunkt.\n4) Var maskinen i spil, eller havde den nogle særlige opsparinger, vi skal tage hensyn til?\n5) En kort beskrivelse af fejlen/forløbet.\nOvenstående informationer kan hjælpe os, så vi hurtigere kan behandle din henvendelse.\nSpillehallen går ind for ansvarligt spil, som mange andre casinoer også gør, i modsætning til dem gør Spillehallen faktisk noget ved det, og tager det meget alvorligt. Dette gør de ved at man kan sætte et loft på hvor mange hvor mange penge man kan indsætte på sin konto. Endvidere har man muligheden for at udelukke sin konto for spil, via ens spilkonto, hvor man kan vælge pauser i forskellige længder, de kan variere fra 24 timer til ubegrænset periode.\nUdover disse værktøjer som Spillehallen stiller til rådighed for en, så henviser de også flere steder til Spil med omtanke, Stopspillet.dk og Rofus.nu. Det viser virkelig hvordan de tager hensyn de brugere, som kunne have risiko for et spilmisbrug. Igen må vi bare sige at Spillehallen virkelig tager dette seriøst, da de kun ønsker deres brugere anvender deres spil til underholdning.\nHvis du efter at have læst dette kunne tænke dig at oprette dig som bruger hos Spillehallen.dk så forstår vi dig godt. Oprettelsen af din konto er ligesom alt andet hos Spillehallen, meget simpel og brugervenlig.\nDu starter med at klikke på linket øverst på siden, hvorpå det står “Spil nu” derefter sendes du videre til Spillehallen.dk og trykker på knappen “Opret konto”. Her vil du blive bedt om at udfylde et Alias, der fungerer som dit brugernavn, som andre spillere vil have mulighed for at se. Efter det udfylder du den email du gerne vil have tilknyttet kontoen, og afslutter med at indtaste dit kodeord, som skal gøres to gange. Så trykker du blot på knappen “Få min bonus”, som tidligere nævnt er på de 25 kr. man får uden indbetaling.\nHerefter bliver du sendt videre til en ny formular du skal udfylde, her skal du udfylde dit CPR-nr, Fulde navn, Adresse osv. I bunden vil der være en menu, hvor du vælger hvor meget du forventer at spille for pr. måned. Selvom du sikkert hurtigt bliver usikker på, om du ønsker at opgive dit CPR-nr, hvilket er en naturlig reaktion, kan du roligt gøre det hos Spillehallen.dk. I og med de har dansk casino licens, er de nemlig underlagt en række sikkerhedskrav, som de skal overholde og derfor kan du roligt opgive dit CPR-nr, da det er i trygge hænder.\nNår dette er udfyldt, kan du få dine 25 kr. ved at godkende boksen, hvorpå Spillehallen må sende dig nyhedsbreve på din email. Dernæst skal sætte en indbetalingsgrænse på, hvor meget du ønsker at kunne sætte ind, enten pr. dag, uge eller måned.\nNår du har udfyldt de førnævnte oplysninger, er du klar til at oprette dig, og kan foretage dit første indskud og dermed få din velkomstbonus.\nSpillehallen lægger stor vægt på at inddrage deres brugere i spilleverdenen og at man virkelig lever sig ind i det univers, som deres spillemaskiner og spilleautomater tilbyder. I og med at Spillehallen har så mange års erfaring indenfor udvikling og produktion af deres egne maskiner og automater, må man også sige at kvaliteten er i højsædet. Udover dette giver de også en mulighed for at hive et rigtigt casino ind i ens dagligstue, ved deres live dealere og live feeds fra rigtige casinoer rundt om i Europa.\nKundeservicen de tilbyder er helt i top og de er meget behjælpelige, man kan tilgå dem via email eller deres livechat, dog kunne de måske tænke sig, at de på sigt vil oprette en telefonlinje man kan fange dem på. Dette er noget vi håber de vil tage til overvejelse for at de yderligere kan styrke og personliggøre deres forhold til kunderne.\nDerudover er måden man udbetaler sine gevinster på også meget enkel, brugervenlig og vigtigst af alt problemfri. Hvilket vi kun kan sige, øger tilliden til virksomheden.\nAfslutningsvis har de deres opstartsbonus til nye brugere, som ikke er til at klage over. Du får de første 75 kr. ved blot at tilmelde dig deres nyhedsbrev og bekræfte din spilkonto med NemID. Ej at forglemme de 100 kr., som lægges til ved første indbetaling, det skal man også lige huske at tage med.\nSpillehallen tildeles af eksperterne fra casinochecking en score på 9,6/10, som får vores varmeste anbefaling.


Fordi vi alligevel er på Lolland, kan vi pudse dine vinduer med for en rigtig god pris.\nSkinnende rent uden striber!!! Vores vinduespudsning bliver udført efter traditionelt godt håndværk – så du får skinnende rene ruder uden hjørner eller striber nu også på Lolland.\nBilligere end du tror! Nå du benytter dig af en professionel vinduespudsning for private, så vil du opleve at det med stor sandsynlighed ikke så dyrt med en vinduespudsning på Lolland som du tror.\nVil du have en fast, løbende eller løs aftale...? Har du til huse på Lolland, og har du brug for vinduespudsning? Vi tilbyder vinduespudsning på Lolland til både private og virksomheder, og du får en god pris. Du bestemmer selv om du vil have en fast, løbende eller løs aftale.\nVi bygger vores succes på kunder Vi bygger vores succes på kunder, der er så tilfredse at de vil benytte os fast. Du kan derfor stole på at vi altid gør vores bedste for optimal vinduespudsning. Bestil vinduespudsning i dag – Vi kører på Lolland jævnligt.


