Køb af cappucino kopper i Århus - EspressoBar Forum\nKøb af cappucino kopper i Århus\n24. May 2009, 20:43\nJeg er på udkig efter nogle cappucino kopper, som helst skal være brune på ydersiden og hvide indvendig. Jeg har været rundt og kigge, men synes ikke, jeg har kunnet finde nogen.\nSå nogen tips?\n85% of the worlds work is done by people who dont feel very well\n24. May 2009, 21:11\nRe:Køb af cappucino kopper i Århus\nhvorfor skal de være brune? farven har vel ikke noget at gøre med hvor godt det smager?\n24. May 2009, 21:40\nDet er dikteret af min bedre halvdel. Hvis det havde været op til mig, havde jeg nok købt TCC\_'s kopper, godt pris/kvalitet forhold. Mensådan er er der så meget :-)\n24. May 2009, 22:46\nHmm... Sigfreds er brune udenpå, og hvide indeni, og de er rigtig fede efter min mening. Deres lille cappucino har et frækt lille design . Du kunne evt spørge dernede om man kunne købe nogle enkelte af deres - og giv endelig lyd herinde hvis du gør - jeg har overvejet at gøre det samme\n24. May 2009, 23:39\nMan har før kunne købe dem (hos Sigfred) - de har stået på hylderne sammen med deres andre ting - i begge forretninger. Men det er efterhånden lang tid siden jeg sidst har set dem! Spørg dem da - de plejer at være til at handle med\n25. May 2009, 06:56\nJa, det ender det vel, jeg har nemlig også kigget efter dem. Men det må vente til jeg er hjemme i Århus igen.\n25. May 2009, 07:42\nJeg har været helt forelsket i Sigfreds kopper, så da jeg selv fik en maskine, gik jeg på jagt efter dem. Efter at have forhørt mig hos Sigfreds fandt jeg ud af, at kopperne er fra Swan of Denmark. På det tidspunkt (for nogle måneder siden) havde de lige stoppet produktionen. Jeg var derfor heldig at kunne købe nogle billigt over en website, der skulle have solgt ud af dem (de har desværre ikke flere tilbage). Men jeg har set, at Salling (i hvert fald heroppe i Aalborg) længe har kørt med dem til nedsat pris, så måske du kan være heldig der\nMazzer Mini Electronic A i sort og Eureka Mignon i krom\n14. June 2009, 08:31\nDog lidt udenfor Århus....


Hjælper selvhjælpende bøger virkelig? – skc.dk\nHjælper selvhjælpende bøger virkelig?\nHome/ Hjælper selvhjælpende bøger virkelig?\n2018-10-13 adminMENTAL HYGIEJNE\nPå internettet argumenterer de fleste at selvhjælpende bøger ikke virker, men der findes mange, som stadigvæk er store fortalere af bøgerne, som naturligvis også stadigvæk eksisterer fordi de bliver solgt.\nFortalere for selvhjælpende bøger argumenterer at de kan være nøglen til at åbne din verden op for nye muligheder ved fx at lære dig en færdighed eller at åbne din måde at tænke på.\nNår du læser en inspirerende bog indtager du positive ord og koncepter, hvilket kan få dig til at se på verden med positive briller. Denne positivitet kan også få dig til at foretage bedre (og mere positive) valg.\nAndre argumenterer at det er en midlertidig løsning ved at sige at selvhjælp bøger ikke er andet end underholdning, hvis du ikke følger op på de gode råd. At læse en artikel om fx at opnå succes kan ofte muntre en person op. Det kan endda få ham/hende til at føle at livet er en leg. Det er en spændende fornemmelse, som ofte gør at folk stopper processen efter at de har læst. Man vil ikke længere føle sig trist og ens problemer vil muligvis ikke virke store længere. Dette får de fleste til at fortsætte hverdagen på samme måde, som før du læste bogen.\nBogen bliver til en midlertidig ”feel good” løsning, som skubber en eventuel konfrontation med problemerne længere væk. Nogle vil argumentere at folk slet ikke har brug for artikler og bøger til selvhjælp for at få et sundere helbred mentalt eller fysisk set.