Når en driftsøkonom takker af 9 - PDF\nNår en driftsøkonom takker af 9\nDownload "Når en driftsøkonom takker af 9"\n1 K a p i t e l 1 Når en driftsøkonom takker af Professor Per Nikolaj Bukh og Professor Niels Peter Mols Der er blevet uddannet økonomer ved Aarhus Universitetet siden 1936, ja næsten ligeså længe, som der har været et universitet i byen. Men det var først i 1957, at der blev oprettet et Institut for Virksomhedsledelse. I starten var det et initiativ, som blev taget af entreprenante oecon.er med erfaring fra erhvervslivet. Formålet var dengang at virke som forsknings- og oplysningscenter vedrørende moderne organisation og i det hele taget få et samspil i gang med (det jyske) erhvervsliv til fordel for både universitet og virksomheder. Siden blev Den økonomiske Faggruppe med tre institutter Virksomhedsledelse, Nationaløkonomi og Operationsanalyse formelt set en realitet, og adskillige tusinde kandidater er udgået med en økonomisk kandidateksamen fra Aarhus Universitet. Faggruppen har, som enhver anden virksomhed, undergået ændringer i tidens løb. Institut for Operationsanalyse blev i midten af 1980 erne overført til et andet fakultet, de to tilbageværende institutter blev under ledelse af professor Ole Øhlenschlæger Madsen og professor Torben M. Andersen fusioneret i 1995, og der kom nye produkter på hylden i form af først en bifagsuddannelse i begyndelsen af 1980 erne og siden en cand.soc.-uddannelse. Samtidig udviklede forskningsområderne sig i takt med dagsordenen i den internationale forskningsverden og behovet for uddannelser og forskning i erhvervslivet. Rødderne til den jyske direktørskole er måske blevet svagere, men består stadig, og selvom grundlæggerne af den driftsøkonomiske tradition for længst har ladet sig pensionere, så har ånden været ført videre. Ikke mindst af Ole Øhlenschlæger Madsen, som igennem mange år har været en markant personlighed både på Aarhus Universitet og i det danske erhvervsliv. Tiden er nu kommet, hvor også Ole Når en driftsøkonom takker af 9 bog2101.indd :47:33\n2 Øhlenschlæger Madsen har meddelt, at han vil lade sig pensionere. Det er svært at tro og svært at forestille sig instituttet uden ham. Men nu må det være op til andre at føre den driftsøkonomiske tradition ind i nye årtier. Driftsøkonom par excellence Efter at være blevet student i 1963 og have aftjent værnepligt ved Jysk Telegrafregiment samt at have været befalingsmand ved Vestre Landsdelskommando begyndte Ole Øhlenschlæger Madsen på økonomistudiet i 1964, og i 1970 blev han cand.oecon. med driftsøkonomisk linjebetegnelse. Fra starten af blev han fænget af det udadvendte og virksomhedsorienterede faglige miljø, der var omkring den daværende professor Vagn Madsen, som var en af tidens mest kendte driftsøkonomer. De første år var Ole Øhlenschlæger Madsen ansat inden for edb og systemanalyse, hvor han var blandt de første medarbejdere, der udviklede dette helt nye fagområde. Efter et par år fik han dog orlov fra stillingen ved Institut for Virksomhedsledelse. I den periode var Ole Øhlenschlæger Madsen nogle få år ansat som direktionsassistent i ThrigeTitan A/S, men i 1976 vendte han tilbage til Aarhus Universitet, hvor han blev lektor ved Institut for Virksomhedsledelse. Ole Øhlenschlæger Madsen blev hurtigt involveret i mange forskellige projekter, hvor det i den driftsøkonomiske tradition både drejede sig om den faglige udvikling og om løsningen af konkrete problemstillinger. I 1979 tog Ole Øhlenschlæger Madsen på studieophold ved Harvard Business School, hvilket uden tvivl blev skelsættende for hans karriere og faglige interesser. Under opholdet arbejdede han især med fusioner, og da han kom hjem, fortsatte han sit arbejde, som førte til, at han i 1983 blev dr.oecon. med en disputats, som handlede om virksomhedsovertagelser og fusioner i dansk industri. Samtidig blev han på Harvard inspireret af den casebaserede undervisning af blandt andre Michael Porter og Ole Øhlenschlæger Madsen introducerede de interaktive forelæsninger og casebaserede diskussioner i undervisningen på en måde, så hans fag Virksomhedens Positionering i årene fremover var et af de mest populære fag blandt driftsøkonomer på universitetet. I både dette og senere fag som fx Virksomhedsvurdering og Mergers and Aquisitions har man altid kunne finde Ole i topform, når han med sit fokus på virkelighedsnære 10 Strategi og driftsøkonomi bog2101.indd :47:33\n3 Når en driftsøkonom takker af 11 problemstillinger både underholdt de studerende og gav indsigt i den nyeste viden på området. I 1986 blev Ole Øhlenschlæger Madsen professor ved Aarhus Universitet. Det var fortsat strategi, som var hans faglige udgangspunkt, men i den driftsøkonomiske tradition bevarede han de brede interesser og fokus på de aktuelle problemstillinger og forskningsområder. Således er det nok ikke tilfældigt, at han allerede i begyndelsen af 1980 erne arrangerede studietur til Japan og i 1982 udgav bogen Japansk økonomi og ledelse et tidspunkt, hvor der endnu kun var sparsom vestlig viden på området. Ligeledes var han med bogen Driftsøkonomiske aspekter af ny teknologi, som han i 1986 redigerede med sin kollega Jens Genefke, med til at sætte fokus på datidens aktuelle udfordringer. Ole Øhlenschlæger Madsen har været en inspirerende underviser for mange årgange af driftsøkonomiske cand.oecon.er, og han har spillet en meget stor rolle i den kvalitet og dermed i den store succes, som den driftsøkonomiske uddannelse ved Aarhus Universitet har været gennem mange år. Han har i særdeleshed gennem sit omfattende danske og internationale netværk hjulpet kolleger og studerende med kontakter. Ikke mindst gjorde han en stor indsats for at sikre en mængde dygtige driftsøkonomer plads på MBA-uddannelsen på Cranfield School of Management i England. Vi har ikke noget tal på, hvor mange specialer han har vejledt gennem tiden. Men det er blevet til mange og flere af forfatterne til denne bogs kapitler har fået deres uddannelse med Ole Øhlenschlæger Madsen som vejleder. Ligeledes har han været vejleder for en stor mængde af de driftsøkonomiske ph.d.-afhandlinger ved det daværende Institut for Virksomhedsledelse, og vi ser også en række af hans tidligere ph.d.-studerende blandt kapitlernes forfattere. Ole Øhlenschlæger Madsen har altid haft mange berøringsflader i dansk erhvervsliv, bl.a. som medlem af mange bestyrelser i danske erhvervsvirksomheder og som medlem af offentlige udvalg og råd. Fx var han medlem af bestyrelsen i virksomheder som ThrigeTitan A/S , United Shipping Agencies A/S fra 1989, Aarhus Universitets Forskningsfond fra 1990, Nordea realkreditaktieselskab , Incuba A/S fra 2001, HP Gruppen af 1953 A/S fra 2002, Dragsted Maltfabrik A/S, Velfac, og Ålykke A/S. Desuden har han været sagkyndigt medlem af Konkurrenceudvalget og medlem af Samfundsuddannelsesrådet Et kendetegn ved Ole Øhlenbog2101.indd :47:33\n4 schlæger Madsens arbejde har været den tætte kobling mellem teori og praksis. I sit arbejde har Ole Øhlenschlæger Madsen således arbejdet med virksomhedsstrategi og ledelse, ikke blot som forsker og teoretiker, men også som praktiker og beslutningstager. Ud over dette indledende kapitel består bogen af 24 kapitler, som på forskellig vis behandler temaer i relation til Ole Øhlenschlæger Madsens faglige interesser. Kapitlerne er skrevet af mange forskellige personer, som har det til fælles, at de alle i deres faglige virke har været inspireret af og haft berøring med Ole Øhlenschlæger Madsens forskning og undervisning. Emnerne fletter sig ind i hinanden og skaber tilsammen et billede af bredden i det faglige engagement, som er udsprunget fra oecon.-uddannelsen på Aarhus Universitet. Mange af forfatterne er Ole Øhlenschlæger Madsens nuværende eller tidligere kolleger, mens andre er tidligere studerende. Bagest i bogen findes en kort beskrivelse af alle forfatterne. Der kan ud af bogens kapitler skabes mange gennemgående temaer, der hver for sig kredser om Ole Øhlenschlæger Madsens faglige interesser. Flere af kapitlerne kunne indgå under flere temaer, men vi har ved fastlæggelsen af bogens struktur måttet træffe et valg. Derfor er kapitlerne inddelt i følgende fire temaer: fusioner og virksomhedsovertagelser, strategi og positionering, økonomi og ledelse samt økonomisk styring og rapportering. Fusioner og virksomhedsovertagelser 12 Strategi og driftsøkonomi Det har fra starten af været Ole Øhlenschlæger Madsens (OØM) udgangspunkt, at fusioner og virksomhedsovertagelser ikke blot skal forstås som et strategisk fænomen, men analyseres i konteksten af den generelle økonomiske politik og den gennemførte erhvervspolitik. Eller mangel på samme (jf. Madsen 1983, s. 47). Det sætter Svend Albæk, Peter Møllgaard og Per Baltzer Overgaard fokus på i næste kapitel, idet de diskuterer den rolle gennemsigtigheden og virksomheders mulighed for koordinering af adfærd har i den moderne fusionskontrol. Forfatterne beskriver både de økonomiske argumenter og gennemgår kortfattet en række nyere fusionssager, der illustrerer praksis i EU og Danmark. Blandt disse er det meget omtalte forbud mod Lemvigh-Müllers planlagte overtagelse af Brdr. A & O Johansen. Det er først inden for den sidste halve snes år, at den danske konbog2101.indd :47:33\n5 Når en driftsøkonom takker af 13 kurrencelov gradvist er blevet harmoniseret med EU s konkurrenceregler. Men allerede i Konkurrencelovsudvalget, hvor OØM deltog fra , var indførelsen af en decideret fusionskontrol genstand for stor diskussion (se også Møllgaard et al. 1996). I dette udvalg indtog OØM, sammen med de to øvrige særligt sagkyndige medlemmer, mindretalssynspunktet, at det var kritisabelt, at lovudkastet manglede fusionskontrol, hvorfor de ikke kunne anbefale udkastet. Men vi skal hen til revisionen af Konkurrenceloven i 2000, før dette synspunkt blev taget til efterretning i lovgivningen. Kapitel 3 og 4 adresserer kernen i OØM s empiriske observation i begyndelsen af 1980 erne (Madsen 1983), hvor det blev dokumenteret, at virksomhedsfusioner og opkøb langt fra altid skabte værdi. Det er et emne, som OØM igennem årene er vendt tilbage til (Madsen 1993, 1995; Madsen & Kaiser 2003), og som har givet anledning til mange spekulationer i litteraturen. Benjamin Blunch gennemgår i kapitel 3 de centrale teorier omkring markedet for virksomhedskontrol og viser, hvordan opkøbsmuligheder kan analyseres for at forbedre opkøbsbeslutningen. Ligeledes fremhæves forskellige foranstaltninger og strategier, som kan anvendes til at forbedre afkastet ved opkøb. I næste kapitel trækker Martin Lippert på sine erfaringer fra deltagelsen i en række virksomhedshandler den sidste halve snes år og hans udgangspunkt er, ligesom da OØM i 1983 skrev sin doktorafhandling, at der finder en mængde fusioner sted. Martin Lippert pointerer, at der siden OØM s undersøgelse er udviklet langt mere effektive og systematiske processer i forbindelse med opkøb, og en mængde specialiserede rådgivere står til rådighed for virksomhederne. Men alligevel vurderer han, at tommelfingerregelen fra 1983, at kun 3 ud af 10 virksomhedshandler er succesfulde, stadig holder. I kapitlet redegøres for overtagelsesprocesser og risici ved virksomhedshandler, og i den forbindelse skitseres en række punkter, der kendetegner det succesfulde virksomhedsopkøb. Martin Lippert konkluderer, at langsigtede og rigtigt implementerede virksomhedsopkøb er et værdifuldt strategisk redskab for mange virksomhedsledere. Selvom det er svært, så er det besværet værd, og med OØM s ord fra 1983 kunne vi sige: Det kan blive en succes, hvis man enten er heldig eller prøver det mange gange. Ud over de ofte fraværende synergigevinster ved fusioner har OØM også advaret mod de defensive fusioner, der sjældent leder til bedre eller mere interessante produkter, men derimod ofte medfører et indbog2101.indd :47:33\n6 skrænket sortiment, der er mere standardiseret og kedeligt. Et af danmarkshistoriens største fusionsprojekter har uden tvivl været i mejerisektoren, hvor der for 70 år siden var ca selvstændige andelsmejerier i Danmark (Madsen 1999). Udviklingen så på et tidspunkt ud til at vende i Danmark, men realiteten er, at mejeriselskaberne i hele Europa bliver færre og større, så i den sektor kræver et studie af fusioner fremover, at der kigges uden for landets grænser (fx Nilsson & Madsen 2007). I kapitel 5 retter Jerker Nilsson opmærksomheden mod Arla Foods og forklarer udviklingen mod færre og større mejeriselskaber som et produkt af markedskræfterne, stordriftsfordele og internationalisering. Med en øget størrelse og internationalisering følger også en højere kompleksitet, og det fremhæves, at denne udvikling gør det svært for andelshaverne at styre mejerierne og for traditionelt organiserede andelsmejerier at sikre sig tilstrækkelig andelskapital til investeringer. Jerker Nilsson fremhæver, at en del af løsningen på disse problemer kan være en højere grad af individuelt ejerskab. Blandt forklaringerne på, hvorfor fusionerne ikke skaber så stor værdi som forventet, diskuterer Martin Lippert i kapitel 4 risici forbundet med det strategiske rationale, transaktionens gennemførelse samt integrationsfasen. I kapitel 6 ser Mikael Søndergaard specifikt på, hvordan såkaldte go-betweens, dvs. grænsegængere, der er forbindelsesled og formidlere af viden mellem organisatoriske enheder, er nødvendige for en vellykket proces i integrationsfasen. For at fungere som go-between skal en person besidde omfattende viden og færdigheder, og i kapitlet beskriver forfatteren en række eksempler på go-betweens. I særdeleshed fokuseres der på den rolle to ledere fra henholdsvis Arla Foods og SAS har haft i disse virksomheder. Diskussionen forankres i den forskningsbaserede litteratur på området, og Mikael Søndergaard beskriver en række af de personegenskaber, der er nødvendige for, at man kan danne bindeled i en organisation. Strategi og positionering Selvom branchers struktur også formes af lovgivning og erhvervspolitik, så skabes de af virksomheder, hvor ledere træffer bevidste valg i lyset af de til enhver tid herskende markedsvilkår. Det har også været 14 Strategi og driftsøkonomi bog2101.indd :47:33\n7 Når en driftsøkonom takker af 15 tilfældet i William Demant Holding og Oticon, og i kapitel 7 skitserer Niels Jacobsen de ledelsesmæssige og strategiske overvejelser, der har ligget til grund for udviklingen, som selskaberne har været igennem fra 1990 erne til i dag. I den forbindelse kommer han blandt andet ind på børsnoteringen af Oticon Holding, oprettelsen af selskabet William Demant Holding, opkøb og opkøbskandidater samt den regulering af markedet, som blev resultatet af Phonak/Sonovas forsøg på at opkøbe GN Resound. Kapitlet demonstrerer, hvorledes den enkelte virksomheds strategi bestemmes ved nøje analyser af markedet og konkurrenternes muligheder samt grundige overvejelser om placeringen i værdikæden. Det er den klassiske anvendelse af de strategiske analyser, som er fundamentet for William Demants succes, og kapitlet illustrerer dermed bæredygtigheden af de begrebsapparater, som OØM allerede i begyndelsen af 1980 erne gjorde til en fast del af den driftsøkonomiske værktøjskasse. Jørgen Vig Knudstorp sætter i kapitel 8 virksomheders eksistens på et marked på spidsen ved at tage udgangspunkt i, at virksomheder og organisationer som økonomisk fænomen er svaret, når der er mindre effektive markeder. Provokerende sagt drejer ledelse sig dermed også om aktivt at tilsidesætte markedets kræfter, både for at kunne planlægge og for at kunne skabe en økonomisk gevinst, fx ved integration i forsyningskæden. Virksomhedsledelse bliver et svar på en økonomisk problemstilling, og forfatteren fremhæver i særdeleshed den store rolle OØM har spillet for det driftsøkonomiske fundament i de fleste cand.oeconers uddannelse. I kapitlet trækker Jørgen Vig Knudstorp på sine erfaringer fra bl.a. LEGO og diskuterer en række helt centrale emner for virksomhedsledelse, fx præstationsmåling, design af forretningsmodel, involvering af kunder og medarbejdere og endelig, at få ting til at ske. Igennem kapitlet demonstreres, hvordan den faglige indsigt kan skabe grobund for ledelsesmæssig indsigt og skabe handling og initiativ, så ledelse virkelig gør en forskel. Da fokus i begyndelsen af 1990 erne skiftede til virksomhedens interne ressourcer var konkurrence ikke længere kun et spørgsmål om positionering på markedet, men også om at udvikle virksomheden på baggrund af dens kernekompetencer. Med dette udgangspunkt viser Karina Skovvang Christensen og Per Nikolaj Bukh i kapitel 9, hvordan en analyse ud fra to perspektiver på videnledelsesstrategi kan gibog2101.indd :47:33\n8 16 Strategi og driftsøkonomi ve indsigt i den måde, en virksomhed er funderet på videnbaserede ressourcer. Forfatterne tager afsæt i den danske kanon over ledelsesbedrifterne, hvor virksomheden LEGO er nævnt som et eksempel. Kapitlet sætter fokus på videnledelse som et perspektiv på ledelse, og der gives et bud på, hvordan bedriften idedreven vedholdenhed kan analyseres. I artiklen konkluderes det, at det er afgørende for en virksomheds strategi og overlevelse, at ledelsen forstår den værdisskabende kerne og formår at genfortolke denne ud fra skiftende samfundsforhold. Da Jens Holmgren i 1986 fulgte OØM s undervisning, hørte han for første gang begrebet stuck in the middle. Derfor tager han i kapitel 10 udgangspunkt i dette begreb og den betydning, det har i Michael Porters litteratur. Herefter diskuteres nogle af de nyere tendenser og ideer i strategidebatten, hvor blandt andet blue ocean-baserede strategier har fået opmærksomhed. I kapitlet skitserer Jens Holmgren principperne i en blue ocean-baseret strategi og diskuterer, i hvilket omfang det kan være løsningen på det klassiske stuck in the middle - dilemma. Med udgangspunkt i eksempler vises det, hvordan tankegangen repræsenterer en fornyelse i strategilitteraturen, og det konkluderes, at både værktøjerne fra Porters analyserammer og de nyere fra blue ocean-tankegangen kan anvendes, hvis man blot sikrer sig, at strategien holdes simpel og forandringsklar. Den strategiske tænkning gør ikke kun en forskel i de almindelige brancher. Da vinindustrien tidligt i 1990 erne begyndte at overgå fra traditionel udbudsdreven produktion til markedsorienterede forretningsmodeller, fik markedsføring og markedsbaserede strategier større betydning. I kapitel 11 diskuterer Per Jenster fremvæksten af nye konkurrencemønstre på det kinesiske vinmarked. Kinas vinproduktion oversteg allerede i 2005 den samlede produktion fra Australien, Chile og Sydafrika, og det slutter ikke med dette, da de kinesiske vinproducenter er ambitiøse, nytænkende og vækstorienterede. Per Jenster analyserer i kapitlet den rolle, dette marked spiller for vinindustriens globale konkurrencestrategier, og konkluderer, at de traditionelle producenter ikke er beskyttet mod konkurrence fra kinesiske producenter, og at det ikke er usandsynligt, at kineserne med tiden vil oversvømme de udenlandske markeder med kinesisk produceret vin. Strategi drejer sig som regel om fremtiden, skriver Johan Peter Paludan i kapitel 12, hvor han sammenligner den historiske og den fremtidsforskermæssige tilgang. Han beskriver tre grundlæggende tilganbog2101.indd :47:33\n9 ge til fremtidsforskningen: prognoser, som er baseret på énstrengede fremskrivninger, megatrends, som er brede, langsigtede og stabile tendenser, samt scenarier, der er alternative konstruktioner af fremtiden. Den historiske og den fremtidsorienterede tilgang er ikke uafhængige, og da fremtiden jo ikke eksisterer, kan den kun studeres i nutiden på baggrund af fortidens information. Johan Peter Paludan diskuterer i kapitlet en række af resultaterne af Institut for Fremtidsforsknings arbejde, og det skitseres også, hvilke konsekvenser for virksomhedsledelse og strategisk arbejde i organisationer det har at anlægge et fremtidsforskerperspektiv på det strategiske arbejde. Der er ingen tvivl om, at det strategiske arbejde både omfatter en analytisk del, som skitseret af Lippert i kapitel 4 og Jacobsen i kapitel 7, samt en mere kreativ proces, som også Jens Holmgren var inde på i kapitel 10. Når det kommer til stykket, er der ikke så megen kaffegrums og krystalkugle over fremtidsforskerens arbejde. Strategi er heller ikke et spørgsmål om rent held, medmindre man forlader sig på, at heldet også på dette punkt følger den forberedte. Økonomi og ledelse Når en driftsøkonom takker af 17 Industrisamfundet har givet os en lang periode med økonomisk vækst. Det har været en materiel succes, men det har haft konsekvenser for natur og mennesker, og der er tilsyneladende ikke blevet mindre ulighed i verden. I kapitel 13 peger Steen Hildebrandt på nogle problemfyldte udviklinger i verden, hvor egeninteresse har været en vigtig drivkraft. Problemerne er skabt af mennesker, og det er også muligt for os mennesker at løse dem, argumenterer han. Steen Hildebrandt stiller bl.a. spørgsmålet, om man kan forestille sig en verden med virksomheder og mennesker, for hvem det er en lige så stor selvfølge at træffe langsigtede og bæredygtige beslutninger, som det i dag er naturligt at træffe kortsigtede og snævre beslutninger? Det næste bidrag er skrevet af Per Blenker og Claus Thrane, som i kapitel 14 redegør for to adskilte traditioner i entrepreneurskabslitteraturen. I den ene tilgang ser man entreprenøren som en person, der opdager og udnytter muligheder, der eksisterer i markedet, mens fokus i den anden er på entreprenørens skabelse og udvikling af muligheder. Forfatterne argumenterer for, at de to tilgange ikke er gensidigt udelukkende paradigmer, og at de kan forenes ved at anvende entrebog2101.indd :47:33\n10 preneurskabslitteraturen fra 1990 erne, herunder OØM og hans kollegers arbejder om mulighedsudvikling (Christensen et al. 1989, 1994; Madsen & Christensen 1991). Strategisk planlægning, der ikke samtidig inddrager implementeringsproblemer, kan lede til strategier, som er vanskelige at implementere. Strategilitteraturen påpeger derfor, at en virksomhedsstrategi bør kunne justeres baseret på erfaringer og tilbagemeldinger, men normalt er der ingen konkret beskrivelse af, hvordan analyse og implementering integreres. Jørn Flohr Nielsen påpeger i kapitel 15, at inddragelsen af større dele af organisationen er en del af løsningen, og han beskriver desuden, hvordan litteraturen om organisationsudvikling indeholder konkrete interventioner, der kan hjælpe organisationer med at positionere sig strategisk og implementere nye strategier. Disse interventioner flytter fokus fra analyse til implementering, og det demonstreres i kapitlet, hvordan disse nyere teoretiske udviklinger i organisationsforskningen er i fin overensstemmelse med den bedste strategiske praksis repræsenteret ved Carlsbergs turnaround. Der er altid, som Henrik Sørensen skriver i kapitel 16, en tendens til, at virksomheders aktuelle konkurrencesituation opleves som mere turbulent og kompleks, end hvad der tidligere er oplevet. I forsøget på at håndtere udviklingen har mange virksomheder fokuseret på at udvikle og motivere medarbejderne. Men der er også brug for at sætte grænser for arbejdsindsatsen og sikre gode arbejdsvilkår, idet der med motivation, og i særlig høj grad såkaldt supermotivation, også følger en større risiko for stressede medarbejdere. Ledelse bliver derfor ikke blot et spørgsmål om at øge fleksibiliteten og udvikle og motivere medarbejderne. Det bliver også en vigtig ledelsesopgave at undgå en ødelæggende udbrændthed blandt medarbejderne. I kapitlet diskuterer Henrik Sørensen, hvordan en virksomhed gennem indretning af organisationen og ved at lede på bestemte måder kan sikre, at organisationen holdes fleksibel, samtidig med at der sættes nogle grænser for medarbejderne, så de ikke oplever stress og udbrændthed. Selvom OØM har haft mange udadvendte aktiviteter, har der aldrig været tvivl om, hvor hans loyalitet har ligget. Han har været universitetets mand, og derfor er én af de mange bestyrelsesposter, som han har været mest stolt af gennem tiden givetvis, da han i 1990 blev valgt til bestyrelsen for Aarhus Universitets Forskningsfond. Fonden har gennem årene haft en afgørende betydning for Aarhus Universitet, 18 Strategi og driftsøkonomi bog2101.indd :47:33\n11 hvilket i kapitel 17 tages op af Jørgen Andersen og Henning Lehmann. I kapitlet redegør forfatterne for dele af Forskningsfondens historie lige fra den blev stiftet af Gunnar Andreasen. På en rejse gennem tiden beskrives en række udvalgte begivenheder og emner, herunder fondens konstruktion og enkelte af de vigtige projekter, som fondens donationer har muliggjort. Det seneste år har været præget af den finansielle krise og de hjælpepakker, som regeringen herhjemme, i lighed med andre lande, har indført. Det har sat finanssektoren på dagsordenen på en helt ny måde og givet anledning til mange kommentarer og analyser i medierne. Blandt andet som følge af sit medlemskab af bestyrelsen for Nordea realkreditaktieselskab i perioden har OØM haft en særlig interesse for den finansielle sektor. Også her har den offentlige regulering og erhvervspolitikken været med til at forme branchens udvikling. Antallet af pengeinstitutter har i Danmark været støt faldende i mange år, og det sidste års finansielle turbulens har reduceret dette yderligere, men spørgsmålet i erhvervsdebatten har været, hvilken rolle de offentlige interventioner kommer til at spille for sektorens udvikling, og hvem det kommer til gavn. Det emne tager Ken Bechmann, Anders Grosen og Johannes Raaballe op i kapitel 18. I et kritisk og debatterende indlæg giver forfatterne deres udlægning af den danske bankkrise, der indtraf i 2008, og beskriver deres forsøg på at trænge igennem med synspunkter i debatten. Endelig ser Claus Vastrup i kapitel 19 på, hvorfor problemerne i den danske banksektor i begyndelsen af 1990 erne ikke udviklede sig til en bankkrise. Han sammenligner med problemerne i banksektoren i Sverige, Norge og Finland i denne periode, og fremhæver de danske bankers større egenkapital, en stabil samfundsøkonomisk udvikling i Danmark og endelig de danske bankers større erfaring med kreditvurdering under frie markedsforhold. Claus Vastrup kommenterer ikke direkte den aktuelle bankkrise, men i sin komparative analyse peger han blandt andet på betydningen af de finansielle virksomheder for sektorens stabilitet samt på nødvendigheden af et effektivt offentligt tilsyn. Når en driftsøkonom takker af 19 bog2101.indd :47:33\n12 Økonomisk styring og budgettering 20 Strategi og driftsøkonomi I kapitel 20 skriver Torben Andersen, at debatten om effektivitet og produktivitet i den offentlige sektor ofte er baseret på fejlslutninger i relation til de specielle karakteristika ved velfærdsservice og fordele og ulemper ved henholdsvis offentlig og privat produktion. Han sætter dermed fokus på effektivitet og produktivitet i den offentlige sektor og diskuterer, om bl.a. privatisering, offentlig-privat partnerskab, brugerbetaling, frit valg, benchmarking, uddelegering og mere eksplicitte krav til ledelsen kan øge effektiviteten og produktiviteten i den offentlige sektor. Med dette kapitel er vi tilbage ved den fundamentale driftsøkonomiske forståelse for de offentlige virksomheders styring, hvor det er centralt, hvordan styringsmodeller og organisationsformer anvendes til at sikre en effektiv opgavevaretagelse. Det er blandt andet et spørgsmål om opgavernes karakter, og om der er skabt en reel konkurrencesituation. Kapitlet levendegør dermed den symbiose mellem national- og driftsøkonomi, som igennem mange år var kendetegnende for den århusianske økonomiuddannelse. Det er, som nævnt ovenfor, karakteristisk for den driftsøkonomiske tilgangsvinkel, at der fokuseres på ledelse. Med dette udgangspunkt er spørgsmålet ikke så meget, om ejerskabet er offentligt eller privat, men hvilke ledelsesopgaver der skal løses i virksomheden, hvilket beslutningsbehov det giver anledning til, og hvordan den økonomiske information skal organiseres, for at der kan ledes. Derfor falder det også naturligt, når Lars Ehlers i kapitel 21 viser, hvordan en medicinsk teknologivurdering kan anvendes som et beslutningsstøtte- og økonomistyringsværktøj i sygehusvæsenet. Lars Ehlers beskriver i kapitlet de særlige omstændigheder, som karakteriserer økonomistyring i det offentlige sygehusvæsen. Ofte fokuseres der på ustyrbarheden af samfundets sundhedsomkostninger, men for en driftsøkonom er det mere interessant, at der faktisk findes en enorm mængde viden om, hvad der er den bedste behandling, hvilke risici og bivirkninger der er, hvad behandlinger koster, hvordan de bedst organiseres etc. I kapitel 22 indleder Preben Melander med et historisk tilbageblik til midten af 1970 erne, hvor han samen med OØM var involveret i implementering af et stort ledelsesinformationssystem i Kommunedata. Det var på det tidspunkt de amerikanskinspirerede modeller begyndbog2101.indd :47:33\n13 te at komme til Danmark, og det førte til udviklingen af en dansk aktivitetsbaseret analysemodel, der både var operationel, logisk og pragmatisk. Modellen blev teoretisk en succes, men som ledelseskoncept i Kommunedata fik systemet samme skæbne som så mange andre nye tiltag, der senere blev indført i både denne og andre virksomheder: Koncepterne blev ikke forankret, om end de førte til mange nye registreringer. I den resterende del af kapitlet viser Preben Melander, hvordan dette tidlige eksempel stadig den dag i dag er et universelt eksempel på økonomistyring i den offentlige sektor. Systemer, teknikker og reformer afløser hinanden, men slår ikke igennem ledelsesmæssigt, og de utilsigtede problematiske effekter overgår måske endda fordelene. Afslutningsvis beskriver forfatteren en vision for fremtidens styring og ledelse, hvor der argumenteres for, at der er brug for en ny ledelsesideologi. For at udvikle en fremtidig styringsmodel er der ifølge Preben Melander brug for at iværksætte lokale styringsforsøg, hvor økonomisproget kan oversættes til fagsprog. Først hvis dette lykkes, kan økonomistyring få ledelsesmæssig effekt. Der har de senere år været en del litteratur, der kritiserer det traditionelle årsbudget for at være ude af trit med virksomheders omskiftelige omverden, for at motivere til uhensigtsmæssig adfærd og for at være for ressourcekrævende at udarbejde og følge op på. I kapitel 23 tager Niels Ravn og Niels Sandalgaard udgangspunkt i OØM s artikel fra 1990 om bestyrelsen og budgettet, hvor han diskuterede, hvordan en bestyrelse kan anvende budgettet. Det er markant, at den kritik, som langt senere er blevet fremført mod den traditionelle budgettering, allerede stod skarpt i artiklen fra I den resterende del af kapitlet redegør forfatterne for den grundlæggende budgetkritik og skitserer, hvad elementerne i en ny model kunne være. Herudover præsenterer forfatterne resultater fra en empirisk undersøgelse, der belyser danske virksomheders budgetlægningspraksis. Kapitlet afsluttes med en diskussion af, hvilke formelle krav lovgivningen stiller til en virksomheds budgettering, blandt andet set i lyset af at bestyrelsens skal kunne udføre sine pligter. Carsten Rohde tager i kapitel 24 ligeledes udgangspunkt i budgetteringen, som både i Danmark og internationalt har spillet en afgørende rolle i økonomistyringen, men heller ikke har undgået kritik, således som også forfatterne i det foregående kapitel var inde på. Carsten Roh des synspunkt er, at der er et stort antal metoder og procedurer, Når en driftsøkonom takker af 21 bog2101.indd :47:33\n14 som kan tages i anvendelse i den enkelte virksomhed, men disse skal tilpasses de markedsmæssige, organisatoriske og teknologiske betingelser. Derfor kræver udviklingen af en budgetmodel både indsigt i budgetteknikker og i den ledelsesmæssige brug af budgettering. I kapitlet konkluderes det, at det ikke nødvendigvis er selve budgetteringen, det er galt med, men måske snarere et spørgsmål om uhensigtsmæssige implementeringer. Hvis budgettet skal være et ledelsesværktøj, ligger løsningen ofte ikke i at forfine virksomhedens prognosemetodik, men i, at man på forhånd overvejer, hvilke tilpasninger som kan blive nødvendige, hvis prognoserne ikke holder (jf. Madsen 1990). Sidst i bogen ser Niels Jørgen Relsted i kapitel 25 tilbage på 1970 og de nærmest følgende år, hvor den økonomiske faggruppe var præget af udviklingen inden for edb. Inspirationen var dels fra den svenske professor i informationsbehandling og administrativ databehandling Börje Langefors og dels fra den toneangivende danske professor Vagn Madsen, hvis oplysnings- og variabilitetsregnskab fra midten af 1970 erne begyndte at kunne realiseres i praksis pga. den stigende datakraft. Niels Jørgen Relsted fortæller i kapitlet, hvorledes de to professorers arbejde fik betydning, og hvordan deres bidrag kom til at forme den driftsøkonomiske forståelse op gennem 1970 erne. Med Vagn Madsens skelnen mellem det eksterne og det interne regnskab, og det ledelsesmæssige fokus, hvor det interne regnskab skal give information med henblik på bedre beslutningstagen, rører vi ved den driftsøkonomiske kerne, hvor der lægges vægt på den konsekvente og stringente håndtering af de økonomiske grundbegreber. Det har stadig relevans, og som afslutning på kapitlet diskuterer Niels Jørgen Relsted endvidere, hvordan udviklingen efterfølgende blev, og hvilken rolle de nævnte bidrag har i dag. Litteratur Christensen, P.S., O.Ø. Madsen & R. Peterson Opportunity Identification: The Contribution of Entrepreneurship to Strategic Management. Aarhus University: Institute of Management. Christensen, P.S., O.Ø. Madsen & R. Peterson Conceptualizing Entrepreneurial Opportunity Identification i Marketing and Entrepreneurship: Research Ideas and Opportunities, G.E. Hills (ed.) Westport Connecticut: Quorum Books, s Strategi og driftsøkonomi bog2101.indd :47:33\n15 Genefke, J. & O.Ø. Madsen (eds.) Driftsøkonomiske aspekter af ny teknologi. Århus: Aarhus Universitetsforlag. Madsen, O.Ø Interne afregningspriser i decentraliserede virksomheder. I Økonomisk Forenings Festskrift, Aarhus Universitet. Madsen, O.Ø Japansk økonomi og ledelse: et studie i udvalgte aspekter af det japanske økonomiske mirakel. Skrifter fra Aarhus universitets Økonomiske institut, nr. 29. Madsen, O.Ø Virksomhedsovertagelser og fusioner i dansk industri. København: Nyt Nordisk Forlag. Madsen, O.Ø Hvad er ny teknologi? I Driftsøkonomiske aspekter af ny teknologi., J. Genefke & O. Ø. Madsen (eds.). Århus: Aarhus Universitetsforlag. Madsen, O.Ø Nye krav til det interne regnskab. I Driftsøkonomiske aspekter af ny teknologi., J. Genefke & O. Ø. Madsen (eds.). Århus: Aarhus Universitetsforlag. Madsen, O.Ø Casevirksomheden Sabroe. I Driftsøkonomiske aspekter af ny teknologi., J. Genefke & O. Ø. Madsen (eds.). Århus: Aarhus Universitetsforlag. Madsen, O.Ø Strategic Management of Small Companies: A KISS approach. Paper præsenteret på Strategic Management Societys konference Winning Srategies for the 1990 s, Amsterdam. Madsen, O.Ø Faldgruber i fusioner og virksomhedsovertagelser. Revision & Regnskabsvæsen, vol. 58, nr. 4, s Madsen, O.Ø Bestyrelsen og budgettet: Ledelsesinstrument eller luftkastel? I Revision & Erhvervsøkonomi: FSRs Årsskrift 1990, O.Ø. Madsen & A. Nicolaisen (eds.). København: FSRs Forlag. Madsen, O.Ø Koncernstrategier. I Strategi og ledelse, S. Hildebrandt (ed.). København: Systime. Madsen, O.Ø Virksomhedsfusioner i et ledelsesperspektiv. I Ledelse II, S. Hildebrandt & E. Johnsen (eds.). København: Børsens Forlag. Madsen, O.Ø Er der visioner i fusioner? Fremtidsorientering, nr. 2, s Madsen, O.Ø Fusionsfeberen: er den stadig en gåde? Finans/Invest, nr. 8, s Madsen, O.Ø God selskabsledelse i familie- og fondsejede virksomheder. I Bestyrelseshåndbogen T. V. Christiansen (ed.). København: Børsen Forum. Madsen, O.Ø Integrationsproblemer i fusioner. Inspi, vol. 34, nr. Når en driftsøkonom takker af 23 bog2101.indd :47:33\n16 7-8, s Madsen, O.Ø. & J. Kaiser Value Creation in the Post-Acquisition Management of Danish Horizontal Mergers. Working paper, præsenteret på NFF Conference Proceeding, Island, Madsen, O.Ø. & P.S. Christensen Virksomhedens fornyelsesproces. Ledelse og Erhvervsøkonomi, vol. 55, nr. 4 s Madsen, O.Ø. & N.J. Relsted I Computer-Aided Information Systems Analysis and Design. J. A. Bubenko, B. Langefors & A. Sölvberg. Lund: Studentlitteratur. Møllgaard, P.; P.B. Overgaard & O.Ø. Madsen Den danske konkurrencelov i moderne industriøkonomisk belysning. I P.N. Bukh & P. Skott (eds.), Markeder i Opbrud. Aarhus: Aarhus Universitetsforlag. Nielsen, J. & O.Ø. Madsen Cross-border Mergers between Agricultural Co-operatives. Journal of Cooperative Studies, vol. 40 nr. 3, s Strategi og driftsøkonomi bog2101.indd :47:33


