De Europæiske Fællesskabers Tidende EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 2002/19/EF. af 7. marts (adgangsdirektivet) - PDF\nDe Europæiske Fællesskabers Tidende EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 2002/19/EF. af 7. marts (adgangsdirektivet)\nDownload "De Europæiske Fællesskabers Tidende EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 2002/19/EF. af 7. marts 2002. (adgangsdirektivet)"\n1 L 108/7 EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 2002/19/EF af 7. marts 2002 om adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter (adgangsdirektivet) EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR adgang til offentlige net er underlagt betingelser, som er fastsat af medlemsstaterne. under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95, under henvisning til forslag fra Kommissionen ( 1 ), (2) Tjenester, der udbyder indhold, som f.eks. at tilbyde en pakke indeholdende radio- eller tv-udsendelser, er ikke omfattet af de fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester. under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg ( 2 ), i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 251 ( 3 ), og (3) Begrebet»adgang«defineres vidt forskelligt, og der er derfor behov for en præcis definition af, hvordan begrebet bruges i dette direktiv, uden at det berører dets anvendelse i forbindelse med andre af Fællesskabets bestemmelser. En netudbyder kan eje det underliggende net eller de underliggende faciliteter eller leje nogle af dem eller dem alle. ud fra følgende betragtninger: (1) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/21/EF af 7. marts 2002 om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og tjenester (rammedirektivet) ( 4 ) indeholder målsætningerne for et regelsæt, der omfatter elektroniske kommunikationsnet og tjenester i EF, herunder faste og mobile telenet, kabel-tv-net, jordbaserede sendenet, satellitnet og internetbaserede net hvad enten de bruges til fremføring af tale, telefax, data eller billeder. Det drejer sig om net, som medlemsstaterne har godkendt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/20/EF af 7. marts 2002 om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og tjenester (tilladelsesdirektivet) ( 5 ) eller under tidligere retsakter. Bestemmelserne i nærværende direktiv finder anvendelse på de net, der bruges til udbud af offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester. Direktivet omfatter adgangs- og samtrafikaftaler mellem tjenesteudbydere. Ikke-offentlige net er ikke underlagt nogen forpligtelser i henhold til dette direktiv, medmindre de i kraft af ( 1 ) EFT C 365 E af , s. 215 og EFT C 270 E af , s ( 2 ) EFT C 123 af , s. 50. ( 3 ) Europa-Parlamentets udtalelse af (EFT C 277 af , s. 72), Rådets fælles holdning af (EFT C 337 af , s. 1), Europa-Parlamentets afgørelse af (endnu ikke offentliggjort i EFT) og Rådets afgørelse af ( 4 ) Se side 33 i dette EFT. ( 5 ) Se side 21 i dette EFT. (4) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/47/EF af 24. oktober 1995 om standarder for transmission af tv-signaler ( 6 ) indeholder ikke noget krav om, at der anvendes bestemte digital-tv-transmissionssystemer eller tjenester, og markedsaktørerne har derfor kunnet udvikle passende systemer på eget initiativ. De europæiske markedsaktører har gennem The Digital Video Broadcasting Group (DVB) udviklet en vifte af tv-transmissionssystemer, der er taget i brug af tv-stationer over hele verden. Disse transmissionssystemer er blevet standardiseret af Det Europæiske Institut for Telestandarder (ETSI) og har fået status som rekommandationer fra Den Internationale Telekommunikationsunion (ITU). Med hensyn til»digital tv-tjeneste i bredskærms format«udgør 16:9-formatet referenceformatet for bredformat-tv-tjenester og programmer, og dette format har nu fundet indpas i medlemsstaterne i medfør af Rådets afgørelse 93/424/EØF af 22. juli 1993 om en handlingsplan for indførelse af avancerede tv-tjenester i Europa ( 7 ). (5) På et marked med fri og åben konkurrence bør der ikke være begrænsninger, der hindrer virksomheder i at forhandle sig frem til indbyrdes adgangs- og samtrafikaftaler, navnlig hvad angår tværnationale aftaler, i overensstemmelse med traktatens konkurrenceregler. I forbindelse med skabelsen af et mere effektivt, virkelig paneuropæisk marked med reel konkurrence, flere valgmulig- ( 6 ) EFT L 281 af , s. 51. ( 7 ) EFT L 196 af , s. 48.\n2 L 108/ heder og konkurrencedygtige tjenester for forbrugerne bør virksomheder, som modtager anmodninger om adgang eller samtrafik, i princippet indgå sådanne aftaler på et kommercielt grundlag og forhandle i god tro. (6) På markeder, hvor der også fremover vil være stor forskel på virksomhedernes forhandlingsposition, og hvor visse virksomheder er afhængige af en infrastruktur, der udbydes af andre selskaber, for at kunne fremføre deres tjenester, vil det være hensigtsmæssigt, at der opstilles en række grundlæggende regler, som sikrer, at markedet fungerer effektivt. De nationale tilsynsmyndigheder bør gives mulighed for at sikre den fornødne adgang, samtrafik og interoperabilitet mellem tjenester til gavn for slutbrugerne, når det ikke lykkes at nå til enighed om en aftale på kommercielt grundlag. De skal navnlig kunne sikre end-to-end-forbindelse ved at pålægge virksomheder, der kontrollerer adgangen til slutbrugere, forholdsmæssige forpligtelser. Kontrol over adgangsmuligheder kan indebære ejerskab af eller kontrol over den fysiske forbindelse til slutbrugeren (hvad enten det er på fast- eller mobilnettet) og/eller mulighed for at ændre eller inddrage det eller de nationale numre, der er nødvendige for at oprette forbindelse til en slutbrugers nettermineringspunkt. Det vil f.eks. være aktuelt, hvis netudbydere uden rimelig grund begrænser slutbrugernes muligheder for at tilslutte sig internetportaler og tjenester. (7) Nationale love eller administrative forskrifter, der knytter betingelser og vilkår for netadgang eller samtrafik sammen med aktiviteterne hos den part, der anmoder om samtrafik, herunder specifikt omfanget af den pågældendes investeringer i netinfrastruktur, i stedet for at knytte dem til de leverede samtrafik- eller adgangstjenester, kan resultere i konkurrencefordrejning, hvilket er i strid med konkurrencelovgivningen. (8) Netudbydere, der kontrollerer adgangen til deres egne kunder, gør dette ved hjælp af entydige numre eller adresser i en offentliggjort nummer- eller adresseoversigt. Andre netudbydere skal kunne aflevere trafik til disse kunder og har således brug for at kunne kobles sammen enten direkte eller indirekte. De nuværende rettigheder og pligter til at forhandle om indgåelse af samtrafikaftaler bør derfor opretholdes. Det vil også være hensigtsmæssigt at bevare de forpligtelser, der tidligere er fastlagt i direktiv 95/47/EF, ifølge hvilket fuldt digitale kommunikationsnet, der er åbne for offentligheden og benyttes til distribution af tv-tjenester, skal kunne distribuere bredskærms-tv-tjenester og programmer, således at brugerne kan modtage disse programmer i det format, de sendes i. (9) Interoperabilitet er en fordel for slutbrugerne og er et vigtigt mål for denne rammelovgivning. Fremme af interoperabilitet er et af målene for de nationale tilsynsmyndigheder i henhold til denne rammelovgivning, som også pålægger Kommissionen at offentliggøre en liste over standarder og/eller specifikationer for udbud af tjenester, tekniske grænseflader og/eller netfunktioner som grundlag for at fremme harmoniseringen inden for elektronisk kommunikation. Medlemsstaterne bør fremme anvendelsen af de offentliggjorte standarder og/eller specifikationer i det omfang, disse er strengt nødvendige for at sikre interoperabilitet mellem tjenester og øge brugernes valgmuligheder. (10) Konkurrenceregler kan muligvis ikke i sig selv sikre den kulturelle mangfoldighed og mediepluralisme inden for digitalt fjernsyn. Direktiv 95/47/EF indeholdt den første rammelovgivning for den fremvoksende digital-tv-industri, og denne ramme bør bevares, navnlig hvad angår forpligtelsen til at tilbyde adgangsstyring på ensartede, rimelige og ikke-diskriminerende vilkår for at sikre, at der er adgang til et bredt udbud af programmer og tjenester. Den teknologiske og markedsmæssige udvikling nødvendiggør, at disse forpligtelser tages op til fornyet overvejelse med jævne mellemrum, enten af en medlemsstat for så vidt angår dens nationale marked eller af Kommissionen for så vidt angår Fællesskabet, for bl.a. at afgøre, om der er grundlag for at udvide dem, så de også omfatter nye portaler, som f.eks. elektroniske programoversigter (EPG) og programmeringsgrænseflader for applikationer (API), i det omfang, det er nødvendigt for at sikre slutbrugernes adgang til bestemte digitale radio- og tv-transmissionstjenester. Medlemsstaterne kan nærmere angive de digitale radio- og tv-transmissionstjenester, som slutbrugerne skal sikres adgang til ved hjælp af de love og administrative bestemmelser, de skønner nødvendige. (11) Medlemsstaterne kan også give deres nationale tilsynsmyndighed tilladelse til at revurdere forpligtelserne i forbindelse med adgangsstyring af digitale radio- og tvtransmissionstjenester for gennem en markedsanalyse at vurdere, om betingelserne for udbydere, som ikke har en stærk markedsposition på det relevante marked, skal trækkes tilbage eller ændres. En sådan tilbagetrækning eller ændring bør ikke få negative følger for slutbrugernes adgang til sådanne tjenester eller for udsigterne til en reel konkurrence. (12) For at sikre sammenhængen med eksisterende ordninger og undgå huller i lovgivningen er det nødvendigt at sikre, at de forpligtelser vedrørende netadgang og samtrafik, der er indeholdt i artikel 4, 6, 7, 8, 11, 12 og 14 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/33/EF af 30. juni 1997 om samtrafik på teleområdet med henblik på at sikre forsyningspligtydelser og interoperabilitet ved\n3 L 108/9 anvendelse af ONP-principperne ( 1 ), de forpligtelser vedrørende særlige nettilslutninger, der er indeholdt i artikel 16 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/10/EF af 26. februar 1998 om ONP-vilkår for taletelefonitjenesten og om udbud af forsyningspligtydelser på teleområdet under konkurrenceforhold ( 2 ) og de forpligtelser vedrørende udbud af transmissionskapacitet på faste kredsløb, der er fastlagt i Rådets direktiv 92/44/EØF af 5. juni 1992 om etablering af ONP-vilkår for faste kredsløb ( 3 ), i første omgang indarbejdes i det nye regelsæt, men at de revurderes hurtigst muligt på baggrund af gældende markedsvilkår. En sådan revurdering bør også omfatte de organisationer, der er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2887/2000 om ubundtet adgang til abonnentledninger ( 4 ). (14) Der er i direktiv 97/33/EF fastlagt en række forpligtelser for virksomheder, der har en stærk markedsposition, heriblandt krav om transparens, ikke-diskriminering, regnskabsmæssig opsplitning, netadgang og priskontrol, herunder omkostningsbasering. Det bør fortsat være muligt at anvende disse forpligtelser, men de bør også for at undgå unødigt tunge regler opstilles som en samling maksimumforpligtelser, der kan pålægges virksomhederne. Det kan undtagelsesvis for at opfylde internationale forpligtelser eller overholde Fællesskabets regler være hensigtsmæssigt at indføre forpligtelser i forbindelse med netadgang eller samtrafik for samtlige markedsaktører, som det på nuværende tidspunkt er tilfældet med adgangsstyringssystemer for digitale tv-tjenester. (15) Indførelsen af en særlig forpligtelse for en virksomhed med stærk markedsposition kræver ikke en supplerende markedsanalyse, men en begrundelse for, at den pågældende forpligtelse er hensigtsmæssig og passende i forhold til det konstaterede problem. (13) Revurderingen bør foretages ud fra en økonomisk markedsanalyse baseret på de metoder, der er fastlagt i konkurrencelovgivningen. Målet er at begrænse de sektorspecifikke ex ante-regler, efterhånden som konkurrencen spredes til hele markedet. Der tages imidlertid også højde for i denne procedure, at der kan være overgangsproblemer på markedet, såsom problemer med international roaming, samt at der kan opstå nye flaskehalse som følge af den teknologiske udvikling, hvilket kan skabe behov for ex ante-regler, f.eks. inden for bredbåndsnet. Konkurrencen vil ikke nødvendigvis udvikle sig lige hurtigt i alle markedssegmenter eller i alle medlemsstater, og de nationale tilsynsmyndigheder skal kunne lempe forskriftsmæssige forpligtelser på de markeder, hvor konkurrencen i sig selv