\nHvem har behov for at læse en bog, der opfordrer dig til at følge dine mål eller at spise mindre sukker? Svaret er at de færreste personer har behov for dette, men at læsning, studie, tankevækning, planlægning mm. alt sammen er med til at skubbe problemerne længere væk.\nSelvfølgelig kan selvhjælpende bøger hjælpe hvis du går videre med planlægningen og udnytter som du har læst. Hvis du føler at du ikke har tid til at læse denne form for bøger, så kan du sætte et mål om at læse en selvhjælpende måned hver anden måned og følge op på den måneden efter.\nDu kan også blive medlem af en bogklub, som fokuserer på ikke kun at læse denne form for bøger, men også at diskutere dem og dette kan være løsningen til at evaluere hvordan bogen kan hjælpe netop dig.\nHvis læsning ikke lige er dig på grund af mangel på tid og/eller interesse, så kan du også lytte til selvhjælpende lydbøger, når du fx er på vej til arbejde eller er ude for at gå en tur. Især sidstnævnte er en anbefalet mulighed da du er fysisk aktiv, mens du afkobler fra hverdagen og lytter til positive råd på samme tid.


Bolden børnebøger ➡ Køb eventyrlige børnebøger hos Mininord\nMærker / Bolden\nVelkommen til Mininord! På denne side vil du finde vores brede udvalg af sjove og interaktive illustrationer og andre bøger fra Forlaget Bolden. Bolden er kendte for at lave sjove og spændende illustrationer, som børnene altid elsker enten selv af sidde og bladre igennem eller få læst op sammen med en god ven eller familiemedlem. Hvis du er på udkig efter en illustreret historie, en sangbog eller måske en klistre-/malebog til dit barn, er du helt sikkert kommet til det rigtige sted. Der er flere forskellige valgmuligheder fra Forlaget Bolden og alle til de bedste priser, så det er bare med at kigge igennem, og se om du kan finde noget dit barn vil elske.\nHistorien bag Forlaget Bolden\nForlaget Bolden blev oprettet tilbage i 2009 med det formål, at levere børnebøger af høj kvalitet der skal give både indlæring, leg, hygge og inspiration til de børn og deres liv. Ulrikke Juul Bondo og Lone Ibsen er kvinderne bag Bolden, og har sammen mange års erfaring i bogbranchen og mente her at børnebøger fortjener et meget større fokus end det de får den dag i dag. Børnebøger kan tilbyde rigtigt meget forskellige til børn, og er et meget sundere underholdningsmiddel for børns hjerner end den typiske iPad, de ellers bliver sat til at lege med. Dette var grundlaget for, at de to kvinder valgte at begynde Forlaget Bolden. I dag udgiver forlaget børnebøger til hele Skandinavien, og har stor succes, fordi det er så tydeligt, at børn simpelthen elsker at sidde med disse børnebøger.\nBøger der er både underholdende og uddannende for dit barn\nUdover at være flotte, farverige og godt tidsfordriv har Boldens børnebøger også to andre primære fordele; de er både underholdende og uddannende. Med børnebøger fra Bolden får dit barn altså mere end bare kedeligt læsestof – de får børnebøger der både kan vække deres nysgerrighed og give dem en god og inspirerende oplevelse. Derudover får de også god læring ud af at læse bøgerne, uanset om det er dem selv der læser dem eller om de får dem læst op. Bøgerne giver nemlig børnene en fantastisk kulturel dannelse, og disse historier er oftest lavet med skjult læring om menneskelige egenskaber. Derfor er det et oplagt valg, at sætte sig ned med sit barn og sådan en bog om aftenen eller inden de skal sove. Et berømt eksempel på en populær børnebog fra Bolden er deres illustreret version af Askepot, som næsten alle børn elsker, med den fantastiske historie og alle de utroligt smukke illustrationer der er at finde deri.