Hvordan man kan reducere natrium i blodet for sundhed - Mosolyorszag.com\nNatrium er et mineral, der er til stede i mange forskellige fødeemner. Det er en nødvendig bestanddel af kost, fordi det hjælper med at koordinere muskelbevægelser og neurologiske funktioner. Natrium også bidrager til at opretholde den rigtige balance af koncentreret væsker i blodet; dog er et overskud af natrium i blodet skadeligt, fordi det har potentiale til at føre til sådanne forhold som hypertension eller forhøjet blodtryk. Det er imidlertid vigtigt, at du spiser den rigtige mængde natrium og ikke et overskud af natrium. Selvom natrium findes i en bred vifte af produkter, kan du stadig reducere blodets indhold af natrium for sundhed ved simpel beslutninger og analysere de produkter, du vælger at købe.\n• Drikke mere vand. En af de mest effektive måder at sikre, at din krop får nok væske er af drikkevand. Især hvis du tilfældigvis til at indtage et måltid med et overskud af natrium, er drikkevand den bedste måde at kæmpe med det høje natrium-indhold, der filtreres gennem nyrerne.\n• Undgå forarbejdede fødevarer. For at bevare friskhed, indeholder forarbejdede fødevarer en rigelig mængde natrium. For at reducere niveauet af blod natrium til sundhedsformål, vælge fødevarer, der ikke behandles. Friske fødevarer indeholder ikke nær så meget natrium. Hvis du stadig ønsker forarbejdede fødevarer, kigge efter en vare, der har en nedsat natriumindhold.\n• Læg ikke en overflod af salt mad. Ved at tilføje ekstra salt til en opskrift, du kun forhindrer ikke dig selv fra smagningen den naturlige smag af fødevarer, men du er hæve niveauet af natrium i kroppen. Nogle gange, tilføje ekstra salt er ikke nødvendigt. Prøve mad uden det og hvis det har behov for ekstra smag, bruge forskellige krydderi eller en citrus blanding.\n• Brug krydderier og salat dressing sparsomt. Salatdressinger og smagspræparater tendens til at have høje niveauer af natrium; Derfor, jo mere du tilføje til dit måltid, du vil forbruge mere natrium. For at opnå den ønskede smag, behøver du ikke at dominere mad med krydderi eller dressing. I stedet, bare bruge en lille mængde.\n• Sådan fremskynde stofskifte\n• Symptomer på endokrinologi lidelser\n• Hvordan til at supplere jern\n• Fælles planteædere i regnskove\n• Homøopatiske midler for føler døsig, træt og kedelig