Oversigt Grandiøse Vip Executive Eden Aparthotel tilbyder 134 luksus-gæsteværelser samt en elevator, et særligt rygeområde og bagageopbevaring. Hotellet blev bygget i 1996, og er en unik kombination af romersk arkitektur og moderne faciliteter. Ligger lige i nærheden af Baixa Pombalina, Restauradores og Palace of the Marquises, i centrum af en kultur-område. 2km fra centrum af Lisboa med hisotriske udgravninger og monumenter lige i nærheden. Hotellet byder på en beliggenhed lige i nærheden af underholdningssteder, en biograf og restauranter. Dette hotel ligger kun 250 meter fra busstoppestedet Campo Mártires Da Pátria og inden for 5 minutters gang fra undergrundsstationen Intendente. Hotellet er strategisk placeret i nærheden af Portela lufthavn.\nVærelser Dette hotel består af 1-væreæseslejlighed med 2 værelser, Deluxe-lejlighed og Fritids studiolejlighed, som indeholder en frisk indretning samt et køkken, separat toilet, et påklædningsområde, kaffe- og tefaciliteter og en værdiboks til bærbar pc. Næsten alle værelser har en storslået udsigt over skylinen. De omfatter private badeværelser med en hårtørrer, gratis toiletartikler og en bruser.Spis & Drik Start din dag med en superb morgenmad, som serveres i baren. Forfriskende drinks tilbydes i sportsbar.Services Businessfaciliteterne på Vip Executive Eden Aparthotel omfatter banketfaciliteter, et konferencelokale og et business-center.Internet\nEt barn på under 2 år kan overnatte gratis i en barneseng. Et barn under 12 år kan overnatte gratis ved brug af den eksisterende opredning. Fra $136\nPortugueseHOTEL AWARDSRecommendedLisboaVip Executive Suites EdenIfølge gæsteanmeldelser, er hotellet bedømt somBedste luksushoteller i Portugal\nPopulære destinationerHoteller i PalmaHotel LangelandHotel i ÅrhusHotel i ØstrigHotel på SardinienHoteller i København BilligeHotel KertemindeFrederikshavn HotelHoteller i PattayaHoteller i VojensHoteller i hele verdenHotel Ebeltoft StrandHotel White Gold AlanyaScandic Hotel KøbenhavnScandic Hotel RandersHotel AalborgBest Western Hotel ViborgTivoli HotelFirst Hotel MolestienBest Western Nordic Luebecker Hof HotelScandic EsbjergCopenhagen Marriott HotelA&O Hotel And Hostel Hamburg City SuedHotel-Pension Fink HamborgNorefjell HotelVibevaenget 11 Holiday House Villa EsbjergSyrenvej 74 Holiday House Villa EsbjergAspesgardsskoven 29 Holiday House Villa BornholmStrandvangen 13, 0 Holiday House Villa BornholmPopulære ferierItalien FerieRejser Til ParisRejse Til Østrig\nStudiolejlighed Sengetype: Dobbeltseng eller 2 enkelsängar eller Dobbeltseng eller 2 enkeltsenge\nLejlighed Sengetype: Dobbeltseng eller 2 enkelsängar eller Dobbeltseng eller 2 enkeltsenge\nVærelse tildelt ved ankomst Sengetype: 2 enkelsängar eller Dobbeltseng eller Dobbeltseng eller 2 enkeltsenge\nHoteller i nærhedenGat Rossio Hotel Lisboa3 stars0.1 kmThe Imperial Guesthouse Lisboa2 stars0.1 kmHotel Avenida Palace Lisboa5 stars0.1 kmAltis Avenida Hotel Lisboa5 stars0.1 kmRossio Garden Hotel Lisboa3 stars0.1 kmTurim Restauradores Hotel Lisboa3 stars0.1 kmPensao Flor Da Baixa Pensionat Lisboa0.1 kmResidencial Florescente Hotel Lisboa3 stars0.1 kmLisbon Destination Hostel2 stars0.2 kmHostal Equity Point Lisboa3 stars0.2 kmByer i nærhedenHoteller i Costa da Caparica - 11 kmHoteller i Oeiras - 15 kmHoteller i Montijo - 14 kmHoteller i Queluz - 12 kmHoteller i Linda-a-Velha - 9 kmHoteller i Paço de Arcos - 14 kmHoteller i Santa Iria de Azoia - 15 kmHoteller i Almada - 4 kmHoteller i Porto Salvo (Oeiras) - 14 kmHoteller i Belem - 6 km\nVip Executive Suítes Éden - Lisboa


Valg af uddannelse - Spiludvikling.dk\nJoined: 12 Jun 2013, 02:36\nUnread post by Epistola » 12 Jun 2013, 02:56\nJeg skal snart til at have fundet mig en uddannelse som jeg kan starte på efter sommerferien.\nJeg har taget en STX med engelsk A, samfundsfag A og matematik B.\nJeg ved at mange IT uddannelser kræver Mat A og det er lidt ærgeligt, dog har jeg fundet ihvertfald 1 uden.\nJeg har kigget på Medialogi på AAU CPH (http://www.studieguide.aau.dk/uddannels ... lor/32612/). Jeg vil enormt gerne være spiludvikler da jeg altid har haft en generel interesse for IT og spil. Tror i at Medialogi er et godt valg? Eller har i andre forslag? Desværre er supplerings fag udelukket da jeg vil igang her efter sommeren.\nUnread post by Jesper Kondrup » 12 Jun 2013, 08:30\nDer er stor forskel på hvor du tager Medialogi uddannelsen henne. Jeg tog den selv i Esbjerg og der var der mest fokus på programmering, men i København er der vist mere fokus på grafik -men nu er det også 5 år siden, så meget kan være ændret.\nI Esbjerg var det nogenlunde sådan opdelt:\n- 1/4 programmering i forskellige sprog (Java, Python, C og OpenGL)\n- 1/4 Matematik (alt fra matricer og vektors til noget ingeniør matematik omkring fjedre og damping)\n- 1/4 Blandet (lyd, sensorer, tracking, analyser, hvordan man laver tests, Teori omkring CGI og så lige 4 dage med 3d grafik de 3 år jeg gik der).\n- 1/4 Gruppearbejde\nHvis du ikke ved præcist hvad du vil indenfor spilbranchen, så kan uddannelsen måske være ok, da man når rimelig vidt omkring.\nEller hvis du godt kan lide at programmere og lave større tekniske installationer (tænk camera tracking og kinect) er uddannelsen også fin.\nVil du lave grafik til spil, kan jeg ikke anbefale uddannelsen.\nUnread post by Althia » 12 Jun 2013, 09:52\nUnread post by timgarbos » 12 Jun 2013, 10:42\nJeg tror bestemt at Medialogi er udmærket, men hvis du har planer om at programmere spil så får du uden tvivl brug for mere matematik.\nUnread post by Wikzo » 12 Jun 2013, 11:10\nHej, jeg går på Medialogi i Aalborg på 4. semester. Medialogi er en bred uddannelse, hvor du leger både med 3D, programmering, lyd, statistik, matematik, elektronik og meget andet. Man er meget frit stillet til at lave projekter, som man har lyst, hvilket er rigtig fedt.\nEksempelvis har vi i min gruppe udviklet:\n- Førstehjælps-spil til Android i stil med WarioWare mini games\n- Kinect-baseret Unity-spil til at forebygge ordblindhed\n- Motion-tracking installation på et offentligt bibliotek\n- Tablet-app der skal hjælpe dig med at forstå, hvordan lydeffekter og -filtre fungerer\nDu kan eventuelt læse lidt mere om mine erfaringer med uddannelsen på min blog\nUnread post by eMilk » 12 Jun 2013, 12:33\nDet vigtigste spørgsmål at stille dig selv er hvilken rolle du ser dig selv i, før du skal vælge uddannelse.\nHar du været til gamejams/prøvet at lave et spil før, eller ved du allerede med dig selv om det er grafiker/programmør/spildesign du brænder mest for?\nUnread post by neckelmann » 12 Jun 2013, 18:01\nHvis du har tænkt dig at blive programmør, så er det vigtigste at du bruger en stor del af din fritid på at spytte kode ud, hvilket selvfølgelig betyder at du virkelig skal brænde for det. Hvis dette er tilfældet, så betyder det ikke specielt meget hvilket uddannelse du vælger...\nFordele ved at have en formel uddannelse:\n- Nogle HR folk/recruiters har det med at forhåndsfrasortere ansøgninger hvor der ikke står "M.Sc." eller "B.Sc." på.