\nVigtigst af alt skal det være sjovt for dit barn\nNår det kommer til børn, er det selvfølgelig lige meget, hvor lærerigt og inspirerende det er, hvis det er super kedeligt – så følger barnet kun med i enkelte sekunder, inden de har fundet noget nyt at fokusere på. Dette har Forlaget Bolden dog heldigvis også forstået! Bolden går meget op i at gøre deres børnebøger så sjove som muligt, så børnene kan have det så sjovt som muligt og også holde fokus i lang tid. Med børnebøger fra Bolden kan du altså give dit barn super underholdende oplevelser, hvor de også lærer en masse undervejs og bliver uddannet uden overhovedet at opdaget det. I udvalget kan du vælge mellem alt fra kendte danske historier, klistre og malebøger, og sangbøger, så du kan finde lige præcis det som dit barn interesserer sig for. Her hos Mininord kan du købe bøgerne direkte fra os til de bedste priser og altid med hurtig levering.\nAltid god service og sikker levering\nVi har altid høj fokus på, at tilbyde den bedste mulige service vi kan til vores kunder. Når du sidder og kigger vores udvalg af kvalitet og design til børn på 0-6 år, er der god sandsynlighed for, at du sidder tilbage med flere forskellige spørgsmål, som du godt kunne tænke dig et godt svar til, så du med tryghed kan bestille hjem til dit barn. I dette tilfælde må du endelig ikke tøve med at kontakte vores kundeservice enten på 69 13 77 66 eller via e-mail på info@mininord.dk. Vores personale sidder klar på at hjælpe dig med alle typer spørgsmål og at få guidet dig hen til den rigtige beslutning. Alle henvendelser tages imod med et smil på læberne, og vi ser altid frem til at høre fra dig, så vi kan give dig den hjælp vi sidder og brænder for at give.


A250S Bosch Aerotwin Vinduesvisker / Viskerblade sæt 65+36cm passer til Renault Captur fra årg. 03/2016 og frem er en af de førende varer her på shoppen, og ligger i vores varekategori Bosch Vinduesvisker / Viskeblade & Bagrudeviskere. Du får oven i købet hele 365 dages returret oven i hatten når du køber A250S Bosch Aerotwin Vinduesvisker / Viskerblade sæt 65+36cm passer til Renault Captur fra årg. 03/2016 og frem. Det overrasker ikke nogen, at der er mange der køber A250S Bosch Aerotwin Vinduesvisker / Viskerblade sæt 65+36cm passer til Renault Captur fra årg. 03/2016 og frem fra den meget brugte forhandler KN-Auto.dk, der er blandt de førende i Norden inden for branchen. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg finder du noget for alle, som jo fx kan være A250S Bosch Aerotwin Vinduesvisker / Viskerblade sæt 65+36cm passer til Renault Captur fra årg. 03/2016 og frem. Ved at købe dine varer i en webshop er priserne bedre- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nHandler du varer i en dansk webbutik, begunstiges du af bedre rettigheder, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Produkter der handles i en dansk shop, skal have 14 dages returret. efter du har købt dine varer, en del shops efterhånden giver endnu mere som ligger udover de lovpligtige 14 dage. Når webshops har hele deres varekatalog liggende online, kan du se hele udvalget, og det giver en god gennemsigtighed på priserne, på tværs af forskellige webshops. Din sammenligning kan du rent faktisk lave når du sidder på toilettet med din mobiltelefon. En anden ting du også slipper for, at være underlagt butikkernes åbningstider. Shoppen sender din produkter til din adresse, alternativt kan de sendes til dig arbejde, så du kan frit vælge den løsning, der er bedst for dig. Hvor mange gange har du stået i kø i en butik – det er slut nu, når du handler online så gå bare direkte til kassen, når du har fundet dine varer, og betal med det samme, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.