medfører de ønskede resultater. For at sikre, at markedsaktører, der befinder sig i samme situation, behandles ens i alle medlemsstater, bør Kommissionen kunne sikre, at bestemmelserne i dette direktiv anvendes ensartet. De nationale tilsynsmyndigheder og de nationale myndigheder, der er ansvarlige for gennemførelsen af konkurrencelovgivningen, bør hvor det er relevant samordne deres indsats med henblik på at sikre, at der anvendes det mest hensigtsmæssige middel. Fællesskabet og dets medlemsstater har påtaget sig en række forpligtelser med hensyn til samtrafik mellem telenet i forbindelse med WTO-aftalen om basistelekommunikation, og disse forpligtelser skal overholdes. ( 1 ) EFT L 199 af , s. 32. Direktivet er ændret ved direktiv 98/61/EF (EFT L 268 af , s. 37). ( 2 ) EFT L 101 af , s. 24. ( 3 ) EFT L 165 af , s. 27. Direktivet er ændret ved Kommissionens beslutning 98/80/EF (EFT L 14 af , s. 27). ( 4 ) EFT L 366 af , s. 4. ( 5 ) EFT L 141 af , s. 6. (16) Transparente betingelser og vilkår for adgang og samtrafik, herunder priser, gør det lettere at indgå aftaler, undgå uoverensstemmelser og styrke markedsaktørernes tillid til, at en tjeneste ikke udbydes på diskriminerende vilkår. Åbne og transparente tekniske grænseflader kan være særlig vigtige for at sikre interoperabilitet. Når en national tilsynsmyndighed pålægger forpligtelser med henblik på offentliggørelse af oplysninger, kan den også præcisere, hvordan oplysningerne skal stilles til rådighed, f.eks. hvilken type publikation (papir og/eller elektronisk), der skal være tale om, og om de skal være vederlagsfrie eller ej under hensyntagen til oplysningernes art og formål. (17) Princippet om ikke-diskriminering hindrer, at virksomheder med stærk markeds position fordrejer konkurrencen, navnlig når der er tale om vertikalt integrerede virksomheder, der udbyder tjenester til virksomheder, som de konkurrerer med på downstream markeder. (18) Regnskabsmæssig opsplitning gør det muligt at klarlægge interne prisoverførsler og giver de nationale tilsynsmyndigheder mulighed for at kontrollere, om eventuelle krav om ikke-diskriminering er opfyldt. Kommissionen har i den forbindelse fremsat henstilling 98/322/EF af 8. april 1998 om samtrafik på et liberaliseret telemarked (Del 2 Opsplitning af regnskaber og omkostningsberegning) ( 5 ). (19) Obligatorisk adgang til netinfrastruktur kan begrundes ud fra behovet for at styrke konkurrencen, men de nationale tilsynsmyndigheder er nødt til at afveje infrastrukturejernes ret til at udnytte deres infrastrukturer til egne formål mod andre tjenesteudbyderes ret til at få\n4 L 108/ adgang til faciliteter, der er væsentlige for, at de kan udbyde konkurrerende tjenester. Hvis udbyderne pålægges forpligtelser til at imødekomme rimelige anmodninger om adgang til og anvendelse af netelementer og tilhørende faciliteter, bør disse anmodninger kun afslås på grundlag af objektive kriterier som f.eks. teknisk gennemførlighed eller behov for at bevare nettets integritet. Når adgang afslås, kan den afviste part klage, jf. procedurerne for bilæggelse af tvister i artikel 20 og 21 i rammedirektivet. En udbyder med forpligtelser til fri netadgang kan ikke forpligtes til at stille sådanne former for adgang til rådighed, som han ikke har mulighed for at stille til rådighed. Kravet om fri adgang, som øger konkurrencen på kort sigt, bør ikke resultere i, at konkurrenterne mister deres incitament til at investere i alternative faciliteter, der kan styrke konkurrencen på længere sigt. Kommissionen har udsendt en meddelelse om anvendelsen af konkurrencereglerne på aftaler om adgang i telesektoren ( 1 ), som omhandler disse spørgsmål. De nationale tilsynsmyndigheder kan pålægge udbyderen af og/eller de parter, der er berettiget til fri adgang, tekniske og driftsmæssige betingelser i overensstemmelse med fællesskabsretten. Navnlig indførelsen af tekniske standarder bør være i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter og regler for tjenester i informationssamfundet ( 2 ). omfang foretages en tilpasning af kapitalens værdi, så den afspejler den løbende ansættelse af aktiver og af driftens effektivitet. Den metode, der anvendes ved omkostningsdækningen, bør afhænge af situationen og tage hensyn til nødvendigheden af at fremme effektiviteten og skabe holdbar konkurrence og øgede fordele for forbrugerne. (21) Når en national tilsynsmyndighed pålægger forpligtelser til at indføre et omkostningsregnskabssystem med henblik på at støtte priskontrol, kan den selv foretage en årlig revision for at sikre, at dette omkostningsregnskabssystem følges, hvis den råder over nødvendigt kvalificeret personale, eller den kan kræve, at revisionen udføres af et andet kvalificeret organ, som er uafhængigt af den pågældende udbyder. (22) Medlemsstaterne sikrer ved at informere herom, at markedsaktørerne og potentielle nye aktører på markedet har kendskab til deres rettigheder og pligter og ved, hvor de kan få nærmere oplysninger herom. Når oplysningerne offentliggøres i den pågældende medlemsstats officielle tidende, kan de berørte parter i andre medlemsstater finde de oplysninger, de har brug for. (23) For at sikre, at det paneuropæiske marked for elektronisk kommunikation fungerer effektivt og virkningsfuldt, bør Kommissionen føre tilsyn med de omkostninger, der påvirker priserne for slutbrugerne, og offentliggøre oplysninger derom. (20) Det kan være nødvendigt at kontrollere priserne, såfremt en analyse af et bestemt marked viser, at konkurrencen er utilstrækkelig. Reguleringen kan være forholdsvis beskeden, som f.eks. kravet om rimelige priser for udbydervalg, jf. direktiv 97/33/EF, eller betydeligt tungere, som f.eks. kravet om, at priserne skal være omkostningsbaserede for at de kan dokumenteres tilstrækkeligt, når konkurrencen ikke er stærk nok til at hindre overpriser. Navnlig udbydere med en stærk markedsposition vil kunne presse priserne, således at forskellen mellem deres detailpriser og de samtrafikpriser, der skal betales af konkurrenter, der udbyder lignende detailtjenester, bliver for lille til at skabe bæredygtig konkurrence. Når en national tilsynsmyndighed beregner de omkostninger, der er forbundet med oprettelse af en tjeneste i henhold til dette direktiv, bør der tillades en rimelig forrentning af den investerede kapital, herunder passende omkostninger til arbejdskraft og bygning, idet der i fornødent ( 1 ) EFT C 265 af , s. 2. ( 2 ) EFT L 204 af , s. 37. Direktivet er senest ændret ved direktiv 98/48/EF (EFT L 217 af , s. 18). (24) Udviklingen af markedet for elektronisk kommunikation og de tilhørende infrastrukturer kan få negative følger for miljø og landskab. Derfor bør medlemsstaterne føre tilsyn med denne proces og om nødvendigt gribe ind for at begrænse sådanne følgevirkninger mest muligt gennem hensigtsmæssige aftaler og andre ordninger med de relevante myndigheder. (25) For at afgøre, om Fællesskabets regler anvendes korrekt, skal Kommissionen vide, hvilke virksomheder der er udpeget som havende en stærk markedsposition, og hvilke forpligtelser de nationale tilsynsmyndigheder har pålagt markedsaktørerne. Det er derfor nødvendigt, at medlemsstaterne ud over at offentliggøre oplysningerne også sender dem til Kommissionen. Når medlemsstaterne skal sende oplysninger til Kommissionen, kan dette ske i elektronisk form under forudsætning af, at der fastsættes passende procedurer for autentifikation. (26) Som følge af den hastige teknologiske og markedsmæssige udvikling vil det være hensigtsmæssigt at tage gennemførelsen af dette direktiv op til fornyet overvejelse\n5 L 108/11 inden for tre år efter dets iværksættelsesdato for at undersøge, om det er lykkedes at virkeliggøre målsætningerne heri. tilsigtede mål er nået. Slutbrugernes adgang er ikke omfattet af dette direktiv. (27) De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbestemmelser, der tillægges Kommissionen ( 1 ). (28) Målene for denne handling, nemlig at oprette et harmoniseret regelsæt til regulering af adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan. Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV: KAPITEL I ANVENDELSESOMRÅDE, FORMÅL OG DEFINITIONER Artikel 2 Definitioner Definitionerne i artikel 2 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) finder anvendelse i dette direktiv. I dette direktiv forstås endvidere ved: a)»adgang«: tilrådighedsstillelse af faciliteter og/eller tjenester for en anden virksomhed på nærmere fastsatte vilkår og på eksklusivt eller ikke-eksklusivt grundlag med henblik på udbud af elektroniske kommunikationstjenester. Adgang omfatter bl.a. adgang til netelementer og tilhørende faciliteter, der kan indebære tilslutning af udstyr, såvel kabel- som radiobaseret tilslutning (dette omfatter navnlig adgang til abonnentledninger og de nødvendige faciliteter og tjenester med henblik på tilvejebringelse af tjenester via abonnentledninger), adgang til fysisk infrastruktur, herunder bygninger, kabelkanaler og master, adgang til relevante softwaresystemer, herunder drifts-støttesystemer, adgang til nummerkonvertering eller systemer, der tilbyder tilsvarende funktioner, adgang til fastnet og mobilnet, navnlig med henblik på roaming, og adgang til adgangs-styringssystemer til digitale tv-tjenester og adgang til virtuelle nettjenester Artikel 1 Anvendelsesområde og formål 1. Inden for rammerne af direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) fastlægges der i nærværende direktiv harmoniserede regler for, hvordan medlemsstaterne kan regulere adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter. Formålet er med udgangspunkt i principperne for det indre marked at opstille et regelsæt for forholdene mellem leverandører af net og tjenester med henblik på at skabe holdbar konkurrence, interoperabilitet mellem elektroniske kommunikationstjenester og fordele for forbrugerne. 2. Direktivet fastlægger rettigheder og pligter for udbydere og for virksomheder, der anmoder om samtrafik og/eller adgang til deres net eller tilhørende faciliteter. Der opstilles målsætninger for de nationale tilsynsmyndigheder med hensyn til adgang og samtrafik og fast sættes procedurer, der sikrer, at de forpligtelser, der fastlægges af de nationale tilsynsmyndigheder, revurderes og om nødvendigt trækkes tilbage, så snart de ( 1 ) EFT L 184 af , s. 23. b)»samtrafik«: fysisk og logisk sammenkobling af offentlige kommunikationsnet, som bruges af den samme eller af en anden virksomhed med henblik på at give en virksomheds brugere mulighed for at kommunikere indbyrdes eller med en anden virksomheds brugere eller få adgang til andre virksomheders tjenester. Tjenester kan udbydes af de berørte parter eller af andre parter, som har adgang til nettet. Samtrafik er en særlig form for adgang, der etableres mellem offentlige netudbydere c)»udbyder«: en virksomhed, der udbyder eller har tilladelse til at udbyde et offentligt kommunikationsnet eller en tilhørende facilitet d)»tv-tjeneste i bredskærmsformat«: en tv-tjeneste, der helt eller delvis består af programmer, der produceres og redigeres med henblik på at blive vist i fuldt bredskærmsformat. 16:9-formatet er referenceformatet for bredskærms-tvtjenester e)»abonnentledninger«: den fysiske ledning, der forbinder nettermineringspunktet hos en abonnent til en lokalcentrals hovedfordeler eller et tilsvarende punkt, i faste offentlige telefonnet.\n6 L 108/ KAPITEL II GENERELLE BESTEMMELSER Artikel 3 efter forhandlingerne om adgangs- eller samtrafikaftaler, udelukkende anvender disse oplysninger til det formål, hvortil de er givet, og til enhver tid respekterer, at de oplysninger, der fremsendes eller opbevares, skal behandles fortroligt. De oplysninger, der modtages, må ikke videregives til anden side, og navnlig ikke til andre afdelinger, datterselskaber eller partnere, som herved kunne opnå en konkurrencemæssig fordel. Generelle bestemmelser for adgang og samtrafik 1. Medlemsstaterne sikrer, at der ikke findes begrænsninger, som forhindrer virksomheder i samme medlemsstat eller i forskellige medlemsstater i indbyrdes at forhandle sig frem til tekniske og kommercielle aftaler om adgang og/eller samtrafik i overensstemmelse med EF-lovgivningen. Den virksomhed, der anmoder om netadgang eller samtrafik, behøver ikke indhente tilladelse til at drive virksomhed i den medlemsstat, hvor der anmodes om adgang eller samtrafik, såfremt den ikke udbyder tjenester og ikke driver et net i denne medlemsstat. 