\n- Det er nok meget godt at have en ikke-spilrelateret uddannelse at falde tilbage på, hvis (eller når) du bliver træt af at lave spil.\n- Hvis du læser datalogi (eller lignende) lærer du noget teori du sandsynligvis aldrig støder på hvis du bare sidder og koder hjemme i din garage (eller i den virkelige verden)... Men det kan stadig være en fordel at have det i baghovedet.\n- At være studerende er en fantastisk tid!\nUnread post by mattsson » 13 Jun 2013, 09:30\ntimgarbos wrote: Jeg tror bestemt at Medialogi er udmærket, men hvis du har planer om at programmere spil så får du uden tvivl brug for mere matematik.\nHvilken type spilprogrammering, som man som udvikler vil sidde med til daglig, kræver mere avanceret matematik, end den man får på medialogi?\nJoined: 21 May 2013, 11:22\nUnread post by kspr » 18 Jun 2013, 10:38\nmattsson wrote: Hvilken type spilprogrammering, som man som udvikler vil sidde med til daglig, kræver mere avanceret matematik, end den man får på medialogi?\nLærer man om trigonometri og de bagvedliggende mekanismer for hvordan 3D-objekter manipuleres i et plan på Medialogi?\nDer er mange, som påpeger, i forbindelse med uddannelser, at meget af det man lærer på de videregående uddannelser ikke er noget man bruger i praksis.\nMange gange glemmer man, at det ikke er de enkelte fag det handler om, men det store billede af din lærdom. At du har lært om finite-state-machines og NP-problemer som Softwareingeniør er ikke nødvendigvis noget du kommer til at arbejde med direkte.\nMen at du har evnet at forstå og reflektere over komplekst stof som udgør grundsten af IT-discipliner vil gavne dig når du mindst venter det i din karriere. Ikke mindst som fordelen ved at have overblikket over et problem du står overfor, fordi du har den dybere forståelse, og ikke bare den overfladiske.\nUnread post by timgarbos » 18 Jun 2013, 16:07\nMattson: Dårlig formulering fra min side. Mente mere matematik end han har. Fx ville det være godt at supplere med Mat A, da han helt sikkert kommer til at bruge det hvis han vil være spilprogrammer. Det var dog ikke klart om det var programmørdelen der var interesse for i den første post.\nUnread post by Wikzo » 18 Jun 2013, 23:01\nUnread post by mattsson » 24 Jun 2013, 09:34\nJa, det gør man, trigonometri, vektorer, euler-vinkler, tranformationsmatricer, quaternions, etc.\ntimgarbos wrote: Mattson: Dårlig formulering fra min side. Mente mere matematik end han har. Fx ville det være godt at supplere med Mat A, da han helt sikkert kommer til at bruge det hvis han vil være spilprogrammer. Det var dog ikke klart om det var programmørdelen der var interesse for i den første post.\nAh, kan godt se, hvad du mente nu.\nWikzo wrote: Den matematik-undervisning, vi fik på Medialogi (Aalborg) for et år siden var nærmest umulig at bruge i praksis. Det var mest "lær formler for at lære formler" og ikke særlig brugbart i forhold til computerspil og 3D, hvilket ærgrede mig meget.\nJeg er enig, omend forståelsen for fx vektorer, matricer og quaternions har været en hjælp ifm. mine Unity-projekter. Det er dog fjollet, at matematikken ikke er lavet mere med henblik på praktisk brug.\nUnread post by Wikzo » 24 Jun 2013, 12:01\nDet kommer selvfølgelig meget an på, hvor man læser henne (Aalborg vs. København vs. Esbjerg), hvem man har som underviser (vores var en "standard" matematikunderviser, som ikke vidste, hvad Medialogi var) og éns motivation og arbejdsindsats. Alligevel vil jeg mene, at en (alt for) stor del af vores matematik fløj hen over hovedet på os mht. at kunne bruge det rent praktisk i 3D-spil og lignende. Her på fjerde semester havde vi også om digital signalbehandling (lyd), hvor det tydeligvis har været tiltænkt, at vi skulle kunne bruge den matematik, vi lærte på andet semester, men igen var problemet, at linket mellem de to fag var nærmest ikke-eksisterende, hvilket var superærgerligt.\nUnread post by Møkz » 11 Jul 2013, 19:46\nJeg starter til sommer på 3. semester på Medialogi i Esbjerg.\nJeg vil bare sige, at hvis du gerne vil være spiludvikler, så er det bestemt en legitim vej\nat tage. Mine personlige planer er at færdiggøre min Bachelor i Medialogi, og derefter tage\npå ITU og læse Game Design.\nVar til åbent hus på ITU her i 2013, og fandt ud af, at Medialogi faktisk lægger rigtigt godt\nop til Game Design uddannelsen.\nDu skal bare være opmærksom på, at arbejdsmetoden på AAU og ITU fordet første ikke er\nden samme, og Medialogi-uddannelsen drejer sig på ingen mulig måde om stiludvikling, med\nmindre du selv skræddersyr den til dette.\nUnread post by Pegepinden » 18 Jul 2013, 00:13\nHar taget en bachelor i Medialogi, og vil sige at matematikken er den del jeg har brugt mest derfra som spil programmør.\nDet jeg har lært mest af er dog alle de projekter jeg har arbejdet på i min fritid. Læs nogle programmerings bøger, tag nogle tutorials og leg med nogle game engines så kommer du hurtigt langt.\nUnread post by mattsson » 18 Jul 2013, 16:46\nPegepinden wrote: Har taget en bachelor i Medialogi, og vil sige at matematikken er den del jeg har brugt mest derfra som spil programmør.\nFordi du havde den programmeringsviden, de underviser i?\nUnread post by Pegepinden » 18 Jul 2013, 22:08\nUtrolig basis programmering man lærer på Medialogi. Og da jeg via udannelsen fandt ud af at jeg godt kunne lide at programmer, så var jeg altid et par lektioner foran. Så føler ikke jeg har lært så meget fra lektionerne, mere fra bøger jeg har læst mens jeg var på studiet.\nSkal dog siges at undervisningen for de fleste sikkert vil være utrolig brugbar! Jeg er bare utålmoddig af natur


Blomsterne bliver senere til frøstande, som ligner sølvskillinger og det er heraf, at planten har fået det danske navn - judaspenge. Frøstandene kan bruges tørrede i dekorationer. Jeg lader istedet frøstandende pynte i havens bede. Frøene selvsåer sig derfor i haven og kommer vidt omkring. Men hvis de frøsåede planter bliver for mange eller kommer 'forkerte' steder, er planten let at hive op. Så selvom planten er en selvsåer, så bliver den aldrig en plage i haven.\nFoto Planteportræt To-årig\nEtiketter: Foto Planteportræt To-årig\nIna 26. april 2011 kl. 15.55\nDe har en rigtig flot lilla farve, som lyser op på denne årstid. Jeg lader også en lille bestand så sig selv hvert år.\nSigne 26. april 2011 kl. 16.40\nLækkert billede, og hvor er den fin - minder lidt om natviol. Jeg tror da også jeg må have nogle af dem i min have, så jeg kan glæde mig over både blomster og pynte-penge.\nSusanne 26. april 2011 kl. 16.49\nJa, den lilla er flot og jeg kan godt lide de mørkere nerver :-)\nTak. Det er som skrevet en taknemmelig plante, så hvis du får den i haven, vil du blive ved med at have den - hvis du vel at mærke lader den frøså sig.\nBerit fra Irishaven 26. april 2011 kl. 19.19\nJeg er også glad for Judaspenge - men har ikke haft held med at få den til at selvså sig på min lerjord. Jeg har endda hjulpet til og spredt frø. Nu har jeg kun 2 planter som jeg satte til forspiring sidste år og plantede ud i efteråret i mit nye staudebed. En del af de små forspirede planter blev spist af et eller andet insekt - jeg tror ikke det var sneglene?