nyt brugt | Nyt genbrug | ISYN Nyt genbrug – ISYN\nGenbrugen i Gram\nmaj 22, 13 Nanna Rendebo Jepsen\nSå fik jeg endelig taget mig sammen til at få farvet mit hår 🙂 Det skulle prøves i Gram. Jeg slap kun med 550 kr for at få striber i hele håret! Min søster var så sød at tage med. Efter skulle vi selvfølgelig forbi den lokale genbrug. Og se hvad jeg fandt:\nSynes jeg har gjort mig nogle ret gode køb. Skal lige ha’ syet bukserne ind på sættet fra Inware, hvilket som faktisk er i overraskende god stand!\nIngen kommentarer til Genbrugen i Gram\napril 30, 13 Nanna Rendebo Jepsen\nIngen kommentarer til White is the new black\napril 28, 13 Nanna Rendebo Jepsen\nSelvfølgelig har min søster og jeg været på marked 🙂 Vi skulle til Holsted for at se om de havde noget at byde på. Der var faktisk okay meget at komme efter – og man behøver ikke stå latterligt tidligt op for at få fat i de fede ting, for de åbner først kl. 10. Det er så godt nok nogle, som står der fast, så de tillader sig også at tage en del for deres ting. Meen ikke det hele er dyrt (:\nJakken måtte jeg give en 10’er for! dvd boksen måtte jeg godt nok slippe 80 for.. Kat fik solbriller til en 5’er stykket og fede sandaler for 30 kr.\nIngen kommentarer til Holsted Antik og Kræmmermarked