xanadues-imagination: Nightshade 1-3 af Andrea Cremer\nNightshade 1-3 af Andrea Cremer\nNightshade / Natskygger\nBog 1 af 3 i serien.\nCalla er ulv, ikke som i varulv, men som hamskifter. Hendes skift mellem menneske og ulv sker på hendes ønske og ikke på grund af månen.\nBryn er hendes bedste veninde og ligeledes ulv i Callas fars folk, natskyggerne. Callas far er alfa, og den titel har Calla arvet efter ham, selvom hun har en yngre bror kaldet An.\nVi møder Calla en mørk nat, hvor hun og Bryn redder en dreng fra at blive slået ihjel af en bjørn. Af ren nysgerrighed skifter Calla skikkelse foran drengen, hvilket er strengt forbudt. Bryn ser det, men hun ville aldrig forråde sin veninde og kommende alfa.\nDa Calla kommer hjem, venter Lumine Natskygge på hende. Lumine er vogter, og ulveflokken er hendes undersåtter. To genfærd følger hende overalt som bodyguards. Calla skal tage sig sammen for ikke at snerre af de to genfærd og for at skjule sin frygt. Ved Lumine allerede, hvad hun har gjort og er klar til at afsige hendes dødsdom?\nSå galt er det ikke. Lumine er der for at tale om forbindelsen mellem Calla og Renier, kaldet Ren i daglig tale. Ren er søn af alfaen fra ravnekoblet, og det er en lovende forbindelse mellem de to kobler. Calla er ikke romantisk anlagt, men hun er tiltrukket af Ren, og har da overvejet at give ham en smagsprøve, men det er også forbudt. En alfa af hunkøn skal være elegant, velopdragen og uberørt. Ren har derimod frie tøjler, og det har han bestemt benyttet sig af.\nUdover at forbindelsen mellem de to har været der siden de var babyer, så er vogterne bekymret for den nye forbindelse. Callas mor sortere hendes tøj og taler om at behage Ren på en måde, som får Calla til at rødme. Det er et evigt pres og Calla føler sig splittet.\nHun er vant til at være alfa for de unge i Natskyggekoblet (Bryn, An, Mason og Fey), ligesom Ren er det for de unge i Ravnekoblet (Sabine, Neville, Cosette og Dax). Men når deres forening sker om en måned, så vil hun altid være nr. 2 i ledelsen, og det er ikke så let at affinde sig med, når stædighed og temperament er de fremherskende facetter i personligheden.\nRen og Calla slår de to kobler sammen, ved simpelthen at rykke de to frokostborde sammen i skolens kantine. Det går forholdsvist let, men så let er det ikke med den anden udfordring, som hedder Shay. Trekantsdramaet er i gang, især da Calla af nødvendighed gør Shay til ulv. Desværre er det ikke det eneste, som ryster Callas tilværelse og får hende til at stille spørgsmål om selve grundlaget for vogterne og ulvekoblerne.\nNightshade / Ulveskæbner\nBog 2 af 3 i serien.\nCalla vågner op et ukendt sted og til minderne om, at hun har svigtet sin familie, sit kobbel og Ren. Monroe kommer ind i værelset og det udvikler sig til en scene mellem Calla og ham. Calla og Shay er nu hos Søgerne, Vogternes svorne fjender og Shay bliver kaldt Scion.\nAlt er nu ændret, men Callas kobbel er i fare. De må befries og blive en del af kampen mod vogterne, men det er svært at stole på nogen, som hele ens liv er blevet omtalt som fjender. Ikke alle kobbelmedlemmer kommer med på det nye hold, og trekantsdramaet er langt fra dødt mellem Calla, Shay og Ren. Fortiden bliver afsløret, og selv Rens fortid er ikke, hvad han har fået at vide.\nForræderiet kommer fra en meget nær kant, og det kommer til at gøre ondt på hele flokken.\nNightshade / Blodrose\nBog 3 af 3 i serien.\nCalla og Adne (Rens halvsøster) er rejst til Haldis koblets bolig, som endnu ikke er færdigbygget. Ren er der, og Adne ved, at han kun vil lytte til Calla.