\nI år har jeg købt frø af den hvide variant.\nSusanne 26. april 2011 kl. 20.31\nDen skulle da også kunne gro i lerjord, hmm! Så er det da rigtig surt, at de forspirrede planter blev spist :-/ Håber du får held med de to, som du har tilbage.\nDen hvide variant kunne jeg fristes til at få ind i haven. Den skulle krydse sig med den lyserøde/lilla og give nogle flotte nuancer. Mon vi får den hvide at se i blomst på din blog?\nLandliggeren 26. april 2011 kl. 20.42\nJeg har et lidt blandet forhold til judaspenge, men den med broget løv kunne måske være interessant. Til gengæld er jeg vild med dine narcisser fra forrige indlæg og din nye terrasse :-). Lige til et boligmagasin.\nSusanne 26. april 2011 kl. 20.46\nJeg har aldrig set den brogede, men den lyder spændende.\nTak :-) Terrassen er jeg selv vild med og jeg er sikker på, at vi kommer til at bruge den flittig og lige så snart der er mulighed. Der er allerede drukket mange kopper kaffe i sofaen :)\nPia 26. april 2011 kl. 21.13\nHvor er det dog et smukt og poetisk billede. Jeg måtte jo lige forbi og læse dit indlæg :) skal prøve at tage et foto af de hvide i morgen og du er velkommen til at få nogle hvide frø når de er klar, som jeg lige har skrevet som svar på min blog :) Så mangler vi bare den broget variant...\nSusanne 26. april 2011 kl. 21.18\nDet lyder dejligt, at jeg må få nogle frø til den tid - bare jeg nu kan huske det!\nMen vi er jo meget enige i vores beskrivelser af planten :-)\nLene 26. april 2011 kl. 23.51\nJeg har for første gang sået Lunaria, og håber de vil selvså sig i min have fremover. Foreløbig er de meget livskraftige :)\nSusanne 27. april 2011 kl. 08.05\nDet lyder da som om, at de gerne vil være i din have, så mon ikke du har held med, at de selvsåer sig :-)\nAnonym 27. april 2011 kl. 12.31\nHvor er den fin..vidste ikke at den hed judaspenge - havde ikke forestillet mig en skøn blomst ;))\nSusanne 27. april 2011 kl. 20.06\nHar du mon kun lagt mærke til 'pengene' ;-)


Behandling af limtræsbjælke - Lav-det-selv.dk\nBehandling af limtræsbjælke\nKathrine dp 21-11-2018 11:06\nVi har købt et 70’er hus her i sommers, og tværs over loftet i stuen har vi fået skiftet en limtræsbjælke. Denne er synlig og nu går jeg lidt og tænker over hvordan denne skal behandles. I resten af loftet har vi sat profilbrædder op som er lud/voks-behandlede. Jeg vil gerne for det første stoppe gulningsprocessen i limtræet, og for det andet vil jeg gerne det passer til det ludede lyse loft. Jeg har søgt lidt frem og tilbage på ludning, men synes ikke jeg har fundet løsningen.\nEr der nogen der har en god ide? ☺☺\nperhans 21-11-2018 12:59\nKan du ikke bare give den lud som resten af loftet?\nRantzau 21-11-2018 15:24\nEr limtræsbjælken af gran eller fyr? Er du i tvivl så anvend lud specifikt til nåletræ. Så kan det ikke gå helt galt.\nVoks i lofter er ikke det optimale, da det uundgåelige sod fra stearinlys, flæskestegen og andet godt ikke stoppes af voks. Voks er kun egnet til væsker.\nEfter ludbehandling kan du anvende interiørlak som letter rengøringen, og delvis forhindrer gennemtrængning af sodpartikler. Du vil blive forbavset over hvor meget snask der sætter sig i et træloft.\nGulning kan ikke standses på nåletræ, kun trækkes i langdrag. Pigmenter i lakken skjuler gulningen.\nKathrine dp 21-11-2018 15:32\nJo det er bestemt også med i overvejelsen, men skal den grundes først? Og mht. lud - er det det samme som ‘panelhvid’ eller hvad hedder det ellers? Og skal den sæber handles bagefter? Og er det med brun sæbe eller noget andet? Og kan man nøjes med sæben? Vil det lysne bjælken nok?\nDu kan nok se jeg er på herrens mark 🙈\nRantzau 21-11-2018 17:10\n1: Ingen grunder på rent træ der behandles med laserende maling eller transparent lak.\n2: Lud er lud - det står på dunken og intet andet. Det fås hos de fleste byggepuschere. Køb den billigste som ikke er vedlagt en sang fra de varme lande.\n3: Efter behandling med lak eller maling er overfladen ikke sugende. Det er hele fidusen for at forhindre sod, skidt og andet snav i at trænge ind i træet.\n4: Rengøring foretages med lunkent vand, en sjat salmiakspiritus og en hårdt opvreden klud. Hvor hårdt opvreden finder du ud af når vandet løber ned af armene.\n5: Sæben alene lysner ikke nåletræ.\n6: Krystalsæbe kan opløse voks, men det kan almindelig brun sæbe ikke. Tro mig - jeg har forsøgt.\n7: Til blegning af nåletræ kan du bruge oxalsyre efter afrensning af voks. Brug ALDRIG klorin. Blegning foretages altid efter affedtningen.\nKathrine dp 21-11-2018 17:28\nJeg mener bjælken er af gran. Men skal lige have undersøgt det nærmere\nMen vil det sige jeg bare sliber den, vasker den og så ludder den? Evt. lak på bagefter?\nJeg synes der er mange sider der opfordrer til at bruge ‘panelhvid’ fx fra trip-trap i stedet for gammeldags lud. Kunne det være en ide?\nRantzau 21-11-2018 18:02\nTripTrap Panelhvid er en laserende maling. Det er pigmenterne der skjuler gulningen en årrække. Produktet kan bruges alene uden yderligere dikkedarer på rent træ. Tiden for senere genbehandling, afhænger af om det er fyr eller gran.\nJa - TripTrap Panelhvid kunne være en anvendelig løsning.\nLud er en kemisk behandling som går i forbindelse med ligninet i nåletræ for at nedsætte iltens påvirkning, men kræver en yderlig løbende efterbehandling for at resultatet bibeholdes.\nKombinationen af TripTrap Panelhvid og lud giver ingen synlige eller holdbarhedsmæssige fordele.\nHvad du vælger er en smagssag, men efter min menig ligner TripTrap noget "Ikea-Look-alike" sammenlignet med hvad jeg har set af traditionelle (og besværlige) behandlinger.\nKathrine dp 21-11-2018 18:37\nTusind tak for svar - en kæmpe hjælp for mig! ☺☺ Jeg må i gang med en gang ludbehandling!\ntriptrap panelhvid, er det lak?\nPanelhvid eller Lud\nLak, lud eller olie


Ostsee Resort Damp 21 i Damp til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMere om Ostsee Resort Damp 21\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Damp, så er Holiday home Ostsee resort damp 3 det perfekte valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Holiday home Ostsee resort damp 3 gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. For gæsternes velbefindende tilbyder hotellet elevator.\nAtmosfæren på Holiday home Ostsee resort damp 3 afspejles på hvert eneste værelse. altan/terrasse, køleskab, mikroovn, opvaskemaskine er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Hotellets rekreative faciliteter, som fitnesscenter, udendørs pool, legeplads, er indrettede med ro og afslapning i mente. Med sit tilbud om et afslappende og problemfrit ophold hver gang er Holiday home Ostsee resort damp 3 det kloge valg for rejsende til Damp.\nDu bedes give Ostsee Resort Damp 21 besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse. Bemærk venligst, at det samlede beløb for reservationen skal betales inden ankomst. Interhome sender dig en bekræftelse indeholdende alle betalingsoplysninger. Når den fulde betaling er modtaget, sender overnatningsstedet dig en e-mail med oplysninger om ejendommen, såsom adressen samt hvor du kan afhente nøglen.