Elefantunge kom sig aldrig over at miste sin familie\nKrybskytter slog fem elefanter i en flok ihjel og skånede kun den yngste; den ca. seks måneder gamle elefantunge Losoito, som blev efterladt alene på savannen. Han kom sig dog aldrig over at have mistet sin familie.\nSelvom medarbejdere for organisationerne David Sheldrick Wildlife Trust (DSWT) og Big Life Foundation fandt Losoito og tog ham til et internat for at passe ham, døde han få dage senere af, hvad der kan have været en stressrelateret sygdom.\n- "Efter at have set sin familie blive dræbt og slagtet for deres elfenben, var Losoito forståeligt nok dybt traumatiseret, da vi nåede frem til ham den 29. juli," skriver DSWT på Facebook.\nLosoito blev fundet to dage senere\nIfølge mediet TheDodo.com blev fem elefanter dræbt af krybskytter den 27. juli - kadaverne blev efterladt; kun stødtænderne var fjernet. Der var tale om en voksen hun og fire yngre elefanter. To dage senere fandt man Losoito i live og alene, og man fik straks fløjet ham til et internat i Nairobi.\n- "Selvom han havde bevidnet hele sin familie blive skudt af mennesker, var han venlig fra begyndelsen, han havde brug for selskab og opmærksomhed og var tydeligvis taknemmelig over at være blevet reddet," skriver DSWT og tilføjer:\n- "Han har med det samme reageret positivt på samværet med de andre forældreløse dyr hos os og har slet ikke villet gå fra dem, siden han ankom."\nDesværre fik Losoito diarré, og det kostede ham livet. Selvom det ikke er endeligt påvist, at det var traumet, der førte til sygdommen, er diarré hos dyr noget, som kan forårsages af stress.\nIfølge FN's Food and Agriculture Organization er særligt elefantunger og hunner udsatte for diarré, hvis de gennemgår stress. En anden årsag til diarré kan dog også være en forkert eller ensartet føde eller en infektion, hvilket formentlig kan have været et resultat af, at han har vandret alene i to døgn.\nTo personer er anholdt\nI forbindelse med krybskytteriet på de fem elefanter har myndighederne anholdt to personer, men det formodes, at yderligere fire personer indblandet i sagen er på fri fod.\nHos en af de to anholdte fandt man bl.a. en blodig økse og en sav.\nDet var lokale beboere, der rapporterede til politiet, at de havde hørt skud, hvorefter en aktionsstyrke dagen efter fandt de dræbte elefanter.\nPolitiet har fået navnene på de mistænkte, som endnu er på fri fod, og har anmodet om hjælp fra myndighederne i Tanzania til at anholde krybskytterne.\n- "Banden formodes at bestå af fire flygtede personer fra Tanzania, der opererer på tværs af grænsen med hjælp fra nogle lokale kenyanere. Det formodes, at de har brugt motorcykler til at flygte med stødtænderne," siger talsmand for Kenya Wildlife Service, Paul Udoto til Daily Nation.\nKenya mistede 164 elefanter sidste år til krybskytter, og antallet for årets første fire måneder er 34.\nElefanter er socialt intelligente\nDet er ikke usædvanligt, at elefanter bliver dybt påvirket af sådanne hændelser. Studier af elefanter har påvist, at de har en højtudviklet empati og nu betragtes som nogle af de mest intelligente, sociale og empatiske dyr i verden.\nElefantmødre reagerer også på ungernes kald om hjælp - selv når det ikke er deres egne unger, og elefanter indgår i et ritual, der minder om en sørgeproces, når de har mistet en i flokken. Det ses ved, at de samler sig om kadaveret eller knoglerne og rører ved det med snablen - noget, som forskere vurderer, er en form for at tage afsked.\nElefanterne er også i stand til at skelne knogler fra elefanter med knogler fra andre dyr, således at ritualet kun udføres over for deres egne.\nEt studie fra sidste år viste også, at elefanter bruger snablen til at trøste hinanden.\nDenne video viser, hvordan en elefant tager afsked med en afdød unge:\nSe også denne video af to voksne elefanter, der i fællesskab hjælper en skræmt unge over en grusvej:\nFotos: The David Sheldrick Wildlife Trust


⬦Varevogn ekskl moms FORD - Se alle til salg [Brugt: 419 Varevogn ekskl moms]\nFord Transit Custom 310L 2,2 TDCi 125 Trend Van 59.899 kr.\nairc., webasto motorkabinevarmer med fj.bet. og timer, kørecomputer, fartpilot, varme i forrude, lædermultirat, ratstyret stereo med usb indg., el-ruder, el-klapbare sidespejle, fjernb. c.lås, parkeringssensor (for), parkeringssensor (bag), tågelygter, 3 sæder, led lys i varerum, højdejust. førersæde, armlæn, bakkestartassist, fralæggerhylde over solskærme, træk til 2.800 kg.er monteret- men mangler kugle, airbag, abs, esp, nysynet 1.6.2021, sidste service ved km.374.000 incl. ny turbo/intercooler, den har kørt nogle km.- men er pæn i forhold til data, indbytningsbil - pris engros til cvr.nr., billig leasing samt finansiering tilbydes\nairc., fjernb. c.lås, fartpilot, kørecomputer, infocenter, startspærre, varme i forrude, regnsensor, sædevarme, højdejust. førersæde, el-ruder, el-spejle, cd/radio, multifunktionsrat, håndfrit til mobil, bluetooth, usb tilslutning, aux tilslutning, armlæn, kopholder, tågelygter, airbag, abs, esp, servo


Kirsten Holm – Clay webshop\nKirsten Holms keramiske værker er skabt med udgangspunkt i fund fra havet: Et forstenet søpindsvin, en spændende sten eller en eroderet østersskal. I fundene ser Kirsten Holm ikke kun forgængelighedens tydelige spor, hun ser også forgængelighedens skønhed- og her ud fra skaber hun sine originale og tidløse værker, der på forunderlig vis sammenkæder kultur og natur.\nFormerne er drejede og bearbejdet videre med modellering, bankning, skæring, ridsning og prægning i overfladen – derved fremkaldes linier, der strømmer ned over formen, som en fortsættelse af skallens/stenens formsprog.\nOverfladen på værkerne er bemalet med terra sigillata – uden dækkende glasurlag – for at få naturens spor til at fremstå synlige i værkets overflade.\nDe fleste af værkerne er brændt i muffel, en beholder, som omhyggeligt er fyldt med udvalgt brændbart materiale.\nProdukter med tag: “Kirsten Holm”\nStørrelse: 10.5 × 6.5 cmVægt: 318 kg\nStørrelse: 12.5 × 17 cmVægt: 735 kg\nStørrelse: 7.5 × 9.5 cmVægt: 267 kg\nStørrelse: 7 × 8 × 5 cmVægt: 156 kg


»Der er længere til politiet. Der er længere til advokaten, og når katten er ude, leger musene på bordet« - FINANS\nDet er svært at få advokat Karsten Hjort til selv at tage ordene i sin mund. For han er vestjyde, siger han, og han »plejer jo nok at gå lidt stille med dørene.« Men han er blevet byens advokat. Byens eneste praktiserende advokat vel at mærke. Vil man som borger i Struer Kommune hyre en advokat, er det Karsten Hjort eller afsted til en anden kommune og finde en.\nMed andre ord er det ikke kun lægen, politibetjenten og bankrådgiveren, som er flyttet længere væk fra borgere i yderkommunerne. Muligheden for at rådføre sig med en advokat er det også...