2. Med forbehold af artikel 31 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/22/EF af 7. marts 2002 om forsyningspligt og brugerrettigheder i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og tjenester (forsyningspligtdirektivet) ( 1 ) undlader medlemsstaterne at opretholde love eller administrative forskrifter, som kræver, at udbydere ved etablering af adgang eller samtrafik skal tilbyde virksomheder forskellige vilkår og betingelser for tilsvarende tjenester og/eller som opstiller forpligtelser, der ikke er forbundet med de tjenester i forbindelse med adgang og samtrafik, der faktisk leveres, jf. betingelserne i bilaget til direktiv 2002/20/EF (tilladelsesdirektivet). Artikel 4 Rettigheder og pligter for virksomheder Artikel 5 De nationale tilsynsmyndigheders beføjelser og ansvar i forbindelse med netadgang og samtrafik 1. De nationale tilsynsmyndigheder skal med henblik på at virkeliggøre målsætningerne i artikel 8 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) tilskynde til og, når det er hensigtsmæssigt, sørge for, at der i henhold til bestemmelserne i dette direktiv etableres den fornødne adgang og samtrafik og sikres interoperabilitet mellem tjenesterne, samt varetage deres ansvar med henblik på at fremme effektiviteten og holdbar konkurrence samt skabe flest mulige fordele for slutbrugerne. Med forbehold af de foranstaltninger, der kan træffes vedrørende virksomheder med stærk markedsposition i henhold til artikel 8, skal de nationale tilsynsmyndigheder navnlig: a) i det omfang, det er nødvendigt for at sikre end-to-end-forbindelse, kunne indføre forpligtelser for virksomheder, der kontrollerer adgangen til slutbrugere, herunder i begrundede tilfælde pligt til sammenkoble deres net, hvis det ikke allerede er sket 1. Udbydere af offentlige kommunikationsnet har ret og, hvis andre virksomheder med en tilsvarende tilladelse anmoder derom, også pligt til indbyrdes at forhandle sig frem til aftaler om samtrafik med henblik på at udbyde offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester, så det sikres, at disse tjenester kan udbydes i hele Fællesskabet, og at der er interoperabilitet. Udbydere skal tilbyde andre virksomheder adgang og samtrafik på vilkår og betingelser, der er i overensstemmelse med de forpligtelser, som pålægges af de nationale tilsynsmyndigheder i medfør af artikel 5, 6, 7 og Offentlige elektroniske kommunikationsnet, der er etableret med henblik på fremføring af digitale tv-tjenester, skal kunne anvendes til fremføring af tv-tjenester og programmer i bredskærmsformat. Netudbydere, der modtager og videresender bredskærms-tv-tjenester og programmer, skal bevare dette bredskærmsformat. b) i det omfang, det er nødvendigt for at sikre slutbrugeres adgang til digitale radio- og tv-transmissionstjenester, der nærmere angives af medlemsstaten, kunne forpligte udbydere til at tilbyde adgang til de andre faciliteter, der er nævnt i del II i bilag I, på redelige, rimelige og ikke-diskriminerende vilkår. 2. Når det pålægges en udbyder at tilbyde adgang i medfør af artikel 12, kan de nationale til synsmyndigheder i overensstemmelse med fællesskabsretten fastsætte tekniske eller driftsmæssige betingelser, som skal opfyldes af den, der udbyder og/eller er berettiget til sådan ad gang, når det er nødvendigt for at sikre normal drift af nettet. Betingelser, der henviser til gennemførelsen af særlige tekniske standarder eller specifikationer, skal overholde bestemmelserne i artikel 17 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet). 3. Med forbehold af artikel 11 i direktiv 2002/20/EF (tilladelsesdirektivet) kræver medlemsstaterne, at virksomheder, der får oplysninger fra en anden virksomhed før, under eller ( 1 ) Se side 51 i dette EFT. 3. Forpligtelser og betingelser, der indføres i overensstemmelse med stk. 1 og 2, skal være objektive, transparente, forholdsmæssige og ikke-diskriminerende og skal gennemføres efter procedurerne i artikel 6 og 7 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet).\n7 L 108/13 4. Hvad angår adgang og samtrafik sørger medlemsstaterne for, at den nationale tilsynsmyndighed kan gribe ind på eget initiativ, når det er begrundet, eller, såfremt virksomhederne ikke er nået frem til en aftale, på foranledning af en af de implicerede parter for at sikre de politiske målsætninger i artikel 8 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet), jf. bestemmelserne i nærværende direktiv og procedurerne i artikel 6 og 7, 20 og 21 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet). KAPITEL III ii) adgangsstyringssystemer og andre tilhørende faciliteter. Parter, der berøres af, at forpligtelser ændres eller trækkes tilbage, skal underrettes herom i passende tid i forvejen. 4. Betingelser, der finder anvendelse i medfør af denne artikel, berører ikke medlemsstaternes mulighed for at pålægge forpligtelser om, hvordan elektroniske programoversigter og lignende oversigts- og navigationsfaciliteter skal udformes. FORPLIGTELSER FOR UDBYDERE SAMT MARKEDSVURDE- RINGSPROCEDURER Artikel 7 Artikel 6 Adgangsstyringssystemer og andre faciliteter 1. Medlemsstaterne sikrer, at betingelserne i del I i bilag I finder anvendelse på adgangsstyring for digitale radio- og tvtjenester, som udsendes til seere og lyttere i Fællesskabet, uanset transmissionsform. 2. Bilag I kan ændres efter proceduren i artikel 14, stk. 3, på baggrund af den markedsmæssige og teknologiske udvikling. 3. Uanset bestemmelserne i stk. 1 kan medlemsstaterne give deres nationale tilsynsmyndighed tilladelse til, hurtigst muligt efter dette direktivs ikrafttræden og derefter med regelmæssige mellemrum, at revurdere de betingelser, der finder anvendelse i medfør af denne artikel, ved at foretage en markedsanalyse efter proceduren i artikel 16, stk. 1, i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) for at kunne afgøre, om de anvendte betingelser skal videreføres, ændres eller trækkes tilbage. Hvis den nationale tilsynsmyndighed på baggrund af denne markedsanalyse finder, at en eller flere af udbydere ikke har en stærk markedsposition på det pågældende marked, kan den kun ændre eller trække betingelserne tilbage for så vidt angår disse udbydere i overensstemmelse med artikel 6 og 7 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet), for så vidt a) sådanne ændringer eller tilbagetrækninger ikke vil have negative følger for slutbrugeres adgang til radio- og tvtransmissioner, -kanaler og -tjenester som fastsat i artikel 31 i direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet) b) sådanne ændringer eller tilbagetrækninger ikke vil have negative følger for mulighederne for effektiv konkurrence på: Revurdering af tidligere forpligtelser i forbindelse med adgang og samtrafik 1. Medlemsstaterne viderefører alle forpligtelser for virksomheder, der udbyder offentlige kommunikationsnet og/eller tjenester i forbindelse med adgang og samtrafik, der var gældende inden nærværende direktivs ikrafttræden i henhold til artikel 4, 6, 7, 8, 11, 12 og 14 i direktiv 97/33/EF, artikel 16 i direktiv 98/10/EF og artikel 7 og 8 i direktiv 92/44/EØF, indtil disse forpligtelser er blevet revurderet og der er truffet afgørelse herom i henhold til stk Kommissionen anfører, hvilke markeder der er omfattet af forpligtelserne i stk. 1, i den foreløbige henstilling om relevante produkt- og tjenestemarkeder og beslutningen om udpegelse af transnationale markeder, der vedtages i henhold til artikel 15 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet). 3. Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder hurtigst muligt efter dette direktivs ikrafttræden og derefter med regelmæssige mellemrum foretager markedsanalyser efter proceduren i artikel 16 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) for at afgøre, om disse forpligtelser bør opretholdes, ændres eller trækkes tilbage. Parter, der berøres af, at forpligtelser ændres eller trækkes tilbage, skal underrettes herom i passende tid i forvejen. Artikel 8 Fastlæggelse, ændring eller tilbagetrækning af forpligtelser 1. Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder har beføjelse til at pålægge de forpligtelser, der er beskrevet i artikel i) detailmarkederne for digital tv- og radiospredningstjenester og 2. Såfremt det som resultat af en markedsanalyse, der er foretaget ifølge artikel 16 i direktiv 2002/21/EF (rammedirekti-\n8 L 108/ vet), fastslås, at en udbyder har en stærk markedsposition på et bestemt marked, pålægger de nationale tilsynsmyndigheder forpligtelserne i artikel 9-13 i nærværende direktiv i fornødent omfang. 1. De nationale tilsynsmyndigheder kan i medfør af bestemmelserne i artikel 8 pålægge forpligtelser vedrørende transparens i forbindelse med samtrafik og/eller adgang, og kræve, at udbydere skal offentliggøre bestemte oplysninger, som f.eks. regnskabsoplysninger, tekniske specifikationer, netkarakteristika, betingelser og vilkår for levering og anvendelse samt priser. 3. Med forbehold af bestemmelserne i artikel 5, stk. 1 og 2, og artikel 6 bestemmelserne i artikel 12 og 13 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet), betingelse 7 i afdeling B i bilaget til direktiv 2002/20/EF (tilladelsesdirektivet) som anvendt i medfør af artikel 6, stk. 1, i dette direktiv, og i artikel 27, 28 og 30 i direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet) samt de relevante bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/66/EF af 15. december 1997 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred inden for telesektoren ( 1 ), der også indeholder forpligtelser for andre virksomheder end dem, for hvilke det er fastslået, at de har en stærk markedsposition, eller 2. Såfremt en udbyder er underlagt forpligtelser vedrørende ikke-diskriminering, kan de nationale tilsynsmyndigheder forlange, at udbyderen offentliggør et standardtilbud, der skal være tilstrækkelig ubundtet til at sikre, at virksomhederne ikke skal betale for faciliteter, som ikke er nødvendige for den ønskede tjeneste, og som indeholder en beskrivelse af de udbudte tjenester, opgjort efter enkeltkomponenter alt efter markedssituationen, og de hertil knyttede vilkår og betingelser, herunder priser. Den nationale tilsynsmyndighed skal bl.a. kunne forlange ændringer af standardtilbud for at sikre overholdelse af forpligtelser, der er pålagt i henhold til dette direktiv. 3. De nationale tilsynsmyndigheder kan fastlægge, hvilke specifikke oplysninger der skal stilles til rådighed, hvor detaljerede de skal være, og hvordan de skal offentliggøres. nødvendigheden af at overholde internationale forpligtelser kan nationale tilsynsmyndigheder ikke pålægge udbydere, der ikke er blevet udpeget i henhold til stk. 2, de forpligtelser, der er nævnt i artikel Når en udbyder i henhold til artikel 12 har forpligtelser vedrørende ubundtet adgang til de parsnoede metalliske ledninger til abonnentledninger, skal de nationale tilsynsmyndigheder uanset stk. 3 sikre, at der offentliggøres et standardtilbud, der som mindstekrav indeholder de elementer, der er fastsat i bilag II. I særlige tilfælde, hvor en national tilsynsmyndighed påtænker at pålægge udbydere med en stærk markedsposition andre forpligtelser i forbindelse med adgang og samtrafik end de i artikel 9-13 nævnte, skal den fremsætte anmodning herom over for Kommissionen. Kommissionen træffer i overensstemmelse med artikel 14, stk. 2, afgørelse om, hvorvidt den nationale tilsynsmyndighed må træffe sådanne foranstaltninger eller ej. 4. Forpligtelser, der pålægges i henhold til denne artikel, skal tage udgangspunkt i det konkrete problem, være forholdsmæssige og berettigede i lyset af de målsætninger, der er fastlagt i artikel 8 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet). Sådanne forpligtelser kan kun pålægges efter høring i overensstemmelse med artikel 6 og 7 i nævnte direktiv. 5. Med hensyn til stk. 3, første afsnit, tredje led, underretter de nationale tilsynsmyndigheder Kommissionen efter proceduren i artikel 7 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) om deres afgørelser om at pålægge eller ændre forpligtelser for markedsaktører eller trække dem tilbage. 5. Bilag II kan ændres efter proceduren i artikel 14, stk. 3, på baggrund af den markedsmæssige og teknologiske udvikling. Artikel 10 Forpligtelse vedrørende ikke-diskriminering 1. De nationale tilsynsmyndigheder kan i medfør af bestemmelserne i artikel 8 pålægge forpligtelser vedrørende ikke-diskriminering i forbindelse med samtrafik og/eller adgang. 