Det er med stor glæde vi i galleriet nu kan vise en ny stor soloudstilling med det unge store talent Michal Mráz, som de seneste år har gjort lynkarriere verden rundt, med et udtryk hvor han blander kulturelle indtryk fra et hav af forskellige kulturer i et ofte kaotisk landskab med reference til de mange indtryk vi bliver bombaderet med dagligt i en globaliseret verden, som kun synes at blive mindre og mindre.\nMidt i dette kaos af indtryk vil man i hans værk ofte finde personener taget ud af en dagligdags kontekst, hvor de forsøger at finde deres leje og gøre almindelige hverdagsagtige ting midt i alt virvarret.\nVerden ændrer sig med en utrolig hast, og det kan være svært at følge med i alle de nye strømninger, finde fodfæste og ikke mindst at være i stand til også at udtrykke udviklingen kunstnerisk.\nIfølge Michal Mráz oplever vi, i takt med omgivelserne, en tidsånd i konstant forandring, og skal kunsten være troværdig som et sprog til at formidle udviklingen, må den vise en verden som en størrelse i hastig forandring og være med til at ændre denne.\nMed dette som kunstnerens afsæt for arbejdet med værkerne på den kommende udstilling opstod titlen ’Zeitgeist’.\nReelt ligger Michal Mráz' arbejde i krydsfelt imellem moderne realistisk maleri og urban art, hvor han bygger bro imellem de to udtryk.\nOprindeligt studerede kunstneren skulptur på Academy of Fine Arts og Design i Bratislava.\nHans nuværende arbejde består af kontrasterende fortællinger. Hvert værk omfatter flere lagdelt historier, ideer og metaforer, alt sammen på én malet overflade.\nDet færdige resultat er et højt opladet billede, elektrisk med et liv i sig selv, frosset i tid, som var det mod dets egen vilje, udført med ganske få farveeffekter men stærk sanselighed.\nEmner for globalisering, samfundets verdensbillede og kontrol, forbrugernes principper og menneskelige systemer går igen i hans værker.\nInspireret af naturen, urban livsstil, graffiti og popkultur, er hans dristige arbejde på samme tid hermed både tilgængelig og stimulerende.\nKunstneren studerede på Akademiet of Fine Arts and Design, Atelier J. Hoffstädter i Bratislava, Slovakiet.\nI 2012 blev hans arbejde nomineret til Artaq Urban Art Award i Paris.\nNye værker | Christian Verginer\nPå udstillingen vil man samtidig kunne opleve nye værker af den unge italienske skulptør Christian Verginer.


I Astrid Lindgrens Verden bliver eventyr til virkelighed | Børn i byen - hvad skal vi lave?\nI Astrid Lindgrens Verden bliver eventyr til virkelighed\nEt besøg i Astrid Lindgrens Verden er som at rejse gennem fortællingerne om Emil fra Lønneberg, Pippi Langstømpe, Ronja Røverdatter og alle de andre elskede historier - bare i virkeligheden. Børnene vil elske det!\nVelkommen i Astrid Lindgrens Verden\nBørn over hele verden ved, at Pippi er verdens stærkeste pige, og at Emil er uartig, men godhjertet. De ved, at Villa Villekulla er et gult hus med en hest på verandaen, og at Emil praktisk taget bor i huggehuset. Når du tager dine børn med til Astrid Lindgrens Verden, er det præcis, hvad I får adgang til, for her bliver eventyret til virkelighed. Her finder I de miljøer, Astrid Lindgren skildrede i sine fortællinger om Pippi, Emil, Ronja og andre børn, der har gjort hende til en af verdens mest elskede forfattere. Her er Villa Villekulla, gården Katholt, Mattisskoven og mange andre steder, som er blevet kendt gennem hendes bøger. Et besøg i Astrid Lindgrens Verden er som at rejse gennem hendes fortællinger, men i virkeligheden.\nVirkeligheden er præcis som i bøgerne!\nAstrid Lindgrens Verden er egentlig ikke en, men mange verdener samlet på ét sted. Under vandreturen i parken vil I passere velkendte steder som Kirsebærdalen, Rosendalen og Junibakken. Ikke langt derfra, men i en helt anden verden, ligger Mattisskoven. Fortsæt et lille stykke til, og der ligger så Villa Villekulla. Inden da er I sikkert stoppet op ved Karlssons tag og i Katholt. Alle er steder, som kan genkendes fra Astrid Lindgrens fortællinger. Men de ville ikke have været lige så spændende uden deres indbyggere.\nFor hvad er Villa Villekulla uden Pippi, og Mattisborgen uden røverliv?\nI disse levende miljøer spilles der hver dag 50 forskellige forestillinger med scener, som er hentet fra bøgerne. Det, som gør teatrene så specielle, er, at du som tilskuer kommer meget tæt på begivenhederne, og undertiden endda havner midt i dem. Alle teatre i Astrid Lindgrens Verden indgår i entréprisen.\nSveriges største udendørsteater\nHar du ikke læst Astrid Lindgrens bøger, så har du måske set nogle af filmatiseringerne eller hørt musikken. At se velkendte scener fra Astrid Lindgrens fortællinger levendegjort for øjnene af dig og at høre de klassiske sange sunget af Pippi, Emil, Alfred og alle de andre er en vigtig del af oplevelsen i Astrid Lindgrens Verden.\nTeaterprogrammet er sammensat på en sådan måde, at der altid er noget at se for enhver aldersgruppe. Og når forestillingerne er slut, får børnene selv mulighed for at møde figurerne i deres miljøer.\nMasser af leg\nHvis der var noget, Astrid Lindgren værnede om, så var det børns ret til at være børn. Temaet leg går derfor gennem Astrid Lindgrens Verden som en rød tråd. Ud over miljøerne fra bøgerne er der masser af steder, som udelukkende er beregnet til leg, både udendørs og under tag. Her kan man gå balancegang, hoppe fra sten til sten, krydse vandløb med en tovflåde og meget mere. Det her er et sted skabt for at give børn mulighed for at opleve og opdage Astrid Lindgrens elskede fortællinger gennem leg.\nLæs mere mere om Astrid Lindgrens Verden HER.