Jacob Holdt: Totalitært frisind\nPolitikens Debat søndag 10. juni 2001\nOm tolerancen i\nEr det virkelig et udtryk for frisind at tvinge mennesker - formet i kulturer præget af flertallets fattigdom - til at løbe spidsrod gennem demokratiske overbud som: Går du ind for bare bryster i parken og fri porno?\nJeg anerkender problemet omkring optagelsen af politiske kandidater med uklare synspunkter, men debatten om muslimske kandidaters forhold til deres rødder har udelukkende været ført på gammeldanske præmisser. For hvilke langtidsudsigter har de Radikales indvandrerintegration i partiet med den valgte "stay back in the bus"-politik? Uden nogen form for positiv særbehandling ligner den skjult racisme og et forræderi mod partiets traditioner for frisind og tolerance. Igennem et århundrede holdt man de sorte i USA og Sydafrika udenfor med et lignende "Først når de bliver som os og får vores høje moral bør vi lukke dem ind!"\nFrisind og tolerance handler jo ikke om som i totalitære systemer at aftvinge og aflire politisk korrekt tale, men om at acceptere mennesket som det er - med dets "slimede spor af løgn, af væskende sår….med fluer og utøj i bugens vunder…og nøgne arme dækkede af syndens sorte sår," som Nis Petersens skrev i "Elsker du mennesket?" Det kan være svært nok at integrere politiske flygtninge – tit fra samfundsklasser med et vist demokratisk overskud. Men vil man integrere fattigdomsflygtninge, sker det kun med kærlig indleven og en uhyre nænsom hjælp til udpakning af den ofte ildelugtende medbragte bylt på deres skuldre. Enhver, der har arbejdet med fattigdom, kender dens næsten per definition manglende overskud – i reglen udtrykt i en "øje for øje og tand for tand" tænkning. Den ses overalt i den Tredje Verden og i rige lande uden velfærdsstat såsom USA - og i Danmark for 150 år siden inden velfærdsstatens tryghed gav os en vis tankefrihed.\nMen vi kommer jo alle med en tung bunden bagage. Jeg blev som barn formet af min grundtvigianske præstefars utrættelige, men kærlige arbejde med gennem gensidig respekt at integrere fundamentalistiske, indremissionske småkårsfolk i det kirkelige samvær – med en sådan succes at disse endte med både at danse, spille kort og drikke som andre sognebørn. Måske dette lå bag min voldsomme debat siden i USA med en ung pakistansk pige om hvorvidt homoseksuelle skulle stenes. Hendes engagerende jødiske professor i etik havde bedt hende køre mig til lufthavnen efter mit foredrag for at jeg kunne "bearbejde hende kærligt undervejs." Det blev til et livsvarigt venskab, idet jeg senere hjalp hende med at flygte fra et arrangeret ægteskab med "en bondefætter i Pakistan." I dag er Shazia superamerikansk i alle sine synspunkter – ja, direkte dansk hvad angår dødsstraf og homoseksuelle - og fuldt integreret. Men havde vi (amerikanere) dengang fordømt hende og "lukket hende ude" pga. hendes forkvaklede destruktive syn, var dette ikke sket. Som hos de fleste muslimer, jeg kender, kom hendes fordømmende holdninger ikke fra Koranen, som hun ikke havde læst. Hendes grundsyn var formet af en kultur, hvor fattigdom, korruption og manglende oplysning blot gjorde det naturligt at hægte sin egen smerte op på omgivelsernes løsrevne sætninger fra Koranen – ligesom jeg så vestjyske fundamentalister gøre det med Biblen i min barndom. En milliard kineseres lignende grundsyn er tilstrækkeligt bevis på at dette ikke handler om Islam, men om fattigdom, som dansk frisind blot ikke tillader en lignende dæmonisering af.\nSå når vi herhjemme glemmer essensen af både Bibel, Koran og grundtvigiansk frisind ved at lukke de fattige ude af vore hjerter "indtil de bliver som os," - ja, så tvinger vi med intolerancen vore indvandrere fra fattige lande – selv i 2. generation – til at holde fast i deres fattigbylts mest ildelugtende kolli. Selv kirkeministeren synes at have glemt budskabet om "den fortabte søns" bagage når han – uden nogen form for positiv særbehandling - gør det "lettere for en kamel at gå igennem et nåleøje" end for flertallet af verdens fattige at komme i hans radikale frisinds himmerige.\nFor er det virkelig et udtryk for frisind at tvinge mennesker - formet i kulturer præget af flertallets fattigdom - til at løbe spidsrod gennem dansk frisind med dets sikkert næste demokratiske overbud "Går du ind for bare bryster i parken og fri porno?" – nøjagtig som det hvide overherredømme i USA’s sydstater før borgerretskampen holdt de fattige sorte ude fra politik med analfabetisme- og karakterprøver? Ønsker de radikale virkelig at mennesker skal tvinges til at lyve for at opnå medlemskab af deres deraf "totalitære frisinds klub" – at sige nej til dødsstraf og ja til homoseksuelle med munden mens de af hjertet stadig siger ja til de kulturer, der engang formede dem? Tror de at danske kvinder bosat i Afghanistan og Iran siger oprigtigt "ja" ved at iklæde sig disse fattigdiktaturers påbudte gevandter eller at danske tilflyttere i Texas af hjertets renhed straks siger ja til dødsstraf når de søger medindflydelse ved at stille op i politik – med de kompromisser dette indebærer der?\nNej, lad os hellere acceptere en ærlig Mona Sheik – synligt vaklende mellem to kulturer - end se hende som en kynisk politiker stikkende os en lodret løgn, der ville forråde hende selv og hendes bagland. For ved at lukke denne progressive pige ude, udelukker de Radikale også det store flertal af (1. generations) pakistanere – sådan som jeg kender dem med holdninger hyppigt a la fattig-Danmarks år 1850. Mona udtrykte sig klogt, for – skønt mere dansk end pakistansk i sit syn - ved hun at hun skal stå til regnskab overfor et fremtidigt bagland af stadigt flere tilstrømmende fattigflygtninge, hvis grundholdninger sikkert vil være endnu mere intolerante, "bondske" eller "middelalderlige" i danske øjne i takt med smertesophobningen i Den Tredje Verden. De Radikale og andre partier gør derfor klogt i at indføre Clintons "Don’t ask, don’t tell"-politik overfor minoriteter når det drejer sig om lakmus-emner som dødsstraf, som vi alligevel ikke kan ændre på indenfor Europarådet. Ellers gør de snart "kampen mod dødsstraf" og "for homoseksuelle rettigheder" til mærkesager for Dansk Folkeparti – trods alt endnu et positivt indvandrerbidrag til Danmark – og udvander den politiske debat til et kulturimperialistisk tyranni med amerikanske mono-emner som "for eller imod abort". Eller værre: uden positiv særbehandling af disse nye fattigflygtninges grundsyn vil der til sidst kun være et naturligt hjemsted for disses politisk ukorrekte ikke-frisind, nemlig blandt Dansk Folkepartis ubundne indre svinehunde.\nKun ved at vise ægte frisind – uden udelukkelse – kan de Radikale blive naturligt hjemsted for Anita Bay Bondegårds forventede millionstrøm af fattigflygtninge og gøre sig håb om at præge disse med det bedste af det, jeg forbinder med danskhed. Jeg har så stor tillid til styrken af dette danske "vraggods" at jeg er sikker på at denne omfavnende indlemningspolitik vil lykkes. Skulle danskheden ende med at ligne et broget kludetæppe frem for en mølædt folkedragt har essensen af danskhed jo netop sejret ved at den i valgets afgørende stund valgte at redde menneskeheden frem for danskheden.\nNej, frisind er at have hjerterum for mennesket SOM DET ER - ikke som vi synes det bør være. Kun ved at møde det med en sådan åbenhed og kærlighed kan man forme det med et tilsvarende frisind….hen ad vejen. Med intolerance og udelukkelse skaber man kun intolerance, ghettoisering – og, ja, fundamentalisme!\nVi kan alle leve op til dette princip når vi adopterer børn fra fattige lande – ja, har tilmed det ekstra kærlige overskud, der kræves til de børn, der allerede er blevet dybt skadede. Hvorfor kan vi ikke leve op til det samme princip, når de ankommer med en lidt tungere fattigbylt som voksne – i Guds øjne vel stadig kærlighedshungrende børn?


Aktuelt - Lægerne Ørnebjerggård Aktuelt - Lægerne Ørnebjerggård\nRing altid først. Du må KUN møde op efter aftale. Du kan fortsat kontakte os telefonisk eller på mail, når du har behov.\nVores kliniks nummer er: 4717 5300\nVelkommen til vores hjemmeside. Du kan orientere dig på knapperne i toppen af skærmen samt de undermenuer som kommer frem når du peger musen på knapperne.\nTryk på menuen “Selvbetjening” og følg vejledningen der er også guides til oprettelse af bruger og bestilling af tid længere nede af siden.


Julia Skibhuspigerne - Anmeldelser af piger og klinikker på Fyn - Eroguide.dk\naf mike5000, 12. December, 2014 in Anmeldelser af piger og klinikker på Fyn\nBesøgte Julia hos Skibhuspigerne for et par uger siden. Har tidligere med stor succes besøgt Julia, da hun kunne findes hos Cassiopeia på Østerbro i København.\nJulia er en pige lige efter min smag... lille, fræk og super veldrejet nips med naturlige ungpige bryster. Desværre er stedet - Skibhuspigerne - ikke lige min smag. Blev lukket ind af en meget utiltalende telefondame, der lugtede voldsomt af gammel røg. Det viste sig dog at ikke alt røg var gammel for da jeg kom ind i "lejligheden" var der tykt af cigaretrøg og med betydeligt kulde udenfor var der absolut ingen former for naturlig ventilation...\nJulia kom smilende ind, men umiddelbart lignede hun en der heller ikke var helt tilfreds med "klimaet" på Skibhusvej... hun har før virket med glad og talende... og jeg ved fra tidligere samtaler at hun træner meget... og går op i sin krop, sundhed osv... så måske ikke lige det fedeste med 10 timers vagt i en rygekabine med et en yderst utiltalende telefondame..\nNå... jeg havde travlt... så det blev til en kort seance bestående af fransk til Julia... og afslutning med pikspil ud over hendes små fine fødder ... Julia leverede som altid høj service... men en anden ting der er pisse irriterende på Skibhusvej... det er at man dårligt er kommet i gang får telefondamen står med sine fede fingre og banker på døren... trist!\nJeg hælder efterhænder mere og mere til suger-konceptet, hvor man laver private aftaler med piger... så slipper man for at nogen forsøget at spolere en den gode (jule)stemning ...\nJa det sker åbentbart tit det med tlf dame der banker på døren,har selv prøvet det på skibhusvej.det er bare ikke ok.men der er nu mange søde piger på stedet,det kan man jo ikke nægte.god weekend til alle\nTelefondamerne banker kun på døren for at fortælle pigen at tiden er ved at være gået. Det er den tid pigen har sat, så det kan man vel ikke bebrejde telefondamen for?\nSådan har det fungeret på alle de steder jeg har været, hvor der også har været en telefondame.\nDet er så lidt forskelligt hvor hurtigt pigen vil have det afsluttet efter banket, men da det jo er den tid man betaler for er det vel fair at det skal slutte?\nMen tak for din anmeldelse, har selv overvejet at besøge Julia, så tror du fik mig overtalt\nJulia tager det nu meget afslappet med bankeriet på døren, så ingen problemer med det.\nHvis nogen overvejer at besøge Julia er det ved at være sidste chance, da hun stopper senest ved udgangen af december. Det er slet ikke sikkert at hun kommer til Skibhuspigerne igen.\nSkrevet 16. December, 2014 (edited)\nSynes jeg har hørt en anden pige i branchen klage over den rygende telefondame(mindes at det blev nævnt at det var mutter selv, men er ikke sikker). :-/\nRedigeret 16. December, 2014 af postmand\nJeg kan nu ikke huske at der har lugtet af røg på stedet de få gange jeg har været der. Det vil altid være et turn off for mig.\nJulias hjemmeside er i øvrigt forsvundet, så mon ikke hun allerede er stoppet?\nRedigeret 16. December, 2014 af Den Lange