2. Forpligtelsen vedrørende ikke-diskriminering skal navnlig sikre, at de pågældende udbydere under tilsvarende forhold tilbyder andre virksomheder, der udbyder tilsvarende tjenester, tilsvarende vilkår, og at de udbyder tjenester og formidler oplysninger til andre på samme vilkår og af samme kvalitet, som gælder for tjenester, der udbydes af dem selv, deres datterselskaber eller partnere. Artikel 9 Forpligtelse vedrørende transparens ( 1 ) EFT L 24 af , s. 1. Artikel 11 Forpligtelse vedrørende regnskabsmæssig opsplitning 1. De nationale tilsynsmyndigheder kan i medfør af bestemmelserne i artikel 8 pålægge forpligtelser vedrørende særskilte regnskaber for bestemte aktiviteter i forbindelse med samtrafik og/eller adgang.\n9 L 108/15 De nationale tilsynsmyndigheder kan navnlig kræve, at vertikalt integrerede virksomheder sørger for transparens mht. deres engrospriser og interne afregningspriser, bl.a. for at sikre, at de overholder reglerne, hvis der stilles krav om ikke-diskriminering i henhold til artikel 10, eller om nødvendigt for at undgå uretmæssig krydssubsidiering. De nationale tilsynsmyndigheder kan specificere, hvilket format og hvilken regnskabsmetode der skal anvendes. 2. Med forbehold af artikel 5 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) og for at kunne kontrollere, om forpligtelserne vedrørende transparens og ikke-diskrimination er overholdt, skal de nationale tilsynsmyndigheder kunne kræve, at regnskabsoplysninger, herunder oplysninger om indtægter modtaget fra tredjemand, stilles til rådighed, såfremt der anmodes herom. De nationale tilsynsmyndigheder kan under hensyn til national lovgivning og Fællesskabets bestemmelser om fortroligholdelse af forretningshemmeligheder offentliggøre oplysninger, der kan medvirke til virkeliggørelsen af et åbent og konkurrencebaseret marked. f) at tilbyde samhusning eller andre former for fælles brug af faciliteter, herunder fælles brug af kabelkanaler, bygninger eller master g) at udbyde bestemte tjenester, der er nødvendige for at sikre interoperabilitet mellem end-to-end-tjenester til slutbrugere, herunder faciliteter til intelligente nettjenester eller roaming på mobile net h) at tilbyde adgang til driftsstøttesystemer eller lignende softwaresystemer, der er nødvendige for at skabe reelle konkurrenceforhold på tjenesteområdet i) at sammenkoble net eller netfaciliteter. De nationale tilsynsmyndigheder kan i tilknytning til de nævnte forpligtelser stille krav om redelighed, rimelighed og rettidighed. Artikel 12 Forpligtelser vedrørende adgang til og anvendelse af specifikke netfaciliteter 1. De nationale tilsynsmyndigheder kan i medfør af bestemmelserne i artikel 8 pålægge udbydere forpligtelser til at efterkomme rimelige anmodninger om adgang til og anvendelse af specifikke netelementer og tilhørende faciliteter, bl.a. i tilfælde hvor den nationale tilsynsmyndighed er af den opfattelse, at nægtelse af adgang eller urimelige vilkår og betingelser med tilsvarende virkning vil kunne hindre, at der skabes et holdbart konkurrencebaseret marked i detailleddet, eller være i modstrid med slutbrugernes interesser. Udbyderne kan bl.a. pålægges pligt til: a) at give tredjemand adgang til specifikke netelementer og/eller faciliteter, herunder ubundtet adgang til abonnentledninger b) at forhandle i god tro med virksomheder, der ansøger om adgang c) at opretholde adgang til faciliteter, som der tidligere er givet adgang til d) at tilbyde bestemte tjenester på engrosbasis til tredjeparters videresalg e) at tilbyde fri adgang til tekniske grænseflader, protokoller eller andre nøgleteknologier, der er afgørende for tjenesternes eller virtuelle nettjenesters interoperabilitet 2. Når de nationale myndigheder overvejer, om de skal pålægge forpligtelserne i stk. 1 og især, når de vurderer, om sådanne forpligtelser er i overensstemmelse med de målsætninger, der er fastsat i artikel 8 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) skal de navnlig tage hensyn til nedenstående faktorer: a) om det i lyset af den igangværende markedsudvikling er teknisk og økonomisk levedygtigt at bruge eller installere konkurrerende faciliteter under hensyntagen til karakteren og typen af de involverede samtrafik- og adgangsordninger b) om det er praktisk muligt at tilbyde den foreslåede adgang i betragtning af den forhåndenværende kapacitet c) hvor store startinvesteringer ejeren af faciliteten skal foretage set i forhold til de risici, der er forbundet hermed d) behovet for at sikre den frie konkurrence på længere sigt e) i givet fald relevante intellektuelle ejendomsrettigheder f) udbuddet af paneuropæiske tjenester. Artikel 13 Forpligtelser vedrørende priskontrol og omkostningsregnskaber 1. De nationale tilsynsmyndigheder kan i medfør af bestemmelserne i artikel 8 pålægge forpligtelser vedrørende omkostningsdækning og priskontrol, herunder forpligtelser vedrørende omkostningsbaserede priser og udarbejdelse af omkostningsregnskabssystemer i forbindelse med udbud af bestemte former for samtrafik og/eller adgang, såfremt en markedsanalyse viser,\n10 L 108/ at den pågældende udbyder som følge af en utilstrækkelig konkurrence vil kunne opretholde sine priser på et unaturligt højt niveau eller opretholde en prisklemme til skade for slutbrugerne. De nationale tilsynsmyndigheder skal tage hensyn til udbyderens investeringer og lade udbyderen få en rimelig forrentning af den relevante investerede kapital under hensyn til de risici, der er forbundet hermed. 2. De nationale tilsynsmyndigheder sikrer, at alle mekanismer til omkostningsdækning eller metoder, der kan anvendes til fastlæggelse af priser, sigter mod at fremme effektiviteten og skabe holdbar konkurrence og øgede fordele for forbrugerne. I den forbindelse kan de nationale tilsynsmyndigheder også tage hensyn til de priser, der kan opnås på tilsvarende markeder med konkurrence. 3. Har en udbyder pligt til sikre, at priserne er omkostningsbaserede, er det udbyderen selv, der skal bevise, at taksterne er baseret på omkostningerne inklusiv en rimelig forrentning af investeringerne. Til fastlæggelse af omkostningerne i forbindelse med et effektivt udbud af ydelser kan de nationale tilsynsmyndigheder foretage en omkostningsberegning, der er uafhængig af virksomhedens omkostningsberegning. De nationale tilsynsmyndigheder kan anmode en udbyder om at fremlægge fuld dokumentation for priserne og om nødvendigt kræve, at priserne tilpasses. 4. De nationale tilsynsmyndigheder sørger for, at der, hvis der stilles krav om anvendelse af et omkostningsregnskabssystem til støtte for priskontrollen, stilles en beskrivelse af omkostningsregnskabssystemet, der som minimum viser de hovedkategorier, omkostningerne er samlet i, og hvordan omkostningerne er fordelt, til rådighed for offentligheden. Det kontrolleres af en kompetent uafhængig instans, at omkostningsregnskabet er udfærdiget efter det pågældende omkostningsregnskabssystem. En gang om året offentliggøres der en overensstemmelseserklæring. Artikel 15 Offentliggørelse af og adgang til oplysninger 1. Medlemsstaterne sikrer, at der offentliggøres oplysninger om de særlige forpligtelser, der pålægges virksomhederne i henhold til dette direktiv, med angivelse af det specifikke produkt/den specifikke tjeneste og de geografiske markeder. De sikrer, at ajourførte oplysninger for så vidt det ikke drejer sig om fortrolige oplysninger, især forretningshemmeligheder, gøres offentligt tilgængelige på en måde, der sikrer, at alle interesserede parter har let adgang til disse oplysninger. 2. Medlemsstaterne sender Kommissionen en kopi af de oplysninger, der offentliggøres. Kommissionen stiller oplysningerne til rådighed i lettilgængelig form og videregiver dem til Kommunikationsudvalget, når det er relevant. Artikel 16 Underretning 1. Medlemsstaterne underretter senest på iværksættelsesdatoen i artikel 18, stk. 1, andet afsnit, Kommissionen om, hvilke nationale tilsynsmyndigheder der skal varetage de opgaver, der er fastlagt i dette direktiv. 2. De nationale tilsynsmyndigheder underretter Kommissionen om, hvilke udbydere der i henhold til dette direktiv anses for at have en stærk markedsposition, og hvilke forpligtelser de pålægges i medfør af direktivet. Enhver ændring, der har betydning for de forpligtelser, der pålægges virksomheder, eller hvilke virksomheder, der er omfattet af dette direktivs bestemmelser, skal straks meddeles Kommissionen. KAPITEL IV PROCEDUREMÆSSIGE BESTEMMELSER Artikel 17 Revisionsprocedurer Artikel 14 Udvalg 1. Kommissionen bistås af det kommunikationsudvalg, der er nedsat ved artikel 22 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet). 2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8. Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder. 4. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden. Kommissionen undersøger regelmæssigt, hvorledes dette direktiv fungerer, og aflægger rapport til Europa-Parlamentet og Rådet herom, første gang senest tre år efter iværksættelsesdatoen. Med henblik herpå kan Kommissionen anmode medlemsstaterne, jf. artikel 18, stk. 1, andet afsnit, om oplysninger, som stilles til rådighed uden unødig forsinkelse. Artikel 18 Gennemførelse i national ret 1. Medlemsstaterne vedtager og offentliggør inden den 24. juli 2003 de bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De underretter straks Kommissionen herom. Medlemsstaterne anvender disse bestemmelser fra den 25. juli 2003.\n11 L 108/17 Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne. 2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv, og til senere ændringer af disse forskrifter. Artikel 19 Artikel 20 Adressater Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den 7. marts Ikrafttræden Dette direktiv træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. På Europa-Parlamentets vegne P. COX Formand På Rådets vegne J. C. APARICIO Formand\n12 L 108/ BILAG I BETINGELSER FOR ADGANG TIL DIGITALE TV- OG RADIOTJENESTER, DER SENDES TIL SEERE OG LYTTERE I FÆLLESSKABET Del I: Betingelser for anvendelse af adgangsstyringssystemer i overensstemmelse med artikel 6, stk. 1 I forbindelse med adgangsstyring for digitale tv- og radiotjenester, som udsendes til seere og lyttere i Fællesskabet, skal medlemsstaterne i overensstemmelse med artikel 6 sikre, at følgende betingelser finder anvendelse uanset transmissionsform: a) adgangsstyringssystemer, som anvendes på Fællesskabets marked, skal teknisk give mulighed for omkostningseffektiv skift i adgangsstyringen, således at netudbydere på lokalt eller regionalt plan kan få fuld kontrol over de tjenester, som anvender sådanne adgangsstyringssystemer b) alle udbydere af adgangsstyringstjenester, der tilbyder adgang til digitale tv- og radiotjenester, og hvis adgangsstyringstjenester fjernsynsforetagenderne er afhængige af for at nå ud til en gruppe potentielle seere eller lyttere, skal uanset transmissionsform: på redelige, rimelige og ikke-diskriminerende vilkår og i overensstemmelse med Fællesskabets konkurrencelovgivning tilbyde alle tv-foretagender tekniske tjenesteydelser, der gør det muligt for seere eller lyttere at modtage tv-foretagendernes digital-tv-transmissioner ved hjælp af dekodere, der administreres af udbyderne, og overholde Fællesskabets konkurrencelovgivning føre særskilte regnskaber for deres aktiviteter som udbydere af adgangsstyring c) når indehavere af den industrielle ejendomsret til adgangsstyringsprodukter og -systemer giver licens til fabrikanter af forbrugsudstyr, skal det ske på redelige, rimelige og ikke-diskriminerende vilkår. Når der gives licens, hvor der skal tages hensyn til tekniske og handelsmæssige faktorer, kan rettighedshaverne ikke opstille betingelser, der forbyder eller på anden måde forhindrer, at selve produktet udstyres med: enten en standardiseret grænseflade, der giver mulighed for forbindelse med flere andre adgangsstyringssystemer eller særligt udstyr til et andet adgangsstyringssystem, forudsat at licensmodtageren opfylder de relevante rimelige bestemmelser, som for dennes vedkommende garanterer sikkerheden for de transaktioner, der udføres af udbyderne af adgangsstyring. Del II: Andre faciliteter, som kan underlægges betingelser i henhold til artikel 5, stk. 1, litra b) a) Adgang til programmeringsgrænseflader for applikationer (API) b) Adgang til elektroniske programoversigter (EPG).