Hyra stuga/semesterhus - Stembert\nVerviers (French pronunciation: [vɛʁvje]; Walloon: Vervî) is a Walloon city and municipality located in the Belgian province of Liège.\nThe Verviers municipality includes the old communes of Ensival, Lambermont, Petit-Rechain, Stembert, and Heusy. It is also the center of an agglomeration that includes Dison and Pepinster making it the second biggest in the province and an important regional center, located roughly halfway between Liège and the German border.\nWater has played an important role in the town's economy, notably in the development first of its textile and later tourist industries. As a result, many fountains have been built in Verviers, leading it to be named Wallonia's "Water Capital". The seats of the two Walloon public institutions for water distribution and water treatment are located in the town.\nStuga - Semesterhus i Spa, Belgien (BLU057)\nI udkanten af kurbyen Spa, kun 1 km fra de berømte varme bade, ligger denne romantiske villa. I det forhenværende hotel er der 11 soveværelser og 8 badeværelser. Langs den trafikrede vej foran huset kommer I til herlige naturområder som Høje Venn, hvor I kan vandre og cykle af hjertets lyst. Jeres feriehus er hovedsageligt beregnet til familier, og andre rejsegrupper kan kun bestille huset efter aftale med ejeren og muligvis en forøgelse af depositum. Grupper af personer under 30 år er i det hele taget ikke tilladt. I udkanten af kurbyen Spa, kun 1 km fra de berømte varme bade, ligger denne romantiske villa. I det forhenværende hotel er der 11 soveværelser og 8 badeværelser. Langs den trafikrede vej foran huset kommer I til herlige naturområder som Høje Venn, hvor I kan vandre og cykle af hjertets lyst. Jeres feriehus er hovedsageligt beregnet til familier, og andre rejsegrupper kan kun bestille huset efter aftale med ejeren og muligvis en forøgelse af depositum. Grupper af personer under 30 år er i det hele taget ikke tilladt.Kilderne med mineralvand og den rige historie har givet kurbadet Spa et godt omdømme. Her kan I finde frem til denne fortid i byens hyggelige centrum med imponerende hotelfacader, smukke parker, levn af den belgiske jugendstilarkitekt Viktor Horta og naturligvis alle de nye kurbade.\nStuga - Semesterhus i Malmédy, Belgien med bastu (BLU069)\nDenne stilfulde og komfortable villa ligger i en parklignende have på et roligt og smukt sted i centrum af Malmédy, et af de mest berømte steder i de belgiske Ardenner. Fra denne komfortable lejlighed har I kun 15 km til naturområdet Hogevenen (Hohes Venn). Robertvilles kan nås inden for 10 minutter. Cyklister, motorcyklister og vandrere kan glæde sig til et paradis af skønne ruter i Ardennerne. Villaen er også velegnet til små børn: Her er to børnesenge, barnestol, børnebadekar, trappegitter og børnespil. Dette hus er hovedsagelig beregnet til familiegrupper. På anmodning kan andre grupper tillades. Denne stilfulde og komfortable villa ligger i en parklignende have på et roligt og smukt sted i centrum af Malmédy, et af de mest berømte steder i de belgiske Ardenner. Fra denne komfortable lejlighed har I kun 15 km til naturområdet Hogevenen (Hohes Venn). Robertvilles kan nås inden for 10 minutter. Cyklister, motorcyklister og vandrere kan glæde sig til et paradis af skønne ruter i Ardennerne. Villaen er indrettet med stilfulde og komfortable møbler, spa med infrarød og finsk sauna. Her er også en vidunderlig romantisk have med gamle træer. Villaen er også velegnet til små børn: Her er to børnesenge, barnestol, børnebadekar, trappegitter og børnespil. Dette hus er hovedsagelig beregnet til familiegrupper. På anmodning kan andre grupper tillades.\nStuga - Semesterhus i Remersdaal, Voeren, Belgien (BLI030)\nFra denne gennemrenoverede og meget charmerende bondegård fra år 1857 er der en betagende udsigt ud over det bakkede landskab der omgiver Voerstreek. Huset ligger i en skøn have med kirsebærtræer og en plæne til solbad med gynge, sandkasse og en stor terrasse. Ejendommen består af en hovedbygning og en lejlighed med separat indgang. I vinterhaven er der bordtennis og dartskive til mange timers underholdning. Der er også brætspil og DVDer. I kan låne høj stol, babyseng og en kravlegård. Der er ca. en halv time i bil til Maastricht, Lüttich og Aachen. I kan vandre og cykle i Abtei Val Dieu i Aubel. I dette feriehus i Voer-området er I på rette sted til en ferie med familie og venner. Her bor I i Remersdaal, i et restaureret og autentisk indrettet bondehus fra 1857 fuld af velvære. Fra den smukke beliggenhed i en dal har I en utrolig udsigt til blide enge. Haven er skønt anlagt, med kirsebærtræer, en stor plæne og terrasse. Feriehuset består af en hovedbygning og en lejlighed ved siden af med egen indgang. I hovedbygningens stueetage ligger det komplet udstyrede køkken, et vaskerum, en hyggelig stue og et særskilt toilet. I stue og køkken er der en brændeovn og tv med dvd. Ovn og fryser er i vaskerummet. I stueetagen er der også en vinterhave med darts, jakkolo og bordtennis. I feriehuset er der dvd’er og spil til rådighed. På første sal er der fire soveværelser for to personer og to badeværelser med badekar, bruser og wc. På anden sal er der to soveværelser for tre og fire personer, et badeværelse med bruser og særskilt wc. I lejligheden ved siden af er der et køkken med lavt loft i stueetagen. På lejlighedens første sal er der et soveværelse for tre personer og et badeværelse med bruser. I hvert soveværelse er der ventilator og i seks soveværelser er der tv. I feriehuset er der højstole, børnesenge og kravlegård. I haven er der gynge og sandkasse.Den karakteristiske landsby Remersdaal ligger dejligt i en dal i det berømte Voer-område. Feriehuset er et ideelt udgangspunkt til en aktiv ferie i dette flotte område, der er præget af landlige bakker og blide dale. Under en gåtur eller en cykeltur igennem naturen kan I opdage mange traditionelle steder med håndværk og dejlige regionale produkter. Besøg det herlige fiskeopdræt af Kommende i Sint-Pieters-Voeren, vinbjergene af Crutzberg i Sint-Martens-Voeren eller sneglefarmen Sint Heribertus i Remersdaal. Også regionens besøgscentrum i 's-Gravenvoeren er værd at tage forbi. Nyd en ølsmagning i klosteret Val-Dieu i Aubel. Flere interessante attraktioner i omgivelserne er trelandshjørnet i Vaals, 16 km, den traditionelle landsby Limbourg, 17 km, og naturparken Høje Venn-Eifel. Oplev den levende atmosfære i de omgivende forskellige byer som Aachen, 20 km, Maastricht, 26 km, og Lüttich, 30 km. På denne måde kan I opdage hele tre lande under ferien.