HOLLY ROWE HAIRCUT, SUNDHED, KRÆFT, SØN, MAND, GIFT, NETTOVÆRDI - MAKE UP ARTIST\nHolly Rowe Haircut, sundhed, kræft, søn, mand, gift, nettoværdi\nHvem er Holly Rowe mand og søn?\nEr Holly Rowe gift? Holly er hemmelighedsfuld om sin mand, ægteskab, kæreste og datinghistorie. Men igen og igen nævner hun sin søn i begivenheder og interviews.\nDen 51 år gamle sportskommentator forbliver også mor, når hun bliver spurgt om hendes civilstand. Det ser ud til, at hun har været for travlt med at arbejde på sine karriereforetagender og nyde et selvstændigt liv.\nHolly har været en fremragende sportskommentator for ESPN, der deler hver eneste detalje i spillet, men når det kommer til hendes personlige liv, er hun mere tilbageholdt og vælger at administrere en lav nøgleprofil.\nHolly Rowe er en amerikansk sportsudsender, der på nuværende tidspunkt betjener det globale sportsnetværk ESPN. Hun regnes som en af netværket kvikke veteraner, der arbejder som en sidelinjereporter for college fodboldkampe.\nFødselsdag:16. juni 1966 (52 år)\nSom barn voksede Rowe op i en husstand, hvor det var en kultur at se sport.\nHendes far var den, der opmuntrede hende til at spille sport som basketball, men bortset fra det har hun ikke afsløret meget om sin barndom.\nHun kom oprindeligt til Brigham Young University og flyttede senere til University of Utah og fik en grad i udsendelsesjournalistikken.\nSidelinjereporter, Holly Rowe, blev også diagnosticeret med kræft kun ni måneder efter, at hendes klump blev fjernet, hvilket hun meddelte i en erklæring til sine fans.\nHolly Rowe Højde - 164 cm\nHolly Rowe står i en højde på 5 fod 4 tommer (164 cm).\nKropsmål: 35-24-35 tommer\nHolly har en velholdt kropsmåling. Hun er populær blandt fans og interviewpersoner for sin skæve personlighed og preppy stil både på og uden for banen.\nHun regnes som en af de mest stilfulde og elegante kvinder i sportsudsendelsesindustrien.\nHollys blonde hår og varme personlighed gør hende til et ønskeligt sportsanker.\nHolly bedøvede verden, da hun blev kvalificeret som sportskommentator for ESPN med sit glam-look og karisma.\nFrisyr, frisure og makeup\nDen 52-årige så elegant smuk ud, når den ser flot ud, parret med høje hæle, få tilbehør og skinnende makeup. For nylig byttede hun sit varemærke blonde lange hår med en kølig frisør til mænd.\nI sin nedetid rejser hun steder og udforsker eksotiske destinationer med sine damer. Hun hænger sammen med dem og går også til fest om sen aften.\nTv-shows: ESPN College Football Saturday Saturday, WNBA på ESPN\nRowe tjener i øjeblikket ESPN som sidelinjereporter for college sportsbegivenheder. Før hun tiltrådte netværket som regelmæssig, havde hun tjent stationen som freelance reporter.\nHolly fik sin karriere start som nyhedsanker for BYU run station KBYU-TV, og kort efter eksamen tog hun en praktikplads på CBS Sports.\n1991-1992: Interneret hos CBS Sports\n1998: Indtrådte i ESPN som sidelinjereporter\n1993: Serverede Fox Sports som tv-station for college-basketballkampe for kvinder\nHun har arbejdet for ESPN som kollegiums fodboldrapporter i de sidste 20 år. Gennem sin tid i stationen har hun dækket et bredt udvalg af sportsbegivenheder, herunder softball, NBA, fodbold og Little League World Series.\nSom medlem af ESPN-radioteamet har hun rapporteret om kvindernes college volleyball og basketball spil samt dækning af Running of the Bulls og play-by-play til kvindernes verdensmesterskabskampe.\nFør hun kom ind i netværket som en regelmæssig reporter, havde hun kortvarigt arbejdet på netværksudsendelsen som et deltidsanker. Derudover tjente hun også ABC Sports i to år og skubbede det til grænser for at tjene stillingen.\nSom en af de få ekstraordinære talenter i sportsudsendelsesindustrien er hun blevet kontaktet af forskellige andre organisationer. Mens hun var hos ESPN, blev hun underskrevet af Fox Sports til udsendelsen af kvindernes basketballkampe. Hun tjente også WNBAs Utah Starzz som farveanalytiker. Siden 1993 har hun været ansat i Utah-baserede The Blue & White Sports Network for sine sportsbegivenheder og konferencer.\nHolly Rowe nettoværdi - $ 1 million dollars\nHolly Rowe er en amerikansk sportstelekaster, der har en nettoværdi på 1 million dollars.\nLøn og årlig indkomst - $ 100 tusind dollars\nDet menes, at hendes løn er mere end $ 100 tusind dollars. Rowe har skaffet millioner af formuer fra sin blomstrende karriere som sportsjournalist. Hendes rigdom kommer fra vanskeligheder og dedikation til hendes arbejde.


Akano | og en sur kineser\nHar du hårdt blandt at finde den rette mobil fra i. Således ka det eksistere, ad i skulle kigge tættere på de utallig smarte modeller fra Samsung Galaxy. For lige her opdager du én mobil, der passer ethvert krav. Uanset da capo du skal gribe fleste fotos med røret. Eller dét er nok rigtig meget mere meget vigtigt for i, ad eje én hastig processer og fantastisk signal, der gør dig i stand til a job effektivt, mens du er på farten. Da mobilen er næsten sikkert en masse portion af vores virksomhed og fritid jer døgn, er muligvis dét slet ikke ens meget, hvilken type fra Samsung Galaxy, folk slutter medregne a få sin.\nNår én søger efter en telefon, derefter har lyst til man naturligvis virkelig ikke frivilligt give én komplet masse penge for nogle, som folk virkelig ikke føler er dette værd. Eftertidigt om du håndgribelig gerne vil eje nogle for økonomien, eftertidigt skal du kun vælge en Samsung Galazy S8. Dér får man nemlig én helt masse diverse færdigheder til en fornuftig omkostning. Én modtager nemlig en skærm, der dækker længst dette meste af mobilen, disse man modtager ægte meget ud af skærmen. Herudover kan du låse ens egen mobil op hos genkendelse af øjnene ellers fingeraftrykket. Det er helt sikkert begge så meget sørge måder a spærre sin egen telefon op af, da ingen diverse kan klare dette.\nForudsat dét er nok i lang tid siden jeres drivhuset, sommerhus el skur er næsten sikkert blevet malet, ser facaden jo nok hen ad vejen en smule slidt. Eftertidigt er helt sikkert dét tidsramme indtil a indfinde sig eder gang medregne facademalingen. Såfremt facaden bliver malet, giver du de nyt vitalitet, også vælger du at ændre farve, er muligvis dét næsten altid der en udskiftning. Ifald du kunstmaler facaden, er muligvis dette overhovedet ikke bare for, at den burde opdage flot ind af. I skal passe fantastisk af din facade, såh de holde længe. Om i sørger for ad bibeholde jeres facade løbende, derefter holder den selvfølgelig højest. Dét koncentrerer om mere stadigvæk sminke, for du skal også reparere revner og så huller, når så du ser dem. Medtage dygtig pleje holder jeres facade sig flot længst muligt.\nSåfremt du tror, a det bare er muligvis fra pensionister a rejse gennem jer Europa i en lejet campingbus, kan så du nyttigt tro såfremt atter. Dét er nok netop også for børne-familier ad håndtere det. En God Del unge elsker, ad de kan så rejse gennem jer deres hus. Det er helt sikkert medregne indtil ad give en tryghed for de, hvis Jeres rejseforberedelser vildt meget gennem. Ligeledes uanset dét er nok en campingbil, som Eder har lejet. Det er nok ergo én ægte fantastisk mulighed for jer for ad tage jeres mænd medtage ud også udforske Europa. Dér er næsten sikkert en stor del campingpladser, hvori dé har tonsvis af faciliteter særligt fra børnene. Dét kan findes pool, legeland også vildt meget anden.\nElektronikelskere klode over kan så eder øjeblikket glæde sin under, a det nye i-phone X er næsten sikkert indtil tjeneste af i handelen. Dér er nok derfor genial bevæggrund til at følge trop og fremfinde første godt realisation af den berømte telefon, som har udviklet sig siden de forrige modeller eder serien. I har lyst til for eksempel eksistere eder stand indtil ad glo videoer og så animationer af én betydeligt større skærm, da den nye smartphones frontside kun består af én skærm. Endvidere kan så i låse røret langt nemmere opefter blandt støtte af én ansigtsgenkendelsesfunktion. I modtager således masser af fascinerende funktioner jeres det nye mobil, derefter slå blot foreløbig medregne det selvsamme.\nTattoos & Skønhed\nTattoo København - Smukke tatoveringer\nPermanent 3D makeup Bryn\nBPA bredbånd Dametøj Elektriker Event Ferie Flyttefirma Frederiksberg Frisør Helbred Hotstone Hår iPhone 6 italiensk restaurant Jylland KBH Kroophold København Lager Mad Maler Mariagerfjord Massage Mødebooker Pallereoler Parterapi Pleje Privat Psykolog Randers Rengøring Restaurant Selskabslokaler Service Sikkerhed Slankebehandling tandlæge TDC Telefoner Terapi Uncategorized Varmepumpe Vinduespudser Århus Østerbro


Vestbalkan-konference i Berlin den 28. august 2014 - præsident Barroso, næstformand Oettinger og kommissær Füle deltager - EU-reporter\nDet vestlige Balkan konference i Berlin om 28 August 2014 - formand Barroso, næstformand Oettinger og kommissær Füle til at deltage\nTorsdag (28. august) deltager kommissionspræsident Barroso på det vestlige Balkan-topmøde, som den tyske regering er vært for i Berlin.\nMålet er at gentage Unionens forpligtelse over for det europæiske perspektiv for alle vestlige Balkanlande og støtte til tiltrædelsesprocessen, ikke mindst ved at fremme øget regionalt samarbejde.\nRegeringschefer og ministre fra alle seks lande på det vestlige Balkan (Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kosovo, den tidligere jugoslaviske republik Makedonien, Montenegro, Serbien). Kroatien, Slovenien, Østrig og Frankrig deltager på leder- og / eller ministerplan.\nPræsident Barroso vil først have et times bilateralt møde med kansler Merkel og derefter deltage i lederens segment af topmødet. Han vil især introducere diskussionen om regionalt samarbejde og EU-dimensionen.\nI forbindelse med topmødet vil kommissær Füle deltage i mødet med udenrigsministrene, og næstformand Oettinger vil deltage i et forretningsmøde på det vestlige Balkan.\nEn pressekonference på kansleriet er planlagt til torsdag 17 med kansler Merkel, præsident Barroso og premierministeren i Albanien Edi Rama, der er den nuværende formand for Sydøsteuropas samarbejdsproces.\nTopmødet afsluttes med en arbejdsmiddag.\nRelaterede emner:AlbanienBerlinBosnien-HercegovinafeaturedTidligere Jugoslaviske Republik Makedonienfuld-imageKosovoMontenegroen times bilateralt mødeSerbienoverordnet for tiltrædelsesprocessenVestlige Balkans forretningsmødeVestbalkan-topmødetarbejder middag\nDemonstranter blokerer veje for at stoppe troningen af Montenegros øverste gejstlige


Min mandeltræ vandt ‘ t Blomst – Hvorfor er der ingen mandelblomster Dette - Sanne Haver\nMin mandeltræ vandt ‘ t Blomst – Hvorfor er der ingen mandelblomster Dette\nMandeltræer er vidunderlige aktiver at have i haven eller plantagen. Men hvad gør du, hvis dit elskede træ ikke blomstrer, hvad så ikke producerer nødder? Lær mere om, hvad du skal gøre, når dit mandeltræ ikke vinder i denne artikel, så du kan høste de nødder, du længes efter.\n1 Årsager til, at et mandeltræ ikke blomstrer\n2 Video: NYSTV The Forbidden Scriptures of the Apocryphal and Dead Sea Scrolls Dr Stephen Pidgeon Multi-lang\nMandeltræer er vidunderlige aktiver at have i haven eller frugthave. Butik købte nødder kommer ikke billigt, og at have dit eget personlige træ er en fantastisk måde at altid have mandler på hånden uden at bryde banken. Men hvad gør du, hvis dit elskede træ ikke blomstrer, hvad så ikke producerer nødder? Fortsæt med at læse for at lære mere om, hvad du skal gøre, når dit mandeltræ ikke blomstrer.\nÅrsager til, at et mandeltræ ikke blomstrer\nDer er et par mulige årsager til, at der ikke er blomster på mandeltræer. En meget enkel en er, at dit træ har et slukket år. Hvis du oplevede en kofangerafgrøde sidste år, betyder det, at dit træ har brugt mere energi på at producere frugt end at sætte nye knopper. Dette er helt naturligt og fint, og det skulle ikke være et problem næste år.\nEn anden almindelig årsag er forkert beskæring. Mandler blomstrer på det foregående års vækst. Det betyder, at mandler drager fordel af beskæring lige efter, at de er færdige med at blomstre, når den nye vækst endnu ikke har sat knopper. Hvis du beskærer dit mandeltræ om efteråret, vinteren eller det tidlige forår, er der en god chance for, at du fjerner blomsterknopper, der allerede er dannet, og du vil se færre blomster om foråret.\nDet er muligt at et mandeltræ ikke blomstrer på grund af sygdom. Både ild og blossom er en sygdom, der resulterer i blomsterdød, så du har ingen mandelblomster, hvis ingen af disse påvirker dit træ. Blomsterne dannes, men bliver derefter brune, visne og dør. Disse sygdomme kan kontrolleres ved fjernelse af inficerede områder, og i tilfælde af blomstersvind, anvendelse af befugteligt svovl.\nHvis du har et mandeltræ, der ikke blomstrer, kan en mangel på vand være skylden. Mandler tager en enorm mængde vand for at trives. Hvis dit træ ikke har modtaget nok vand (et almindeligt problem, især i Californien), vil det sætte mere energi i at søge efter vand end blomster- eller frugtproduktion.