\n13 L 108/19 BILAG II MINIMUMSLISTE OVER ELEMENTER, DER SKAL INDGÅ I DE STANRDTILBUD OM UBUNDTET ADGANG TIL PARSNOEDE METALLISKE LEDNINGER TIL ABONNENTLEDNINGER, SOM NOTIFICEREDE UDBYDERE SKAL OFFENTLIGGØRE I dette bilag anvendes følgende definitioner: a)»abonnentledningsafsnit«: et afsnit af en abonnentledning, der forbinder nettermineringspunktet hos abonnenten med et krydsfelt eller nærmere angivet mellemliggende koblingspunkt, i faste offentlige telefonnet b)»ubundtet adgang til abonnentledninger«: både fuld ubundtet adgang til abonnentledninger og delt adgang til abonnentledninger; det indebærer ikke nogen ændring af ejerskabet til abonnentledningerne c)»fuld ubundtet adgang til abonnentledninger«: den adgangsberettigedes adgang til den notificerede udbyders abonnentledninger eller abonnentledningsafsnit, hvorved førstnævnte får rådighed over de parsnoede metalliske ledningers fulde frekvensspektrum d)»delt adgang til abonnentledninger«: den adgangsberettigedes adgang til ikke-talefrekvensbåndspektret på den notificerede udbyders parsnoede metalabonnentledninger eller -abonnentledningsafsnit. Den notificerede udbyder fortsætter med at levere basistelefonitjenester til offentligheden via abonnentledningerne. A. Vilkårene for ubundtet adgang til abonnentledninger 1. De netelementer, der gives adgang til, omfattende navnlig følgende elementer: a) adgang til abonnentledninger b) adgang til ikke-talefrekvensspektret på abonnentledningerne ved delt adgang til abonnentledningerne. 2. Information om fysiske adgangsfaciliteters placering ( 1 ), disponible abonnentledninger i nærmere bestemte dele af accessnettet. 3. Tekniske vilkår for adgang til og anvendelse af abonnentledninger, herunder de tekniske specifikationer for de parsnoede metalliske ledninger. 4. Procedurer for bestilling og tilrådighedsstillelse, brugsrestriktioner. B. Samhusningstjenester 1. Oplysning om den notificerede udbyders relevante lokaliteter ( 1 ). 2. Samhusningsvalgmuligheder på de lokaliteter, der er nævnt under punkt 1, herunder fysisk samhusning samt eventuelt fjernsamhusning og virtuel samhusning. 3. Udstyrets specifikationer: Eventuelle begrænsninger for, hvilket udstyr der kan samhuses. 4. Sikkerhedsaspekter: De sikkerhedsforanstaltninger, notificerede udbydere har truffet på samhusningsstederne. 5. Adgangsvilkår for de konkurrerende udbyderes ansatte. 6. Sikkerhedsnormer. 7. Regler for allokering af plads, hvor samhusningsarealet er begrænset. 8. Vilkår for de adgangsberettigedes adgang til at inspicere de steder, hvor der er fysisk samhusningsmulighed, og steder, hvor samhusning er blevet nægtet under henvisning til manglende kapacitet. ( 1 ) Af hensyn til den offentlige sikkerhed kan adgangen til disse oplysninger begrænses til kun at omfatte de berørte parter.\n14 L 108/ C. Informationssystemer Vilkår for adgang til den notificerede udbyders driftsupportsystemer, informationssystemer eller databaser til forhåndsbestilling, levering, bestilling, vedligeholdelses- og reparationsbestilling samt fakturering. D. Leveringsvilkår 1. Frister for svar på anmodninger om tilrådighedsstillelse af tjenesteydelser og faciliteter; aftaler om serviceniveau, fejlretning, procedurer for tilbagevenden til normal drift og servicekvalitetsparametre. 2. Standardkontraktbetingelser, herunder om nødvendigt kompensation for manglende overholdelse af tidsfrister. 3. Priser eller prisformler for hver enkelt af ovennævnte karakteristika, funktioner og faciliteter.\nEuropaudvalget 2000 KOM (2000) 0384 Offentligt\nEuropaudvalget 2000 KOM (2000) 0384 Offentligt KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 4.7.2001 KOM(2001) 369 endelig 2000/0186 (COD) Ændret forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS\n2002L0021 DA 30.06.2007 001.001 1 Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor B EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 2002/21/EF af 7. marts 2002 om


Førstehjælp INDEN skiferien!\nPosted by Birgitte Nymann on Thursday, February 16, 2012 Under: Træning\nSkiferien er lige om hjørnet – og du har endnu en gang ikke holdt løftet til dig selv om at komme i form inden!? Så er der lidt hjælp at hente her. Du kan ikke komme i form på 2 uger, men du kan i høj grad gøre noget ved 3. dags ømheden og de tunge ben efter de daglige ture på pisten ved at lave øvelser nu – og få ømhed i musklerne nu i stedet for på ferien. Samtidig kan du også på kort tid opnå en bedre koordination i musklerne som kan mindske risikoen for skader, fordi du bedre kan bruge musklerne. Så det er aldrig for sent at komme i gang.\nSkiløb stiller store krav til udholdenhed i musklerne i hele kroppen. Man forbinder ofte skitræning med træning af benene, men mavens- og ryggens muskler er også på hårdt arbejde sammen med armene, der fungerer som ”balancepinde og hjælpere”, uanset hvilken form for skiløb du dyrker. Muskler, der er i god form, kan holde ud længere end muskler, der er i dårlig form. Jo hurtigere du bliver træt, når du løber på ski jo større er risikoen for at få en skade, fordi man ikke reagerer, så hurtigt og let, når man er træt, som når man er frisk. Muskler der bruges på en anden måde end de er vant til vil altid blive ømme – og ømhed giver muskler der ikke har så meget kraft samt ubehag, når man bevæger sig. Og ømme muskler syrer hurtigere til – og giver tunge ben. For at undgå ømheden når du er på ski skal du lave noget træning, der efterligner det muskelarbejde som skal udføres, når du løber på ski. Jo bedre form musklerne i ben, mave og ryg er, jo bedre, længere og mere afslappet kan du løbe på ski.\n- bruge fugtighedscreme, der er oliebaseret. Vandbaserede produkter kan give frostskade i huden, hvis der er meget koldt.\n- Bruge hue når det er meget koldt. Hovedet er den kropsdel, der afgiver mest varme.\n- Drikke rigeligt med vand før, under og efter skituren, hver dag. Ophold i tynd luft og kolde omgivelser dræner kroppen for vand. Meget mere end man tror.\n- Varme op inden første tur og efter længere pauser. Det er fristende bare at løbe af sted, men hvis du vil have optimalt ud af dit skiløb, så lave nogle gentagelser af benøvelserne fra træningsprogrammet. Sving armene rundt og løb på stedet. Brug 3-4 minutter i alt og du starter skiløbet godt.\n- Strække ud, når du er kommet hjem fra skituren. Udstrækningen kan ikke forebygge ømme muskler, men forebygger stivhed og kan øge blodgennemstrømningen, så benene ikke hæver.\nAlle skiløbets discipliner stiller krav til specielt dine ben og armmusklers styrke og udholdenhed og til mave- og rygmusklernes udholdenhed. Programmet her er lavet så hele kroppen trænes igennem med få øvelser\nProgrammet bør laves hver anden dag, hvis du skal have noget ud af det inden dette års skiferie.\nBen og hofte/baldemuskler\n1. Stil dig med fødderne i hoftebreddes afstand og fødderne parallelle. Sug maven ind. Lav en benbøjning til dine knæ er bøjet omkring 90 grader. Hold fødderne i berøring med underlaget under hele øvelsen. Stræk benene igen. Lav 2 gentagelser af øvelsen så langsomt du kan – derefter 4 gentagelser af øvelsen så hurtigt du kan. Gentag ”proceduren” 4-6 gange – hold en pause og gentag øvelsen igen.\n2. Stil dig med fødderne i hoftebreddes afstand og fødderne parallelle. Placer hænderne bag nakken. Fald frem på skiftevis højre og venstre ben og lave en benbøjning samtidig med at du roterer overkroppen til samme side som benet du træder frem på. Hold overkroppen lodret. Lav 20 gentagelser ialt – hold en pause til du har fået vejret igen. Lav 2-4 sæt af øvelsen ialt.\n3. Lav store skridt fra side til side. Tag et stort skridt til højre og hurtigt over til venstre ben. Forsøg at lave så store skridt som muligt. Gentag øvelsen 14-18 gange i alt. Hold en pause til du har fået vejret igen og gentag øvelsen 2-3 runder mere.\n1. Stil dig på alle fire og stræk højre arm og venstre ben ud i luften. Sug maven ind. Stå helt stille med resten af kroppen. Hold stillingen mens du tæller til 10 og skift så til den anden arm og ben. Gentag øvelsen 6-8 gange. Hold en pause på 30 sekunder og lav 2-3 sæt mere\n2. Lig på ryggen med begge ben og arme lige op i luften. Rund den øverste del af ryggen så skulderbladene er løftet fri fra gulvet. Før nu højre arm og venstre ud over gulvet, så langt du kan, hvor du stadig har hele ryggen i berøring med gulvet. Gør det nu modsat. Gentag øvelsen 10-20 gange – hold pause i 30 sekunder og lav 2 sæt mere.\n1. Sæt hænderne på en forhøjning: sofa, stol, trappe o.lign. med ryggen mod møblet. Sæt fødderne i gulvet. Bøj nu så meget du kan i albuen så du fører bagdelen i retning mod gulvet. Stræk armen igen. Lav 2 gentagelser langsom og 4 hurtige. Gentag bevægelsen 4 gange – hold en pause og gør det igen. I alt 4 sæt.\n2. Armstrækninger/armbøjninger: stå på alle 4. Placer hænderne ud for skuldrene – lidt bredere end skulderbreddes afstand. Sug ind i maven, så mavemusklerne bliver spændt. Stræk det ene ben ud så det er i lige forlængelse af kroppen. Bøj armene så du fører brystet ned mod gulvet. Stræk armene igen. Lav 2 gentagelser langsom og 4 hurtige. Gentag bevægelsen 4 gange – hold en pause og stræk det andet ben – og gentag så øvelsen igen. I alt 4 omgange.\nLav opvarmningsprogrammet inden du laver øvelserne – og også meget sammen med opvarmningsprogrammet du kan lave inden du står på ski.\n1. Jog på stedet - 2 minutter.\n2. Hop fra side til side – 10 hop – pause i alt 4 gange.\n3. Løb på stedet og spark dig selv bag i – 1 minut\n4. Lav knæløft skiftevis med højre og venstre ben – 1 minut\nNext post: Er du ved at gå...\nPrevious post: Hulahoop - til...\nTags: skitræning skiøvelser skiferie iform til skiferien bentræning armtræning mavetræning rygtræning mave ryg


Abstrakte malerier, store malerier og små malerier, aller malerier i den størrelse du ønsker\nForside >> Online galleri >> Abstrakte malerier\nAbstrakte malerier i specialmål er kategorien for dig som bare elsker et maleri som ikke rigtig forestiller noget, men sætter fantasien igang.\nMalerier med abstrakte motiver giver som regel det ekstra lille pift der skal til, for at stuen med de hvide vægge, køkkenet eller gangen får den ekstra "glød" der gør, at man vil opholde sig ekstra meget i rummet.\nAlle abstrakte malerier i denne kategori udføres specielt efter dine ønsker, og derfor kan du bestille nøjagtig den størrelse du ønsker. Det eneste du må forvente er ca. 2 ugers leveringstid, resten klarer vi.\nDu kan bestille de fleste af vores malerier med tilhørende svæveramme, som er sølvrammen omkring maleriet der lige giver prikken over i'et, og gør det ekstra flot at have hængende.\nDu finder stadig rigtig gode priser på andre malerier i vores online galleri, med billig fragt direkte til din hoveddør.\nRækkefølge: vælg\tStandard Produktnavn Varenr. Pris Nyeste produkter\nCC-0128 Brunlige og lyse farver med røde strejf\nCCP-0014 Monocrone rød\nCCP-0037 Rødlige nuancer med ringform\nCCP-0067 Maleri i mange flotte farver\nCCP-0068 Flotte grønne nuancer\nCCP-0072 Det farverige maleri\nCCP-0085 Farver og striber\nCCP-0086 Sandfarver i brunlige nuancer\nCCP-0087 Blå og grønne nuancer\nCCP-0088 Abstrakt maleri i rødgule farver\nVis #\t 5 10 15 20 25 30 50\nResultater 1 - 20 af 58


Forside » Mærker » Eva Solo\nEva Solo er et ikonisk dansk brand, der kombinerer et æstetisk og flot design med bekvemme funktioner. Samtidigt opleves der meget høj kvalitet ved produkterne. Hos Eva Solo er designet i højsædet, og det er den vigtigste forudsætning for et godt produkt. Virksomheden har eksisteret siden 1913, og siden hen har de vundet mere end 150 priser på national og global plan. Hos Luxbolig er vi stolte af at kunne levere så unikt et design, der er kendt verden over.\nEva Solo producerer bolig- og køkkenredskaber samt alverdens tilbehør til boligen, både ude og indenfor.\nHos Luxbolig har vi samlet det bedste fra Eva Solo og gjort det simpelt for dig at vælge præcis, hvad der passer til din bolig. Eva Solo består af enfoldige produkter, der er simple at benytte for dig. Eva Solo linjen består, nærmere beskrevet, af redskaber inden for madlavning, servering, livsstil, bad og undendørs.\nDe bedste måltider skabes med de bedste redskaber\nLuxboligs formål er også, at dine kulinariske oplevelser er i top, og det garanterer vi, du vil opleve med Eva Solos redskaber. Dine grill- og køkkenoplevelser vil forbedres med bekvemme detaljer og et æstetisk design.\nDer er ikke én eneste årsag til, at du skal investere i Eva Solo til dit hjem. Ganske enkelt er der mange flere. Blandt andet er holdbarheden på produkterne et stort plus. Du får her produkter med lang levetid. De holder fænomenalt, således at du ikke skal tænke på at skifte dem ud i flere år. Pris og kvalitet går hånd i hånd, og det oplever du også i Eva Solo produkterne.\nEva Solo går op i at fastholde minimalismen i designet, både så det får et unikt look, men også således at det bliver så simpelt som muligt at benytte for forbrugeren.\nEva Solo er nytænkende\nHos Eva Solo er man ydermere meget innovative. Der er derfor ingen grund til ikke at tro, at vi nok skal se mange flere, bekvemme redskaber her på Luxbolig.