Det Bedste Trådløse Hjemmesikkerhedssystem Til Dig 🔧 Tips Til Hjem Forbedring. Lav Dine Egne Hænder - 2019\nHvordan Man Erstatter Felt Weatherstripping For Windows\nSådan Installeres En Vinduesrude Kabinet\nAt holde dine kære trygge er højt prioriteret. En af de bedste måder er med et trådløst hjem sikkerhedssystem. For at finde det bedste her er hvad du behøver at vide for at finde det bedste, der passer til dine behov. Bestem det, du vil have fra dit hjemssikkerhedssystem Hjemmesikkerhedssystemer tilbyder mange forskellige funktioner, som brudte glasalarmer, bevægelsesfølere og endda kameraer.\nAt holde dine kære trygge er højt prioriteret. En af de bedste måder er med et trådløst hjem sikkerhedssystem. For at finde det bedste her er hvad du behøver at vide for at finde det bedste, der passer til dine behov.\nBestem det, du vil have fra dit hjemssikkerhedssystem\nHjemmesikkerhedssystemer tilbyder mange forskellige funktioner, som brudte glasalarmer, bevægelsesfølere og endda kameraer. Nogle af disse funktioner kan være mere, end du virkelig har brug for, mens andre kan være for meget til dit budget. Kameraer i særdeleshed kan blive ret dyre, når de købes til at dække mere end en eller to indgange til dit hjem.\nHusk dog, at kameraer kan hjælpe med at reducere din månedlige forsikringspræmie, da de øger chancerne for, at du får nogle stjålne genstande tilbage. Tag dig tid til at afveje både fordele og omkostninger ved visse sikkerhedsfunktioner, herunder den reelle nødvendighed af hver, inden du beslutter dig for et bestemt system.\nFind det rigtige trådløse sikkerhedssystem til dine behov\nTrådløse hjemssikkerhedssystemer findes i mange forskellige stilarter og med mange forskellige muligheder. Tænk på størrelsen af dit hus og typen af materialer, der bruges inden for væggene.\nDu bør også overveje, hvilke typer trådløse enheder der findes i dit hjem. Trådløse sikkerhedssystemer bruger forskellige frekvenser og tilbyder forskellige intervaller. For at reducere potentiel interferens skal du vælge et sikkerhedssystem, der bruger en frekvens, der ikke passer til nogen af dine nuværende trådløse enheder.\nVælg et system, der tilbyder tilstrækkelig rækkevidde til at dække hele dit hus. Du bør også øge området, hvis du har metal, beton eller mursten i dit hjem. Disse kan alle nedbryde signalstyrken.\nBestem om du har brug for en sikkerhedstjenestevirksomhed\nEn sikkerhedstjeneste er et firma, der yder support i tilfælde af en nødsituation. Hvis sikkerhedssystemet registrerer et brud i dit hjem, sender det automatisk et signal til tjenesten. Tjenesten undersøger derefter årsagen til alarmen og kontakter politiet om nødvendigt (som om ingen svarer telefonen på dit hus).\nDisse virksomheder tilbyder den fordel at få politiet til dit hjem, hvis du ikke er i nærheden. De kan også være nyttige, hvis du er hjemme, men ikke i stand til at komme til en telefon. De har dog et månedligt servicegebyr, men det er så vigtigt, når man vælger et sikkerhedssystem.\nDisse faktorer kan alle spille en rolle er det bedste trådløse hjemmesikkerhedssystem. Det vigtigste er, at sikkerhedssystemet fungerer fint i dit hjem, og at det giver de funktioner, der får dig til at føle sig trygge.\nVideoer Relaterede Artikler: The best wireless chargers for your new phone.\nVigtigste » Electrics » Det Bedste Trådløse Hjemmesikkerhedssystem Til Dig\nValg Af Den Bedste Generator Til Dit Hjem Og Familie\n5 Almindelige Problemer, Når Der Tilsluttes En 3-Vejs Dimmerkontakt\nHvor Man Skal Opbevare En Grillpropan I Vinteren\n4 Typer Glødelamper Forklaret


Sundhed Skrevet af Per Broch | 16.03.20 | 11:45\n16.03.20 / 11:48\nVaccineforsøgene skal eliminere risikoen for bivirkninger. Foto: Shutterstock\nDe første 45 forsøgspersoner skal igennem et amerikansk vaccineforsøg allerede i dag. Det skriver det amerikanske medie 'Associated Press'.\nDe amerikanske myndigheder arbejder hårdt for at sikre en vaccine mod corona. I sidste uge kom det frem, at Trump havde forsøgt at købe sig ind i tysk forskning, og allerede i dag starter de første kliniske forsøg i USA med mennesker. Det skriver Associated Press, der citerer en unavngiven embedsmand fra den amerikanske regering.\nDet er nationalt finansierede forsøg, der foretages på Kaiser Permanente Washington Health Research Institute i Seattle. Embedsmanden har udtalt sig anonymt, idet forsøgene endnu ikke er meldt offentligt ud.\nOffentlige sundhedsmyndigheder siger, at det vil tage alt imellem 12 til 18 måneder at opnå et fuldt valideret vaccineprogram.\nTester for bivirkninger\nTesten omfatter 45 unge og frivillige personer, der bliver injiceret med forskellige doser af den vaccine, der er udviklet af NIH og Moderna Inc. Der er ingen chance for, at deltagerne bliver inficeret med virus ved vaccinen, da den ikke indeholder vira. Målet med forsøgene er at undersøge om vaccinen har nogle foruroligene bivirkninger. Hvis der ikke er bivirkninger kan testen rulles ud på en større skala\nOveralt på kloden kæmper mange forskergrupper om at udvikle en vaccine, da Covid-19-tilfældene slet ikke er under kontrol. Der forskes i mange forskellige teknologier og der skal helst findes en vaccine, som kan sættes i produktion meget hurtigt og som er potent og kan slå virussen ned. Nogle forskere arbejder med midlertidige vacciner, som kan beskytte et tidsrum indtil en bedre fungerende vaccine kan udvikles.\nSelv hvis de indledende sikkerhedstests går godt, kommer der til at gå 12 til 18 måneder før en vaccine kan være klar til bred brug, Det fortæller Dr. Anthony Fauci, der er direktør for NIHs National Institute of Allergy and Infectious Diseases.


FC Midtjylland livestream | Se nemt FCM -kampe | 2022\nDanmark vs Finland\nDanmark vs Belgien\nRusland vs Danmark\nSe alle FC Midtjyllands kampe via live streaming.\nDu kan se Ulvene fra Heden direkte hos ViaPlay.\n1. Gå til ViaPlay – KLIK HER!/\n3. Se FC Midtjyllands kampe direkte\nFC MIDTJYLLAND LIVE STREAM 2021/22\nFC Midtjylland har etableret sig som en af de allerbedste klubber i dansk fodbold, og de vil spille med om medaljerne hver eneste sæson. Drengene fra Heden leverer ofte masser af underholdning, og hvis du vil se med, når ulvene løber på grønsværen, så kan du gøre hos ViaPlay.\nMed ViaPlay kan du, blandt meget andet, se kampene fra Superligaen og dermed følge FC Midtjylland og de øvrige danske klubber på tætteste hold.\nDet er både nemt og hurtigt at komme i gang med live streaming hos ViaPlay.\nSe FC Midtjyllands kampe\nmed ViaPlay Sport\nHISTORIEN OM FC MIDTJYLLAND\nFC Midtjylland blev til i 1999, da de to fodboldklubber Herning Fremad og Ikast FS fusionerede med det formål at skabe et fodboldflagskib, som kunne sparke midtjysk fodbold op i toppen af den bedste danske række. Bagmændene bag sammenslutningen af de to klubber, som ellers var store rivaler, var de to forretningsmænd Johnny Rune og Steen Hessel. Fusionen var mere end ti år undervejs, men i sidste ende lykkedes det altså at lægge rivalisering til side og slå de to klubber sammen til én. Sammensmeltningen af de to rivaler foregik dog kun på det professionelle plan, mens de to klubber konkurrerer således fortsat mod hinanden på amatørniveau.\nFusionen mellem Herning Fremad og Ikast FS betød samtidigt, at man skulle finde frem til et nyt logo, som kunne pryde FC Midtjylland-trøjerne. Valget faldt på at benytte et ulvehoved i klubbens logo, da ulve i sin tid levede på de hedeområder, som Herning og Ikast blev bygget på. Logoet har resulteret i tilnavnet ’Ulvene fra Heden’ og har desuden medført, at FC Midtjyllands maskot, Lupus, selvfølgelig er en ulv. Farverne sort og rød er brugt til logoet, og det er selvfølgelig også disse to farver, der udgør Ulvenes spillerdragter, når de spiller hjemme på MCH Arena i Herning.