MEDVIRKENDE manifest-symposium | Litteraturen.nu\nTania Ørum, forsker.\nTANIA ØRUM (moderator) er lektor emerita ved Institut for Kunst- og Kulturvidenskab, Københavns Universitet. Hovedredaktør af A Cultural History of the Avant-Garde in the Nordic Countries (4 bind, Brill, Leiden & Boston 2012-2020). Har skrevet om tværæstetisk og transnational modernisme og avant-garde, heriblandt om dansk tresseravantgarde i De eksperimenterende tressere (Gyldendal 2009) og i Ørum and Olsson (eds.) A Cultural History of the Avant-Garde in the Nordic Countries 1950-1975 (Brill 2016).\nESBEN BJERGGAARD NIELSEN (oplægsholder) er lektor i Retorik på Aarhus Universitet. Han har siden 2010 beskæftiget sig med klimadebatten fra flere forskellige vinkler. For eksempel har han arbejdet med klima og dommedagsretorik, hvordan klimakrisen anskues i populærkulturen, samt klimaaktivister og følelser. For nyligt har han skrevet om antropocæne manifester, og dette vil også være emnet for hans oplæg ved det kommende symposium. Manifestet har som genre en række æstetiske kvaliteter, men er også en retorisk genre, der ønsker et brud med det eksisterende. Oplægget vil her handle om, hvordan tanken om Menneskets Tidsalder (det antropocæne) ikke er en entydig størrelse, men snarere er en ideologisk kampplads. Dette illustreres ved en sammenligning af to forskellige manifester for menneskets og klodens fremtid.\nMIKKEL BOLT (oplægsholder) er kunsthistoriker og professor i politisk æstetik ved Københavns Universitet. Hans forskning i de euro-modernistiske avantgarder har bl.a. resulteret i den første større danske præsentation af europæiske avantgardemanifester i antologien Avantgardemanifester (Klim, 2019). Han har desuden skrevet en række bøger om kunst og samtidspolitiske emner og samarbejdet med en række kunstnere som Madame Nielsen, Jakob Jakobsen og Christian Lollike i forskellige sammenhænge.\nBIRGITTE BAADEGAARD (oplægsholder) er cand.merc., debattør, foredragsholder og forfatter til flere bøger, bl.a. ManiFEST for kvinder, som er hendes seneste bog. I bogen gør hun op med det samfund, som kvinder påstås at være frie i – og som gennem historien (og stadigvæk) mangler kvinders autentiske stemme. Om ordet manifest skriver hun bl.a.:\nOrdet manifest har et væld af nuancer, der til en vis grad er blevet overtaget af en revolutionær definition – inkl. kampretorik, vrede og fronter. En definition, der som så meget andet her i livet bliver mere ensidig, end den behøver at være. For når du dykker ned i ordet manifest, vil du opdage, at det er både smukt og visionært, kærligt og rummeligt.\nOrdet mani- hænger sammen med det spanske ord mano, der betyder hånd. Hånd, der på latin lyder ordet manus. En hånd, der bærer os alle, holder os oppe, passer på os – lige fra kloden til dyrene, menneskene og naturen. Ligesom Fatimas Hånd – et urgammelt tegn, der betyder beskyttelse, og som findes på tværs af religioner med varierende kvindenavn.\nDerfor siger jeg JA TAK til ordet manifest. Med streg under FEST. For hvor er det tid til at fejre kvinder og alt det uundværlige og glemte, vi står for. Alt det, verden har undsagt og undertrykt i årtusinder. Alt det, kloden skriger på netop i denne tid. Derfor manifest. Derfor ManiFEST for kvinder.\nLise Skou (kunstnerisk bidrag) født 1966, er dansk billedkunstner, uddannet på Det Fynske Kunstakademi (1998-2004) og Whitney Museum of American Art (2002-2003). Hun har desuden en BA i Kunsthistorie fra Århus Universitet. Skou har gennem mange år arbejdet med en kunstnerisk praksis, der involverer kunstnerdrevne forsknings- og vidensdelingsprojekter. Igennem sine projekter forholder hun sig til tematikker omkring økonomi, arbejdskraft, værdi, omsorg, sårbarhed og alternative samfundsmodeller. Hun benytter sig af kunstneriske metoder som video, re-enactment og performance læsninger. Siden 2015 har hun drevet projektet Trade Test Site, der afspejler de skjulte økonomier omkring os. Hun arbejder for øjeblikket desuden på en performance serie under navnet Service Manifests, der henter sin inspiration i 70’ernes feministiske performances. Hendes værker følger adskillige koncepter, kønskonstruktioner og magtforhold, der krydser forskellige verdener.\nTanja Nellemann Kruse (kunstnerisk bidrag) født 1971, er dansk billedkunstner uddannet på Det Jyske Kunstakademi i 2001, der ofte bruger sampling, tekst som billedskabende elementer i sin praksis.\nTit samarbejder hun med kunstnerkollegaer om værker i udgivelsesformat.\nBilledkunsten ser hun som en art sensitiv, men nødvendig kommunikation og som en aktiv medspiller i samtidens globale problematikker og diskussioner. Gerne legende og i spillet mellem hvad begreber udgives for at være og det vi selv gør dem til i billeder og ord.\nKunst virker i virkeligheden www.kunstvirker.nu er et projekt hun udviklede til #værkdinverden som Råderum stod for. Senest har hun også kurateret udstillingen; Det er langt ude i skoven hvor kunstnere var koblet med andre fagligheder i deres værkudvikling om en hyldest til naturen. Ligeledes har hun kurateret Speaking Volumes i samarbejde med Rikke Hansen om stemmen udstillet i DK og Litauen i 2018. For øjeblikket arbejder hun med en artist book lighedens koreografi der er en udgivelse om lighedens kompromisser set med mellemmenneskelige, økonomiske og konkrete øjne og spejlinger. På sit ophold på ARoS Public i forbindelse med MANIFEST udvikler hun en række daglige manifester i samarbejde med en række samarbejdspartnere og gæster.\nSTEVEN ZULTANSKI (oplæsning) er forfatter til flere digtsamlinger, senest On the Literary Means of Representing the Powerful as Powerless (Information as Material), Honestly (Book*hug) og Bribery (Ugly Duckling Presse). Hans kritiske tekster har været publiceret i Art in America, Frieze, Kunstkritikk, the Los Angeles Review of Books, Mousse, og andre steder. Han bor I København.\nSILLE KIRKETERP BERTHELSEN (oplægsholder) er født 1991 og forfatter til bogen Med hjertet og kussen i laser, som udkom i maj 2019 ved forlaget Nemo. Med en blanding af private erfaringer, Sara Ahmeds affektteori samt dybdegående analyser af tekster fra Vita Andersens digtsamling Tryghedsnarkomaner (1977) og Hold kæft og vær smuk (1978) argumenterer hun for, at kvinder er offentligt invaderede og som konsekvens af det næppe eksisterer privat. Menstruation er et gennemgående tema i bogen, både som konkret blodig væske, men også som en metafor for overgreb, grænseoverskridelser og andre vilkår i kvinders liv. Sille opfordrer til kvinder til at dele private erfaringer, ”bløde igennem systemet” og krænke enhver, som måtte finde dét krænkende.\nSille Kirketerp Berthelsen er uddannet cand.mag. i Nordisk Sprog og Litteratur fra Aarhus Universitet og har en baggrund som kulturjournalist ved nyhedsmediet Føljeton og klummeskribent ved Politiken.\nTil symposiet vil Sille udforske, hvordan kvinders blodige erfaringsdeling er en nødvendig krænkelse af den offentlige orden, hvis vi overhovedet skal kunne eksistere. Blodet er en uddrivelse af den offentlighed, der er trængt ind i kvinder. Kroppen og blodet er et manifest i sig selv.\nANNE SOFIE STEEN SVERDRUP (oplægsholder) er født 1990, Oslo. Bor og arbejder i København. Anne Sofie Steen Sverdrup er initiativtager og leder for Bedside Productions, et kollektiv af kunstnere, teknikere og performere, som laver porno i København. Gennem sit arbejde udforsker hun pornografiens subversive og anti-normative potentiale ved at slippe marginaliserede stemmer, kroppe og historier til og ved at skabe en platform for at tage definitionsmagten over vores seksualiteter tilbage.\nSå langt har Bedside Productions udgivet filmene Boy oh Boy (2018) som bl.a. udforsker køn, magtdynamikker og venskab, og Yoni Love (2018) som viser en kvindes blik på egen nydelse, i en drøm hvor hun modtager på egne præmisser.\nBedside Productions arbejder i grænselandet mellem sex, kunst, aktivisme og venskab, mellem det personlige og det der er fælles.\nIDA MARIE HEDE (oplæsning) er født 1980. Hede er mag art i kunsthistorie fra Københavns Universitet og Goldsmiths College og tog afgang fra Forfatterskolen i 2008. Hun har udgivet syv bøger, senest Bedårende (2017) på Forlaget Gladiator. Hendes praksis involverer flere tværæstetiske samarbejder og udgivelser med bl.a. Nanna Debois Buhl, Ursula Nistrup, Amalie Smith og Recoil Performance Group. Hede har undervist på bl.a. Gladiatorskolen, Det Kongelige Danske Kunstakademi og fungerer i øjeblikket som skrivelærer på Johan Borups Højskole samt kunstanmelder for Dagbladet Information. Hun har modtaget Statens Kunstfonds treårige arbejdslegat, og var i 2018 nomineret til Kritikerprisen for Bedårende.I november debuterer hun som dramatiker med stykket Katastrofe på Teater Momentum. Hede arbejder med en performativ, billedrig skrift. Hendes tekster rummer sammenstød og kontinuiteter mellem det materielle og det teknologiske, det konkrete og det fabulerende, det intime og det geopolitiske. Hun er i øjeblikket interesseret i forholdet mellem oprør og kvindefællesskaber, og i (kvinde)kroppen som både udsat, pervers og porøs.\nLARS FROM (oplægsholder), 58 år, har skrevet om klimajournalistik i de seneste 21 år og har for Jyllands-Posten dækket en række af FN’s klimatopmøder. Han var desuden også med på Galathea 3- ekspeditionen, der sejlede Jorden rundt og foretog videnskabelige undersøgelser.\nKLAUS DOHM (oplægsholder), 55 år, er Jyllands-Postens videnskabsjournalist og har foruden at beskrive klimaforandringer bl.a. også rejst Jorden rundt og beskrevet truede dyrearter samt i flere artikler beskrevet, hvordan mennesket i stigende grad dominerer kloden.\nLars From og Klaus Dohm har også deltaget i en rejse, hvor Jyllands-Posten sendte en ekspedition i sporet af Knud Rasmussens store slæderejse, der gik fra Grønland til Sibirien.\nMennesket og arterne i klimaets brændpunkter\nTag med to journalister, Lars From og Klaus Dohm, på Klimarejsen 2019 Jorden rundt og hør om, hvordan klimaforandringer og menneskets adfærd påvirker diversiteten – både arternes og menneskets egen mangfoldighed.\nRejsen fokuserer på fire temaer:\n1: Regnskoven i Brasilien falder, pres på indianere, dyr og planter\n2: Havet bliver varmere i Tuvalu, og korallerne dør\n3: Tørken rammer Namibia, og hereroernes kvægkultur står for fald\n4: Menneskeheden vokser og erobrer verden\nKlimarejsen 2019 er en gentagelse af en klimarejse, som de to erfarne journalister allerede i 2005 gennemførte, hvor de første gang besøgte mennesker i klimaets brændpunkter. Nu vender de tilbage og genbesøger nogle af de mennesker og steder, som er blandt de mest udsatte i verden.\nMADELEINE ANDERSSON (film) er kunstner, født i Sverige, med base i København. I hendes arbejder indgår humor, identitet, sex og vold som centrale knudepunkter, hvor hun søger at sætte spørgsmålstegn ved og omarbejde aktuelle definitioner af apokalypsen; om det er en personlig afslutning, en videregivelse af viden eller en global katastrofe. Ved hjælp af et legende og præcist sprog dramatiserer hun forskellige karakterer foran sit kamera med det formål at underholde og destabilisere sit publikum.\nRASMUS EJRNÆS (oplægsholder) er biolog og tænker. Til hverdag arbejder RE som forsker på Aarhus Universitet, med biodiversitet og naturbeskyttelse i Danmark som hovedfokus. Rasmus har som forsker bidraget til at kortlægge og overvåge Danmarks natur samt analysere og kvantificere dens tilstand og udvikling. Ved siden af forskningen lægger RE stor energi i at oplyse og formidle i aviser, radio, tv og på sociale medier om naturens tilstand og om barrierer og potentialer for at standse tabet af biodiversitet og få en mere harmonisk og bæredygtig relation mellem menneske og den vilde natur. Rasmus har blandt andet skrevet en Tænkepause med titlen Natur samt Den Uendelige Have om vildere natur i haverne. Rasmus deltager i Projekt Art Writing med oplæsning af et manifest for biodiversitet.