Det indre tæller, det ydre scorer - SingleSex.dk\nPå netdating betyder et godt udseende kun mere og mere, når vi vælger og vrager mellem de profiler, vi ønsker at skabe kontakt til.\nDet gælder selvfølgelig også for profiler på sexdating-sider.\nEn stor fejl, mener sexolog og dating-coach Vivi Hollænder – drømmeprinsen eller\ndrømmeprinsessen kan nemlig meget vel gemme sig bag et måske mindre heldigt profilbillede.\nDer er en til os alle\nSelvfølgelig er der en drømmeprins og drømmeprinsesse til os alle sammen et sted derude! Husk på, at der er masser af friske fisk i havet, så giv nu endelig ikke op! Op på hesten igen – næste gang, bare vent og se, så har du garanteret mere held i sprøjten!\nGlem nu ikke, at det først og fremmest er det indre, der tæller – og du er\njo god nok! At du vejer 25 kilo for meget eller ligner et trafikuheld i ansigtet betyder ikke det fjerneste, når man først har lært dig at kende.\nDu er jo en skide fin fyr!\nOvenstående floskler er nemme nok at fyre af, specielt hvis man selv er i kridthuset, men holder altså sjældent ret mange meter ude i den virkelige scoreverden, i Danmark anno 2011, hvor ens ydre tæller mere end nogensinde tidligere, når det kommer til at score.\nDet gælder både på diskoteket og netdatingsiden, hvor vi med hård og ubarmhjertig hånd til- og fravælger hinanden på højde, drøjde, alder, påklædning, og ikke mindst på det overordnede fysiske udseende, og det gælder for begge køn – alder i den forbindelse helt underordnet. Pigerne/kvinderne er i denne forbindelse faktisk ikke en døjt bedre end drengene/fyrene, måske endda tværtimod.\nDommen falder på få sekunder\nNår det kommer helt specielt til netdating, hvor håbefulde mænd (viser kun flere og flere undersøgelser) i hobetal med hård kvindehånd fravælges, fordi de enten er for lave, for høje, ryger/ ikke ryger, vejer lidt for meget, er lidt for tynde, bor lidt for langt væk, måske har en lidt for stor næse – eller simpelthen bare er tanden (subjektivt vurderet) for grim til at bruge tid på at skrive tilbage til. Og bedømmelsen er som regel definitivt afgjort på under fem sekunder dømt ud fra den\nhåbefuldes profilfoto, uden at bruge tid på hverken brev eller profiltekst.\nFair nok, for det handler jo trods alt – for de fleste af os – om at finde sig en partner for forhåbentlig resten af livet. Men hvad så med de, der måske ikke lige har et vildt fantastisk udseende med sig?\nUdseendet skaber ikke lykkelige parforhold\n- Vi bliver mere og mere fokuseret på udseendet, når vi udvælger vores partnere. Og der er da heller ingen tvivl om, at vi derved afskærer os fra nogle muligheder. På nettet er fotos blevet en væsentlig faktor for vores udvælgelseskriterier, og det kan altså snyde os godt og grundigt.\nUdseendet er nemlig ikke det, der skaber lykkelige forhold i det lange løb.\nOmvendt skal der (også) være en gensidig tiltrækning i begyndelsen, for at forholdet overhovedet kan etableres, og her spiller selvfølgelig både udseende og udstråling en stor rolle, fortæller sexolog Vivi Hollænder, og fortsætter:\nb] Men netop udstråling fremgår altså ikke af et fotografi\nVi kender sikkert alle sammen situationen, at en person, som vi ved første øjekast finder grim,\nviser sig at blive kønnere ved nærmere bekendtskab, fordi vedkommende er sympatisk og rummer\ncharme og humor.\nDet lyder måske gammeldags, men i længden er det altså den indre skønhed, der har størst\nbetydning for, om man på den lange bane kan holde hinanden ud – også selv om det er det ydre, der\ntænder os ved første øjekast.\nMange har sikkert oplevet at forelske sig i et fortryllende ydre og for sent erfare, at det indre slet\nikke fulgte med. Men på nettet har man netop den fordel, at man kan indlede en korrespondance,\ninden man mødes og derved finde ud af om der gemmer sig mere end et lækkert foto bag profilen.\nMan bør derfor gøre sig selv en stor tjeneste ved også at lade de mindre heldige profilbilleder få en\nchance. Drømmeprinsen eller prinsessen kunne nemlig meget vel gemme sig lige netop her, slutter\nVivi Hollænder fra www.bedresexliv.dk


Introduktion til uddannelsen - HA, Digitalisering og forretningsudvikling - Syddansk Universitet\nSDU Uddannelse Bacheloruddannelser Erhvervsøkonomi, HA - Digitalisering og forretningsudvikling (Bachelor) Introduktion til uddannelsen\nFakta om uddannelsen i HA - Digitalisering og forretningsudvikling\nKvote 2: Ansøg senest 15. marts kl. 12.00\nKvote 1: Ansøg senest 5. juli kl. 12.00\nStudiestart: 1. september\nAlle HA-linjer (bachelor)\nAlle samfundsvidenskabelige bacheloruddannelser\nFå brede erhvervskompetencer med fokus på digitalisering\nEn bacheloruddannelse i Erhvervsøkonomi, HA har et bredt indhold af erhvervsøkonomi - bl.a. marketing, regnskab, finansiering, IT, planlægning og organisationsteori. Det giver dig alsidige erhvervskompetencer, som kan bruges i både private og offentlige virksomheder og inden for en bred vifte af brancher. En erhvervsøkonomisk bacheloruddannelse fra SDU gør dig i stand til at bestride jobs inden for stort set alle virksomhedens administrative funktioner.\nMed tilvalg af linjen Digitalisering og forretningsudvikling lærer du desuden om digitalisering af virksomheders interne arbejdsgange, digitalisering af virksomhedens samspil med kunder og markeder samt udvikling af nye digitale forretningsmodeller. Du bidrager hermed til at sikre virksomheders vækst og position i et foranderligt og konkurrencepræget marked. Samtidig hjælper du virksomhederne med at bygge bro mellem traditionelle erhvervsøkonomiske discipliner som økonomi, ledelse, strategi og marketing, og derfra udvikle og integrere nye løsninger baseret på digitalisering.\nDerfor skal du læse HA - Digitalisering og forretningsudvikling\nDer er flere gode grunde til at læse den erhvervsøkonomiske bacheloruddannelse HA - Digitalisering og forretningsudvikling:\nDu uddanner dig bredt indenfor erhvervsøkonomi.\nDu opnår særlige kvalifikationer i at anvende digitalisering til at udvikle forretningsmuligheder internt i virksomheden og i forhold til virksomhedens markeder.\nDu opnår evnen til at bygge bro mellem forretningsmuligheder, forretningsprocesser og IT-specialister.\nI løbet af studiet kan du lave konkrete udviklingsprojekter med virksomheder, hvilket giver indsigt i branchen og gode karrieremuligheder.\nLæs mere om dine karrieremuligheder med denne uddannelse.\nLæs om uddannelsens opbygning, adgangskrav og om, hvordan du foretager det rigtige studievalg.\nErhvervsøkonomi, HA - Kolding\n"Det fedeste ved at læse på SDU er sammenholdet mellem både dine medstuderende og underviserne - der er altid hjælp eller godt kammeratskab at finde." (Sofie, studerende)


Dansk Audio Teknik Professionel: "Gaucho"\nNu er der ikke spor galt med virkeligheden i vores lille hyggelige virksomhed. Og det er jo faktisk ganske heldigt, da det i udpræget grad er det, der er mest af og efterhånden har været det i foreløbigt 36 år og 7 dage. Alligevel er det et af årets absolutte højdepunkter at drage på den årlige "audio-pilgrimsfærd" til musikmessen i Frankfurt med den altid festlige og fornøjelige Prof. Dr. Prof. Riis. Der altid på nedrigeste vis formår at have et ekstra gradstegn på sit navneskilt og dermed "out-ranker" denne skribent, når der skal diskuteres tekniske detaljer.\nNå, denne skribent er heldigvis ikke videre diskussionslysten på denne messe med den anderledes kompetente Prof. dr. Prof. Riis. Det skyldes ganske prosaisk den kendsgerning, at denne skribent er aldeles uvidende indenfor mange af branchen mere specielle materier-ikke mindst lys og styringer og systemintegration er rent volapyk for denne skribent. Nå, men det er det heldigvis osse for langt de fleste af både vores egne og tilsyneladende osse i måske endnu højere grad for vores kollegers kunder. Ihvertfald ser vi alt for skrækkeligt ofte systemløsninger, som ingen brugere med garanti nogensinde vil lære at betjene. Ren "teknik-porno" af den allermest brugerfjendske slags.\nNå, men hvis man så en sjælden gang har brug for dybere teknisk kompetence indenfor disse specialområder har vi heldigvis tilknyttet et par "hus-eksperter", der aldeles frygtløst og uforknyt begiver sig ud i mere specialiserede kontrol- og sprogrammerings-løsninger. Hvilket jo så osse har den behagelige bivirkning, at denne skribent ganske afslappet kan sjoske rundt i hælne på Prof. Dr. Prof Riis dernede i Frankfurt uden megen anden tankevirksomhed end at styre peristaltikken. der vist iøvrigt slet ikke kan styres bevidst. Altså ren afslapning i n.te potens hvor n er et uendeligt højt tal, absolut et af årets absolutte højdepunkter. Udover den obligate Frankfurter- schnitzel "mit grüner Sosse"\nAt der så efterfølgende er en hektisk grænsende til direkte kaotisk aktivitet efterfølgende i vores lille virksomhed efter dagene i det fremmede er en anden og både mere prosaisk og heldig omstændighed. Dog er vi nu efter et par små-paniske dage tilbage i rimelig kontrol igen og måske der ligefrem bliver tid til at lege lidt med kabler her i vores værksted. Der er nemlig netop ankommet et par hundrede meter Gotham Cable fra Schweiz, der fremover vil blive anvendt i samtlige egne hifi-installationer. Grunden? Det hedder "GAC-2 AES Ultra Pro" og selv en ældre mand som denne skribent kan naturligvis uden vanskelighed høre forskel på det hidtidigt anvendte aldeles fremragende Mogami og så dette nye fund. Fordi naturligvis noget, der hedder "ultra pro" jo nødvendigvis må være MEGET bedre end blot et vilkårligt prosaisk 4-cifret nummer, som Mogami anvender på samtlige deres produkter. Og den slags er naturligvis umiddelbart hørbart for enhver uhildet og objektiv hifientusiast.\nEllers bruges der osse en del kvalitets-kone/kæreste-tid på vores idylleriske landsted befolket af heste og kat og ca. en million vilde pipfugle af alle slags og størrelser. Det har sin særlige attraktion at betragte årstidernes kolossale variation af arter på vores store foderbræt, der sluger ikke mindre end 2 liter solsikkefrø pr. dag. Netop nu er både stære og kærnebidere og stillidser og grønsiskener og kvækerfinker på plads efter længere tids fravær.\nOg når man så sidder der i selskab med sin smukke frue med morgen-teen, så skal der jo osse lidt musik til , der passer til lejligheden. Og lige der er det obligate musikvalg weekend efter weekend sjovt nok et gammelt hit indenfor hifi-reference, som jeg må have hørt utallige gange på udstillinger og privat. Det var ialtfald et fast indslag overalt i massevis af år i 1980-ene, når det gjaldt om at præsentere et hifianlæg fra sin bedste side.\nDet er nu ikke fordi jeg overhovedet kan huske det mindste af indholdet på denne datidige reference-plade og det er der åbenbart en tydelig grund til. For ikke alene kan jeg ikke huske nogensinde at have hørt "Gaucho" med Steely Dan DENGANG nu, nej jeg kan ikke engang fra weekend til weekend. For som en akvariefisk, der efter en tur rundt i bowlen ser en helt ny verden, så oplever denne indrømmet begyndende affældige skribent hver eneste gang numrene på "Gaucho" som helt nye og aldrig tidligere hørte. Og det hver eneste gang weekend efter weekend, hvor pladen agerer som lydtapet. Og lige netop den rolle udfylder pladen aldeles perfekt.\nFor mage til perfekt MUZAK har jeg da godt nok aldrig hørt-fuldstændigt ligegyldig ufarlig og ikke-passioneret plingeling-musik. Totalt overflødig og ligegyldig "musik" med en om muligt endnu mere søvndyssende vokal af Donald Fagan. Ikke underligt, at bandet ret hurtigt blev opløst, faren for at et eller sandsynligvis flere at medlemmerne i bandet skulle falde i dyb drømmeløs søvn under deres egne koncerter må have været overhængende. Og det er naturligvis denne totale mangel på indhold og kant, der går den her som anden muzak aldeles perfekt at vågne op til . Og naturligvis kun, hvis man er en endda særdeles langsom morgen-starter..\nOg så kunne det alligevel blive endnu værre og endnu mere søvndyssende. Og selvfølgelig stadigvæk og måske direkte derfor et veritabelt hifi-superhit. For "sangeren" (i mangel af bedre betegnelse) Donald Fagans soloplade "The Nightfly" var på trods af sin vist uslåelige status som alle tiders musikalske "lang-gaber" osse et hifidemo-hit. Ja, er det vel ligefrem endnu siden det nyligt er genudgivet i en særlig audiofil udgave.\nDet er både usigeligt ynkeligt og trist, at voksne mænd nu i flere generationer sidder og hører på det her mageløse musikalske makværk. "Musik", hvis eneste sande anvendelse er at fungere som ufarligt lyd-tapet under en ganske gradvis opvågnen. Til gengæld er det en rolle, denne plade udfører så langt bedre end det vistnok første forsøg indenfor den diskretere del af musikken-Erik Saties såkaldte "Møbel-musik" Der i forhold til uendeligt stillestående Steely Dan er et rent orgiastisk "Valkyrie-ridt" i sammenligning.