\nFC Midtjylland-projektet skulle vise sig at blive en øjeblikkelig succes, idet den nye klub i sin debutsæson sikrede oprykning til landets bedste fodboldliga, hvor de efterfølgende sæsoner bød på topplaceringer. I 2000/2001- og 2001/2002-sæsonerne endte FC Midtjylland på henholdsvis fjerde- og tredjepladsen, og dermed blev der lynhurtigt skabt forventninger om, at Drengene fra Heden skulle spille med om de rigtige sjove placeringer. De to efterfølgende sæsoner resulterede i lidt skuffende placeringer som nummer syv og seks, men herefter har FC Midtjylland i næsten alle sæsoner været en fast bestanddel af kampen om medaljer. I både 2007 og 2008 snuppede Ulvene sølvmedaljer efter at have sluttet efter henholdsvis FC København og AaB, og i 2014/2015-sæsonen kulminerede mange års hårdt arbejde med et dansk mesterskab. Mesterskabet havde grobund i fabelagtige præstationer på hjemmebane, hvor Ulvene vandt 16 af 17 kampe, hvilket gjorde at man formåede at holde FC København bag sig – løverne endte fire point efter FC Midtjylland.\nMesterskabet kom i kølvandet af den britiske fysiker og forretningsmand Matthew Benhams overtagelse af klubben. I juli 2014 købte Benham sig ind som hovedaktionær i FC Midtjylland, og han lagde ud med at skyde i omegnen af 60 millioner ind i klubben. Briten ejede i for vejen den engelske Championship-klub Brentford, hvor han forinden havde investeret over 400 millioner kroner. FC Midtjylland var selvfølgelig et langt mindre projekt, men det ændrede ikke på, at han fra starten havde store forventninger til sit nye, danske projekt. Målsætningen var, at Ulvene hvert andet år skulle være med i gruppespillet i enten Champions League eller Europa League.\nMatthew Benham ejer foruden Brentford også analysefirmaet Smartodds, som samler uanede mængder data og statistik fra hele fodboldverdenen. Denne massive dataindsamling er siden da blevet brugt i forbindelse med scouting og rekruttering af nye spillere, og det vil fremadrettet fortsætte med at være en grundsten, når nye ulve skal indlemmes i flokken. En anden hjørnesten i FC Midtjyllands overordnede strategi er det talentarbejde, som midtjyderne i mange år har excelleret i. Netop talentarbejdet og den store mængde af akademispillere, der når frem til førsteholdet, var en essentiel årsag til, at Benham netop kastede sin kærlighed på den midtjyske fusionsklub.\nFC Midtjyllands ungdomsakademi har udviklet adskillige fremragende spillere, hvoraf de to mest kendte, er Winston Reid og Simon Kjær, som begge har taget vejen fra akademiet til europæisk topfodbold. Mens Reid siden sit skifte i 2010 er blevet alle sine år i Premier League-klubben West Ham, hvor han har opnået stor respekt blandt fans og kollegaer, har Simon Kjær optrådt for mange forskellige, store klubber. Foruden anførerrollen på det danske landshold har den lyshårede stopper haft prominente roller i klubber som Wolfsburg, Lille, Fenerbahce og Sevilla. Det seneste skud på den midtjyske talentstamme er Pione Sisto, som ikke skulle bruge lang tid på at tage Superligaen med og storm og sikre et skifte til spanske Celta Vigo. Den rapfodede fløjspiller har også allerede spillet en rolle for det danske landshold, hvor man med sikkerhed vil blive en central figur i fremtiden. FC Midtjylland var den første klub i Danmark til at oprette et fodboldakademi, og de midtjyske ungdomshold har hentet utallige store i resultater i de danske ungdomsligaer såvel som internationale ungdomsturneringer.\nEn central del af FC Midtjyllands talentudvikling er samarbejdet med den nigerianske klub FC Ebedei, som sender spillere til midtjydernes akademi. De nigerianske spillere har i høj grad vist, at de evner at spille sig hele vejen til FCM’s førstehold, og flere af dem har været store profiler for Ulvene. Blandt de mest succesfulde finder man spillere som Sylvester Igboun, Rilwan Hassan, Oluwafemi Ajilore, Izunna Uzochukwu, Taofeek Salami og Paul Onuachu. Et kendetegn ved flere af de unge, afrikanske spillere, som når FC Midtjyllands førstehold, er en suveræn fysik i form af både kropsstyrke og fart. Netop fysikken er et essentielt parameter for en FCM-spiller, da klubben praktiserer en spillestil, der bygger på power, dynamik og fart over feltet. Ulvene vil frem over stepperne, og de nigerianske talenter passer perfekt ind i den midtjyske fodboldfilosofi.\nEfter successæsonen i 2014/15 snuppede FC Midtjylland en tredje- og en fjerdeplads under den nye manager Jess Thorup. Han førte også holdet til den ultimative succes i 2017/18-sæsonen, hvor holdet på sensationel vis forhindrede Brøndby i at vinde deres første mesterskab i mere end et årti. En flot slutspurt kombineret med gummiben på Vestegnen sikrede FC Midtjylland endnu et mesterskab. Siden da har dansk fodbold været præget af en tæt duel mellem FC Midtjylland og FC København i toppen af ligaen, mens resten af klubberne ikke ser ud til at kunne finde det samme høje niveau. Den nye træner er Brian Priske, som i mange sæsoner var assistenttræner på Heden, og som faktisk også har været assistenttræner for Ståle Solbakken i FC København i et par sæsoner. Det bliver spændende at se om han kan få skovlen under sin tidligere chef i mesterskabskampen.\nLIVE STREAMING AF FC MIDTJYLLANDS KAMPE\nAF FC MIDTJYLLANDS KAMPE\nGå til ViaPlay – KLIK HER!\nViaPlay live streamer alt fra Superligaen, og FC Midtjyllands kampe er selvfølgelig ingen undtagelse.\nForuden Superligaen viser ViaPlay også Champions League, Premier League, La Liga og meget, meget mere.\nKlik på linket til venstre, og så er du klar til at streame indenfor få minutter.\nTRE ALTERNATIVER TIL DANSK FODBOLD\nViaPlay har rettigheder til al det bedste fra fodboldens verden.\nChelsea er en succesrig klub, som næsten altid ligger i top 4 i Premier League. Klublegenden Frank Lampard er blevet manager, og det bliver spændende at følge om han kan skabe succes både i Premier League og i Champions League. Du kan se samtlige Chelseas optrædener i både Champions League, Premier League, FA Cup og EFL Cup hos ViaPlay, så hvis du ikke vil gå glip af noget, er det værd at overveje et ViaPlay.\nPSG har udvidet stjerneparaden af fabelagtige spillere, og med verdens dyreste fodboldspiller – Neymar – i truppen, er der nu endnu mere grund til at følge den franske hovedstadsklub. Pariserne er efterhånden blandt de største kandidater til Champions League-trofæet, og du kan følge Neymar, Cavani og alle de andre hos ViaPlay, som både live streamer fra Champions League og Ligue 1.\nReal Madrid er en topklub i krise. Kan legenden Zinedine Zidane igen skabe succes i hovedstaden uden Cristiano Ronaldo? Hos ViaPlay kan du følge madrilenernes færd i både den hjemlige, spanske liga og i verdens fornemmeste fodboldturnering, Champions League. Bale, Benzema og co. er klar til den nye sæson, men er du?\nForfatter: Rasmus M.\nGod fornøjelse med teksten omkring FCM.\nVi bestræber os altid på at have opdateret og korrekt indhold, men kan ikke garantere, at der ikke sker ændringer i rettigheder uden vores viden. Geo-begrænsninger gælder.\nPrivatlivspolitik – Cookiepolitik – Spil ansvarligt – Kontakt os\n© 2022 direktefodbold.dk - Sitemap\nHjemmesiden indeholder cookies og henvisningslinks. Læs vores cookiepolitik. Du accepterer denne ved brug af siden. OKRead More