Rinovirus infektion - Årsager, symptomer og behandling. MFIer.\nrhinovirusinfektion - akut infektionssygdom forårsaget af vira, der inficerer hovedsagelig næseslimhinden, med slabotekuschey forgiftning. Patogen\nrefereres til picornavirusfamilien( spansk piko- lille, med engelsk-RNA - RNA) på grund af deres lille størrelse, tilstedeværelse og fravær af RNA ydre skal. Sidstnævnte faktum gør det relativt ustabilt i miljøet og let modtagelige for inaktivering under indflydelse af negative faktorer. Ingen enkelt gruppe antigen, såsom for eksempel parainfluenza, hver serotype( type vira i denne familie) har sin neutraliserende og komplement-fikserende antigen( dvs. for hver type virus, kroppen forsøger at tildele den type antistof).\nrelativt ustabilt i miljøet, navnlig hurtigt inaktiveret i det sure miljø i maven, dør hurtigt når opvarmning / tørring / desinficerende handling, men stabil ved temperaturer under nul og i ganske lang tid, dvs. tættere på 0⁰S for dem skadelig end negative temperaturer er ogsåmodstandsdygtig over for estere.\ngrunde rhinovirus infektion\nKilde - en syg person eller en virus luftfartsselskab.transmissionsvejen - luftbåren, kontakt( direkte berøring) eller kontakt-forbruger( via relaterede objekter).Udbrud udviklet i kolde og våde årstider( forår og efterår), så har en dobbelt-bølgelængde i naturen og forekommer hyppigere hos små private teams, såsom familien, børnehaver. Følsomhed er høj, syge alle aldersgrupper. Også modtagelighed højde vil afhænge af den præmorbide baggrund, det vil sige tilstedeværelsen af risikofaktorer, immunstatus i kontakt med patienten, og med den tid, varighed af kontakt. Symptomer\nrhinovirusinfektion inkubationsperiode( fra tidspunktet for indførelsen af forud for de første kliniske manifestationer virionet) 1-5 dage. Gateway for virion er slimhinden i næsehulen, og at der er dannet fokus for inflammation ledsaget bluetongue manifestationer ved udløbet af inkubationsperioden og begyndelsen af prodromale periode: gradvist indsættende med temperaturen stige op til 38⁰S, afkøling, hævelse af næseslimhinden hypersekretion( overdreven næseflåd første mucosalog et par dage senere - tykkere) og de voksende tegn på forgiftning, efterfulgt af en svag strøm.\nOgså, som med andre akutte respiratoriske virusinfektioner, fra de første timer der bluetongue fænomener: nysen, ondt i halsen og besvær med nasal vejrtrækning.hyperæmiske nasale vinger( rød) og huden på dem udblødt( flager), især i tiden op til næsen. Der vaskulær injektion i bindehinden og sclera, dvs små fartøjer begynder at være synlige for øjet tunica albuginea, efter den lange sidder bag skærmen), ledsaget af tåreflåd.\nI opsummering: den vigtigste målvæv for rhinovirus er næseslimhinden, så i forgrunden vil blive udstedt rødme, hævelse af slimhinder med rigelige aftagelig, overbelastning af næsen og afskalning af huden på tærsklen af næsen;men på grund af den anatomiske konnektivitet nasolacrimale kanal med ringere turbinat, virusset trænger hurtigt ind i den ydre struktur af ligene af visning, så der er et svar fra sclera og bindehinden.\n1. Objektivt og som et resultat undersøgelsen - det udtrykte rhinitis, en moderat forgiftning( dvs. mild utilpashed, lav temperatur).\n2. Virologisk metode til at tage materiale fra de nasale podninger opsamlet på dag 1 eller senest 5 - i disse biologiske materialer udviser patogen.\n3. Serologiske metoder - neutraliseringsreaktion( RN) - detektering af kvalitativ og kvantitativ bestemmelse af patogenet og modsatrettede faktorer( antistoffer, antitoksiner)\n4. fælles analyser( KLA og OAM) og lidt information vil kun indikere inflammation billede( KLA) ellerkomplikationer / dekompensation fra den renale kloaknettet( OAM)\nrhinovirusinfektion sondres der normalt ikke med andre SARS, der er diagnosticeret med SARS og også behandles, samt andre akutte respiratoriske virusinfektioner.\nbehandling af rhinovirusinfektioner\nFordi af lignende symptomer med andre SARS valg er lavet til fordel for shirokospektornyh virusdræbende agenter uzkospektornye kan og bør anvendes kun efter bekræftelsen af et foreløbig diagnose. Alle behandlingsprincip luftvejsinfektion( influenza, parainfluenza, RSI, rhinovirus, adenovirus, enterovirus og koronovirusnaya infektion) er den samme.\n1. Causal terapi( rettet mod det forårsagende middel):\n- Arbidol( inhiberer fusion af virusset til epitelcellerne).Vist med 2 år, 2-6 år: 2 tabletter dagligt før måltider, med 6-12 år 4 tabletter, der 12 år - 8 Valium. Tag før måltider for 5 dage.\n- Ribavirin( virazol).Gives til børn over 12 år i en dosis på 10 mg / kg / dag i 5-7 dage\n- Isoprinosin.50 mg / kg, og dosen opdelt i 3 faser inden for 10 dage efter indtagelse af måltidet.\n- Til topisk salve oxolinsyre intanazalno( i næsen), bonafton, Lokferon.\n2. Interferoner - immunmodulatorer med universelle Viricidale egenskaber, fordi de hæmmer formeringen af virus, samt stimulere den immunologiske reaktion af organismen.\n- Interferon-α 5 dråber hver 30 minutter i løbet af 4 timer i de følgende dage - 5 gange om dagen i 5 dage -7\n- Viferon suppositorier - 2 stearinlys per dag\n3. inducere af interferon - immunostimulerende.\n- TSikloferon. Med 4-6 år 1 tablet, 7-11 år - 2 tabletter, 3 tabletter til voksne.\n- Anaferon. Tildele børn fra 6 måneder: den første dag 4 tabletter, derefter - 1 tablet 3 gange om dagen. Forløbet af 5 dage.\nantipyretika( ibuprofen, Nurofen),\nhostestillende udpeget på baggrund af hoste og dens lokalisering karakter( halsbetændelse når parainfluenza - Sinekod, Stoptusin, Tusupreks, hvis processen gik nedenfor og hoste erhvervet en anden karakter, så udnævntexpectorants, mukolytiske stoffer),\nanti - Erespal, rhinitis\nudføres ved vask - akvamaris eller svag saltopløsning,\nremover hævelse - Pinosol eller xylen.\nHvis behandlingen ikke giver en positiv dynamik i løbet af 3 dage, og temperaturen fortsætter med at stige og nåede kritiske tal, så at tale med din læge, skal du gå til antibiotisk behandling.\nantimikrobielle og antiinflammatoriske midler: perikum, kamille, salvie, eukalyptus, calendula. Den antivirale / antibakterielle: hvidløg, løg, hindbær, brombær, Ehinotseya, shkorki gronata( stærkeste antibakterielle egenskaber, der har stabilitet).Sweatshops / antipyretika: lime, hindbær, mor og stedmor. Ekspektorerende: mor og stedmor, kvæde, merian, lakrids, bryst indsamling №1.Antispasmodisk effekt på bronkier: kamille, fennikel, bryst samling №1.\nHerbal behandling for førskolebørn uden lægeligt tilsyn er uacceptabelt at bruge. Specielt farligt er sådan en komplikation, som udviklingen af korn - en triade af symptomer, der fører hvoraf kvælning, i dette tilfælde kræver øjeblikkelig indlæggelse.\nKomplikationer er sjældne og er forbundet med forværring af kroniske eller sekundære bakterielle flora med videreudviklingen af bihulebetændelse, bihulebetændelse, etmoidita, otitis, tonsillitis. Hos små børn, høj risiko for at sprede sig til slimhinden i luftrør og bronkier, med udviklingen af tracheobronchitis, oftere end hos voksne er blandet viral og bakteriel infektion, forgiftning syndrom er tungere karakter.\nLægemidler anvendes til behandling, men som en forebyggende doser.\nArbidol med 2-6 års ½ tabletter 30 minutter før eller efter måltider, op til 12 år - 1 tablet efter 12 år - 2 tabletter. Timers kursus - 2 uger.\nInterferon-α.Hætteglas fortyndes med varmt vand til mærket og ringe en pipette, så 2-3 gange om dagen for at begrave næsen, forsøger at komme til bagsiden af halsen, hvor koncentrationen af lymfoide væv, snarere end på bagsiden af næsen.\nTSikloferon, Ehinotseya - immunal det samme, men billigere. Tilsæt et par dråber tea.\nbør også isolere patienterne i en periode på 7-14 dage. Afholdes to gange rengøring med desinfektionsmidler. For patienten er afsat en separat retter. God forebyggelse af virale og bakterielle sygdomme er fuld morgenmad, således unødvendigt aktiveret antistof forekommer, og lys sensibilisering af organismen til udenlandske agenter. Specifik forebyggelse i form af vaccination - no.\nterapeuter Shabanova I.E\nStrongyloidose - Årsager, symptomer og behandling. MFIer.\nTeniarinhoz( bovin bændelorm) - Årsager, symptomer og behandling. MFIer.\nTrichocephalosis( udtørret) - Årsager, symptomer og behandling. MFIer.


Internethandel stiger år for år - Den gode søvn\nStørstedelen af e-butikker frembyder nu om dage diverse forskellige fragtmuligheder. Den mest populære er lige nu levering til en pakkeshop, fordi du på den måde nemt kan hente de købte produkter den dag der passer dig. Løsningen er jo meget fleksibel, og typisk endvidere den billigste fragtmulighed.\nDu kunne derudover prøve at få pakken leveret til din adresse eller til når du er på job. Denne er til tider et hak mere bekostelig, men endda super ukompliceret. Den mest letkøbte leveringsløsning vil dog utvivlsomt være selv at hente pakken, men dette betinges af at du er i nærheden af internet virksomhedens arbejdslager.\nFragtperioden kan være yderst essentiel når du har brug for produktet fluks, og af den grund er det øjensynligt relevant at du ser den forventede leveringsdato ved det vedkommende produkt.\nFlere e-butikker i Danmark tilsiger levering efter en enkelt hverdag på mange af deres varer, som alligevel er underforstået at bestillingen gennemføres inden et fast klokkeslæt, med det formål at de garanteret kan nå at få produkterne betjent forud for at lagerpersonalet tager hjem.\nUsædvanlig enkelt for folk at analysere priser\nDet er ualmindeligt overkommeligt for forbrugerne at vurdere prisniveauet hos flere e-forhandlere hos https://detfedekor.dk og herved har adskillige internet butikker ikke kunne slippe for at nedsætte udsalgspriserne på mange af deres varer – til drenge og piger, og samtidig til voksne – helt i bund, og endda nogle gange tilbyde fragtfri levering.\nDet kan dog stadigvæk være tiden værd at sammenligne visse internet handler efter tilbud før du shopper, så man ikke er i tvivl om at indhente den prisbilligste pris.\nMan skal alligevel ikke undervurdere, at ifald en webshop forhandler varer til en pris som virker mystisk beskeden, kan det tit være et symbol på en uærlig webbutik. Køb med gængse betalingskort er imidlertid dækket ind under et lovbud, som redder køber overfor uærlige e-firmaer.\nVi anbefaler generelt betalinger med kort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed burde du overveje en afdragsordning som for eksempel ViaBill, forudsat du har til hensigt at dække omkostningerne over flere uger.\nVi foreslår at du gennemsøger internet selskabets omtaler\nFør folk handler på en forhandler på nettet burde de sådan set granske webbutikkens regler, dog er det i reglen en tidskrævende opgave.\nAlternativet er at granske hvorvidt internet firmaet er e-mærke tilsluttet, fordi det burde være en påvisning af at internet forretningen respekterer dansk lovgivning, foruden at internet webshoppen hyppigt kontrolleres af eksperter som kender til lovgivningen. Dette er en god lejlighed til opbakning, såfremt du får problemer ved dit indkøb.\nDesuden kan det anbefales at man er opmærksom på de mest centrale bestemmelser der har indvirkning på købet, som for eksempel den returpolitik e-shoppen lover. I relation til det er det desuden essesentielt, at man når som helst gemmer ens købsbekræftelse, således man til enhver tid vil kunne påvise bestillingen, uden hensyn til om du er på udkig efter produkter til en herre eller dame.\nEn stor portion internet forretninger annoncerer levering på næste hverdag\nTrustpilot tilbyder dig ret gode genveje til at undersøge en lang række eksisterende køberes ratings og derved stiller vi forslag om, at du gransker internet virksomhedens bedømmelser før du shopper.\nFacebook genererer ligeledes tilpas fordelagtige metoder til at få kendskab til internet shoppens pålidelighed. I øvrigt møder vi mange e-forhandlere hvor man kan ytre en anmeldelse af virksomhedens service, hvilket tillige burde benyttes til at få et indtryk af hvor tilfredse kunderne er.