\nDerfor starter Steely Dan selvfølgelig osse den kommende lørdag. For bare man ikke lytter, så går det endda helt usædvanligt fint. For enhver dag er ny og det er "Gaucho" osse for den skrivende guldfisk her i sin stabile støtte stilstand af åndløshed. Tænk at sådan noget skodmusik endeligt skulle finde sin både naturlige og nødvendige anvendelse\nindsendt af Poul M kl. 16.48\nJa, måske verdens første overproducerede album. Knap nok indspillet af noget band, men i stedet med en overflod af session musikere. Dygtige folk som blev millimeter dikteret af de anale (på mere end en måde) Fagen og Becker. Musik med alle kanter slebet af.\nPerfektionen fik Fagens flade nasale stemme til at lyde endnu mere ude af trit med musikken end ellers. Så hellere Papa Bue's Viking Jazz Band i baggrunden.\n9. april 2019 kl. 13.52\nStab it with their Steely knives, but they just can`t kill the beast.... Det var The Eagles egen lille hilsen til Steely Dan, som vist nok kaldte The Eagles noget i retning af det Poul skriver om Steely Dan. Denne hilsen er i øvrigt fra Hotel California hvis nogen er i tvivl...\n9. april 2019 kl. 18.23\nMage til fordømmende BS skal man lede længe efter. Du må glæde dig over din egen overlegne smag. Palle Moeslund\n9. april 2019 kl. 19.48\nPalle Moeslund..... Du fatter jo tilsyneladende ikke en brik af det, som "halvpris" skriver :-) :-) :-).\nKabelhysterikerne han humoristisk har nedgjort i hele sit blogliv??\nNu er han selv blevet en af dem :-)\nHiFi-fjolserne, der i årevis er blevet grint af fra hans hånd, dem der diskuterer efter messen, om det nu var Rega eller NAD, der gav den bedste lyd???\nNu slæber han selv sit store korpus helt til Frankfurt, for at gøre det samme. (Historien nævner så ikke noget om de "store fadbamser" og hvor mange.\nOg den fladpandede demomusik fra dengang.... Den får nu lov til at vække ham weekend efter weekend???\nHar du overvejet, om det kunne være givende at læse mellem linierne i det skrevne, aviser og på "nettet" i det hele taget??\nOg Poul fik tændt en eller anden af med ugens skriveri......\nDet er fuldbragt :-)\n9. april 2019 kl. 21.05\nDet er smukt at sidde og skræppe med sit dæknavn på plads, "Unknown". Vor herre bevares en tøsedreng.\n9. april 2019 kl. 22.55\nKeld Snejbjerg Nielsen. "Unknown" signerer med navnet Palle Moselund, er således ikke anonym.\nUnknown. Som Hasse er inde på, skriver Poul i\ntredje-person. Alle hans klummer handler om ham selv.\nPoul er i virkeligheden en festlig, selvironisk fyr med hjerte og der plads til både dyr, kvinder og hifi.\n10. april 2019 kl. 10.13\nJeg må i hvert fald indrømme at der er mindst 50% hifilyd derhjemme og kun 50% musik. For mig er det en del af processen at høre kendte numre, uanset hvor trælse de efterhånden er. Min hifiinteresse startede forresten for alvor lige omkring da "Kamakiriad" udkom og mit første anlæg blev købt på baggrund af bla. et nummer fra den plade som de spillede uafbrudt inde i hifiklubben.\n10. april 2019 kl. 12.01\nNils Valla! Det har du da ret i kan jeg se. Du behøver ikke udrede for mig hvordan Poul skriver og ikke skriver. Jeg vil så ændre min udtalelse fra "tøsedreng" til "meget sart anlagt" og holde Gud udenfor denne gang....\n10. april 2019 kl. 12.16\nKeld S.N. Udredningen var for Unknown\n10. april 2019 kl. 13.01


Detox Diet Plan - din komplette guide til 3-dages detox- og 7-dages detox-planer | DK.Hair-Action.COM\nHar du lyst til at se frisk og henrivende hele dagen lang? Tænk din hud, hår og generelle sundhed er forringet over tid? Det er meget muligt, at der er for mange giftstoffer i dit system, der er årsag udbrud, hårtab, fordøjelsesbesvær, forstoppelse, og hvad man ikke! Spise fedtet, uhygiejniske mad og efter en usund livsstil er de grundlæggende årsager til det. Og for at løse dette problem, er du nødt til at være på en nem at følge detox kost. Denne detox kost plan vil hjælpe dig med at skylle ud, og ophæve de giftstoffer og give dig glødende hud og skinnende hår, forbedre fordøjelsen og stofskiftet, øge kognitive funktion, og også støtte vægttab. Det 3-dages detox kost plan og den 7-dages detox kost plan vil hjælpe med at rense dit interne system og de-stress dit sind. Så uden stor ståhej, lad mig fortælle dig, hvordan du kan se og føle 10 år yngre. Lad os begynde!\nHold disse punkter i tankerne, før du starter\nFør jeg fortæller dig hvad du skal spise, tage et kig på de følgende 7 point. Opbevar disse pejlemærker i tankerne, og gøre dette til en daglig vane. Tro mig, disse punkter vil hjælpe dig med at få mest muligt ud af den 3-dages detox plan og 7-dages detox plan.\nSørg for at drikke mindst 8 Oz varmt vand om morgenen. Tilføj friskpresset citronsaft til det for at sikre din krop får C-vitamin, som vil anspore produktionen af mavesyren.\nSammen med forbruget af frisk frugtjuice, såsom æble, appelsin og ananas, skal du sørge for også drikke mindst 8 glas vand i løbet af dagen.\nForbruge fødevarer, der er rige på fibre, såsom fuldkornsbrød og boghvede. Desuden skal du sørge for du spiser tre portioner af frisk frugt og grønt bladgrøntsager.\nI løbet af 3-dages afgiftning proces, er det nødvendigt at skylle dine nyrer og lever. Drik mælkebøtte eller kamille te. Drikke frisk frugt og veggie juice kan også hjælpe.\nDaglig motion er et must. Dette kan være i form af jogging, rask gang, eller aerobic.\nSøvn er vigtigt, så sørg for at få omkring 8 timers søvn hver nat. Hvis det er muligt, tage en kort lur på 30 minutter om eftermiddagen.\nMens der på afvænning kost, forbruge frisk frugt, grøntsager, yoghurt, korn, magert kød og fisk.\nLad os begynde med det første detox kost, den 3-dages detox kost planen. Her er hvad du skal spise.\nDen 3-dages Detox Diet Plan\nTidlig morgen (7:30 - 8:00 a.m) Morgen afgift vand\n2 teskefulde fenugreekfrø 1 spsk limejuice 1 kop vand\nMorgenmad (8:45 - 9:15 a.m) Detox smoothie\n½ avocado 1 spsk chia frø 1 spsk økologisk honning 5-6 jordbær\n1 banan 1 spiseskefulde hørfrø 1 oz blåbær 1 spsk økologisk honning\nMidt om morgenen (10:30 - 11:00 a.m) Detox snack\n1 orange 4 mandler\n1 kogt æg 4 mandler\nFrokost (12:30 - 1:00 p.m.) Detox måltid\nBrun ris og sauteed champignon, grønne bønner, gulerødder hvidløg og løg i olivenolie\nKyllingesalat med kirsebærtomater, avocado, gul paprika, kogte sorte øje ærter og koriander. Brug yoghurt og olivenolie som dressing\nSnack efter middagen (3:00 - 4:00 p.m.) Detox snack\n1 kop kærnemælk med ristede og jordede kumminfrø ½ kop agurk skiver\nKogte majskerner med salt, cayennepeber, tørret mangopulver og limejuice\nMiddag (kl. 7.00) Detox måltid\nTomat suppe 2 fuld hvede brød\n½ kop nyre bønne chili 1 kop kærnemælk\nDette 3-dages kostplan er designet på en måde, som du nemt kan forberede det derhjemme, alle ingredienser er tilgængelige i supermarkedet, og ingredienserne er lavt kalorieindhold, men meget nærende. Du vil blive koncentreret om fødevarer, der er rige på vitaminer, mineraler, kostfibre, protein og komplekse kulhydrater og følge tilberedningsmetoder, der mindst skade næringsstofferne. Disse fødevarer vil øge din fordøjelse og stofskifte.\nSelvom din kost er blevet taget sig af, bør du også flush toksiner off dit sind. Her er hvad du skal gøre.\n3-dages detox yoga Plan\nFuld arm rotationer (uret og mod uret) - 1 sæt 10 reps\nYoga for opholder sig fit\nYoga til at kæmpe depression\nYoga for at øge hjernens magt\nHvordan du vil føle ved udgangen af den 3-dages Detox Diet\nVed udgangen af den 3-dages detox kost plan, vil du føle sundere som din tarm problemer vil begynde at blegne, og du vil føle energisk. Din hud og hår problemer vil også begynde at helbrede. Du vil bemærke mindre udbrud og dit hår genvinde sin glans.\nJeg vil vædde på du ville elske at fortsætte med at være på denne detox kost plan efter at have set resultaterne. Men i stedet for at følge denne 3-dages detox kost plan, igen og igen, vi foreslår, at du giver den 7-dages detox kost planen en chance. Her er alt hvad du behøver at vide om det.\nDen 7-Day Detox Diet Plan\nDen 7-dages detox følger den samme plan som den 3-dages detox, men strækker sig en uge. Ligesom 3-dages detox, lægges der vægt på at spise naturlige fødevarer til at rense kroppen for giftstoffer og fjerne de frie radikaler. Også, skal du forbruge en masse vand til at skylle ud toksiner. Også her bør du starte din morgen med et glas morgen detox vand at få mavesyren går. Sørg for at drikke det, før du har din morgenmad.\nDag 1 & Day 2\nVarmt vand med juice af ½ en lime\nMorgenmad (8:45 - 9:15 a.m) Detox morgenmad\nÆgget hvid omelet med løg, tomater, champignon og hvidløg\n1 skål med frugter\nVegansk salat uden dressing\nTunesalat uden dressing\n1 kop vandmelon\n1 kop grøn te 1 saltinspreder\nKylling gryderet med masser af grøntsager (undgå at bruge for meget salt eller kylling lager kuber)\nBagt champignon og kartoffel (med hud) med et strejf af olivenolie, rosmarin, salt og peber\nVarmt vand med 1 spsk økologisk honning og saften af 1 lime\nGrapefrugt, selleri og granatæble smoothie 4 mandler\nQuinoa 4 mandler\nHårdt kogt æg med couscous toppet med avocado, limesaft og koriander\nBagt krabbekager eller blomkål\nSnack efter frokost (kl. 3:00 - 4:00) Detox snack\nBagt gulerødder med jalapeno og cilantro chutney\n½ kop yoghurt 4 jordbær\nMiddag (kl 19:00) Detox måltid\nBagt fisk toppet med sennepssauce, olivenolie, hakkede tomater, limejuice og tørret rosmarin\n1 glasmælk - sojamælk 1 kogt æg 1 banan\nBanan, jordbær og havre smoothie\n1 kop agurk juice\nSpinat, tun, tomat og feta salat\nFrisk spire salat\n1 kop appelsinsaft med en kniv af sort salt\n1 kop oolong te eller grøn te\nBroccoli, søde kartofler og grønne ærter gryderet\nBagt laks og grønne bønner med appelsin og olivenolie glasur\n1 kop vandmelonsaft\nGrillet fisk med et strejf kalk og olivenolie\nHvorfor 7-Day Detox Diet Plan Works\nDen 7-dages detox kost planen er designet på en sådan måde, at det vil give dem på en diæt for at spise fødevarer, der er økologisk og nærende. Frugt og grøntsager, der indgår i alle de 7 dage kostplan vil hjælpe dig slippe af med de ophobede giftstoffer, som til gengæld vil forbedre din hud, hår, tarm og lever sundhed. Som du vil være drikke mindst 8 glas vand i løbet af dagen, vil du ikke lider af forstoppelse, dehydrering, og skællende hud. Denne detox kost plan vil også forbedre din hjernefunktion, koncentration, regulerer blodtrykket, reducerer angst og depression.\nSammen med at tage sig af, hvad du spiser, bør du også tage sig af din krop ved at udøve regelmæssigt. Her er en 7-dages detox yoga plan for dig.\nDen 7-Day Detox Yoga Plan\nDetox yogastillinger for sind og krop\nYoga for afstressende\nYoga for bedre fordøjelse\nYoga for at opbygge immunitet\nYoga for sund lever\nÅndedrætsteknikker til vægttab\nHvis du er en person, der kan lide cardio og styrketræning, kan du ramte gym eller gøre cardio derhjemme. Du kan også gøre enkle øvelser såsom løb op ad trappen, rask gang, jogging, sjipning, cykling, svømning, dans, osv\nHvordan du vil føle Efter 7-Day Detox Diet\nDu vil begynde at mærke en forskel i, hvordan din krop og sind reagerer på forskellige interne og eksterne stimuli. Du vil blive overrasket over, hvor alle dine helbredsproblemer starter faldende. Vigtigst er det, vil du føle forynget og frisk.\nMens du er på detox kost planen, bør du undgå at spise fødevarer, der kan forårsage en giftige opbygge i dit system. Her er en liste over fødevarer, som du bør undgå.\nFoods at undgå under Detox Diet\nPølser, burgere, bacon og paté\nSaltede nødder og snacks\nForarbejdede og raffinerede fødevarer\nReadymade frosne fødevarer\nSå hvor længe skal du være på afvænning kost? Her er dit svar.\nHvor mange dage skal du være på den Detox Diet?\nDu bør være på detox kost i mindst 24 dage. Efter 24 dage, vil det blive en vane at spise nærende mad og snack med omtanke. Du vil også lære at tage sig af din fysiske og mentale sundhed. Det ville ikke føle sig som en ”kost” længere.\nDet næste mest almindelige spørgsmål, der kan pop i dit hoved er, hvad skal du gøre, hvis du er på medicin? Her er hvad du skal gøre.\nSkulle du være på Detox Diet Hvis du er på medicin?\nEn detox kost handler om at spise ren og indarbejde sunde vaner til at fremme et bedre helbred. Så kan du være på detox kost, mens du er på medicin. Men, altid tjekke med din læge, før du starter kost plan for at være på den sikre side.\nVed nu, skal du have fundet ud af, at detox kost er ikke en krævende én, som du vil begynde at nyde det efter et stykke tid. Da de fleste af os har en tendens til at gå tilbage til fortiden rutine på grund af trang eller sociale forpligtelser, sørg for at få tilbage på rette vej efter en pause på en dag eller to. Fortsæt at være på denne kostplan indtil det bliver en del af din nye livsstil. Start din detox kost i dag, og gøre dit liv rundt! Pas på.


To Do // June - Lise Balslev\nUdgivet den juni 5, 2017 juni 5, 2017 by Lise Balslev\nMaj måned er gået vanvittig hurtigt. Min kæreste blev 30 år, så der var lige et par weekender der gik med at fejre ham, ja og så havde jeg tømmermænd i en uge efter fødselsdagsfesten i sidste weekend. Vi kunne da heller ikke ha’ været mere heldige med vejret. Der røg lige lidt ekstra hvidvin ned 😉\nNu er det allerede officielt sommer og jeg elsker Juni måned. Der er så meget ferie stemning, sommervibes og glæde i Juni måned.\nJeg startede Juni måned ud med at vågne i Paris og det er da heller ikke den værste måde at skyde den officielle sommer i gang. Det var dog en arbejdsdag, så der var ikke tid til at nyde pariserlivet, ud over at vi var ude og spise en god steak på Le Caveau du Palais – restaurtanten der laver verdens bedste bearnaise sovs, ja tak!\nWeekenden startede ud med en stille og rolig tur på Munkebjerg Casino – hvor vi blev ruineret – og derefter en tur Maccen og trøste spise en McFlurry med Daim 😉\nResten af Juni er fyldt op af almindelige hverdagsting og weekenderne byder også på lidt af hvert…\n♦ I dag skal jeg til Justin Bieber koncert – Yay. Billetterne blev købt tilbage i december og endelig kom dagen. Ok, nu er det ikke fordi jeg går i maks ekstase over JB, men der skal skråles igennem. Det bliver fedt!\n♦ Efter min 3 måneders karriere som crossfitter, så har jeg meldt mig til klubmesterskaber i min klub Crossfit Copenhagen Spinderiet. Det er næste lørdag og jeg er sikker på det nok skal blive underholdende. Jeg ved ikke så meget om formatet, men det er noget med at der er 2 eller 3 heat med forskellige øvelser og derefter en finale (hvis man kommer blandt top-et-eller-andet). Jeg kan godt lide at presse mig selv, og så er sådan en lille sund konkurrence da oplagt at deltage i. Jeg skal nok dele resultaterne herinde 🙂\n♦ Med en kamp tilbage i fodbold turneringen har vi sikret os en anden plads. Det kunne egentlig ha’ været en 1.plads, men vi tabte 1-0 til dem der lå nummer 2 og ja de scorede på straffe og ja det var mig der lavede det. Jeg siger ikke at den dommer var gammel og muligvis skulle ha’ pudset sine briller…. Nå men en 2. plads er lig med en tur til Regionsfinalerne. Det bliver vildt, og målet er selvfølgelig at vinde det hele, men hvis ikke det sker, så vil jeg bare gerne slå det hold vi tabte 1-0 til. Revenge!\n♦ Sidste weekend i Juni står også på sport, og denne weekend er det Hærvejsløbet som jeg skal deltage i samme med min mtb klub. Så det er noget med 60 km fra Engesvang til Viborg hvor vi kører efter gps. Jeg ejer ikke en gps og tror heller ikke andre fra mit hold gør. Så det skal nok blive interessant at se om vi kan finde i mål, ha ha 😀\nHåber I får en skøn Juni måned med masser af sol og sommer 🙂


De 10 bedste hoteltilbud i Raja Ampat - TripAdvisor\nFerie i Raja Ampat\nHoteller i Raja Ampat\nBed and Breakfasts i Raja Ampat\nRestauranter i Raja Ampat\nAktiviteter i Raja Ampat\nBilleder af Raja Ampat\nKort over Raja Ampat\nAlle hoteller i Raja Ampat\nTilbud på hoteller i Raja Ampat\nBillig rejse til Raja Ampat\nFeriesteder i Raja Ampat\nStrandhoteller i Raja Ampat\nMest populære familiehoteller i Raja Ampat\nRomantiske hoteller i Raja Ampat\n3–stjernede hoteller i Raja Ampat\nRaja Ampat Hoteller med gratis parkering\nRaja Ampat Hoteller, som tillader kæledyr\nRaja Ampat Hoteller med swimmingpool\nHoteller i nærheden af Pianemo Islands\nHoteller i nærheden af Pulau Wayag\nHoteller i nærheden af Arborek Village\nHoteller i nærheden af Pasir Timbul Beach\nHoteller i nærheden af Harfat Peak\nHoteller i nærheden af Painamo Star Lagoon\nHoteller i nærheden af Dafalen Peak\nHoteller i nærheden af Atlas Pearls Farm\nOm Raja Ampat\nBedste tilbud på hoteller i Raja Ampat, West Papua\nHoteltilbud i Raja Ampat\nFaciliteter Restaurant Forretningscenter Kæledyr tilladt Spa Lufthavnstransport Concierge Internet Mødelokaler Røgfrit hotel Handikapegnede værelser Aircondition Gratis wi-fi Morgenmad inkluderet Ved stranden Pool Tekøkken Bar/lounge Suiter Roomservice Fitnesscenter Gratis parkeringAlle\nPulau WayagRaja Ampat, Indonesia\nPianemo IslandsRaja Ampat, Indonesia\nArborek VillageKepulauan Raja Ampat, Waisai, Indonesia\nPasir Timbul BeachRaja Ampat, Indonesia\nPainamo Star LagoonRaja Ampat, Indonesia\nHarfat PeakMisool Island, Raja Ampat, Indonesia\nAtlas Pearls FarmRaja Ampat, Indonesia\nDafalen PeakRaja Ampat, Indonesia\nType Prisbilligt Mellemklasse Luksus Hytte Villa Vandrerhjem Romantisk Familievenligt Turbaza FeriestedAlle\nNr. 1 ud af 86 hoteller med bedste værdi for pengene i Raja Ampat\nNr. 2 ud af 86 hoteller med bedste værdi for pengene i Raja Ampat\nNr. 3 ud af 86 hoteller med bedste værdi for pengene i Raja Ampat\nIndos homestay Raja Ampat\nNr. 4 ud af 86 hoteller med bedste værdi for pengene i Raja Ampat\nPapuarts Alter Native Stay(Meget for pengene!)\nNr. 5 ud af 86 hoteller med bedste værdi for pengene i Raja Ampat\nNr. 6 ud af 86 hoteller med bedste værdi for pengene i Raja Ampat\nNr. 7 ud af 86 hoteller med bedste værdi for pengene i Raja Ampat\nWarimpurem Homestay(Meget for pengene!)\nNr. 8 ud af 86 hoteller med bedste værdi for pengene i Raja Ampat\nNr. 9 ud af 86 hoteller med bedste værdi for pengene i Raja Ampat\nRaja Ampat City Hotel(Meget for pengene!)\nNr. 10 ud af 86 hoteller med bedste værdi for pengene i Raja Ampat\nVis alle 6 tilbud fra 447 $\nNr. 11 ud af 86 hoteller med bedste værdi for pengene i Raja Ampat\nNr. 12 ud af 86 hoteller med bedste værdi for pengene i Raja Ampat\nNr. 13 ud af 86 hoteller med bedste værdi for pengene i Raja Ampat\nNr. 14 ud af 86 hoteller med bedste værdi for pengene i Raja Ampat\nNr. 15 ud af 86 hoteller med bedste værdi for pengene i Raja Ampat\nNr. 16 ud af 86 hoteller med bedste værdi for pengene i Raja Ampat\nNr. 17 ud af 86 hoteller med bedste værdi for pengene i Raja Ampat\nNr. 18 ud af 86 hoteller med bedste værdi for pengene i Raja Ampat\nWai Eco Resort - Scubacqueando Diving\nNr. 19 ud af 86 hoteller med bedste værdi for pengene i Raja Ampat\nNr. 20 ud af 86 hoteller med bedste værdi for pengene i Raja Ampat\nNr. 21 ud af 86 hoteller med bedste værdi for pengene i Raja Ampat\nNr. 22 ud af 86 hoteller med bedste værdi for pengene i Raja Ampat\nNr. 23 ud af 86 hoteller med bedste værdi for pengene i Raja Ampat\nNr. 24 ud af 86 hoteller med bedste værdi for pengene i Raja Ampat\nNr. 25 ud af 86 hoteller med bedste værdi for pengene i Raja Ampat\nNr. 26 ud af 86 hoteller med bedste værdi for pengene i Raja Ampat\nNr. 27 ud af 86 hoteller med bedste værdi for pengene i Raja Ampat\nMarley Beach Bungalows\nNr. 28 ud af 86 hoteller med bedste værdi for pengene i Raja Ampat\nNr. 29 ud af 86 hoteller med bedste værdi for pengene i Raja Ampat\nNr. 30 ud af 86 hoteller med bedste værdi for pengene i Raja Ampat


The King is coming - OAC Danmark - Friluftsmissionen\n> Gospel trylleri>Korttrick>The King is coming\nNogle kort vises og vendes med...\nNogle kort vises og vendes med bagsiden op. Tryllekunstneren staver hvert kort (es, to, tre...), og det øverste kort er det, som netop er stavet. Hver gang tilskueren gør det, kommer Hjerter Konge frem. Indtil kongen er den eneste kort tilbage. Der medfølger en gospel rutine både pm tilgivelse og om Jesu genkomst - den sande konge. Fint trick til evangelisation.\nVejledning medfølger på engelsk - og nu også på dansk!\nDu viser et tørklæde med pletter...