\nRen kommer med, men trekantsdramaet er ikke overstået, ikke helt og Calla erklærer sig neutral. Det er også den eneste måde, hvorpå hun kan opretholde retten til at være ene-alfa og dermed den øverste leder af den samlede flok.\nAn har mistet sin ulv og er gået ned med en dyb depression, som dermed også rammer Bryn, hans mage. Calla kan ikke gøre noget, og selvom søgerne gør meget for ham, så vil de ikke genoprette hans ulv, da det er unaturligt. Vogterne brød med moder natur, da de skabte de forskellige skiftere. Kampene står med både sorte pantere, bjørne og i mange forskellige lande. Der kræves ofre på begge sider, og kan Søgerne virkelig regne med Logan, søn af vogteren for Ravnekoblet. Logan, der skulle have været vogter for det nye kobbel, Haldis koblet.\nNår de to sværd er samlet, så skal Scion træde ind og tage det endelige slag, men også det får betydning for ulvenes fremtid.\nDenne serie slugte jeg i nogle meget store mundfulde. Den er simpelthen god udover alle grænser. Følelserne er dybt beskrevet. Jeg var helt med, da Calla gik igennem trekantsdramaet, og da hun traf sin beslutning. Hendes stærke måde at træffe beslutninger på og tage de konsekvenser, som der medfølger. Hendes ufattelige mod og insisteren på, at hun ikke vil beskyttes. Hun er alfa, og hun er sig selv, på lige fod med alle andre, vil hun ikke stå under nogen.\nDet er helt sikkert en serie, som jeg vil læse igen og igen og igen.\nIndsendt af xanadue kl. 11.37\nAtalanta - i Gudindens skygge - af Anika Eibe med ...\nTilbage igen, nu med visitkort :-)


for LJ Custom ApS\n§ 1. Tilbud:\nSalgs- og leveringsbetingelser gælder for alle tilbud, salg og leverancer, med mindre andet er skriftligt aftalt. Kun ordrer, for hvilke der foreligger en skriftlig ordrebekræftelse (accept) fra sælger (LJ Custom ApS) side, er bindende for sælger og kun på de i ordrebekræftelsen indeholdte betingelser.\n§ 2. Priser:\nAlle salg sker til den pris, som fremgår af ordrebekræftelsen/tilbuddet. Den i ordrebekræftelsen anførte pris reguleres såfremt der i tiden mellem datoen for ordrens bekræftelse og leveringen sker ændringer af produktets udformning. Køber betaler moms og andre offentlige afgifter med den procentsats/det beløb, sælger skal afregne. Fremgår det af tilbuddet, at der er tale om import i en bestemt valuta, vil salgsprisen blive reguleret med forskellen mellem valutakursen anført i tilbuddet og den kurs, der er på datoen for købers rettidige betaling.\n§ 3. Levering/betaling:\nProdukter og varer afhentes af køber på sælgers adresse, mod kontant betaling, med mindre andet er aftalt. I ethvert tilfælde, hvor der ydes nogen form for kredit, anses salget som sket med ejendomsforbehold, således at det leverede forbliver ejendom indtil fuld betaling finder sted. Såfremt varen ikke leveres på kredit, skal varen betales ved afhentning/levering. Betaler køber ikke rettidigt, er sælger berettiget til at kræve morarenter af det skyldige beløb 1,5% pr. påbegyndt måned fra forfaldsdatoen og indtil betaling sker. Køber kan ikke foretage modregning i købesummen med eventuelle krav, som køber måtte have mod sælger fra andre retsforhold, og køber kan ikke tilbageholde det købte for sådanne modkrav. Køber er uberettiget til at tilbageholde betaling på grund af reklamation eller modkrav vedrørende det leverede.\n§ 4. Reklamation og mangler:\nKøber skal straks, når varen afhentes/leveres, foretage fornøden undersøgelse af denne. Hvis køber har en reklamation skal den meddeles skriftligt med angivelse af hvori manglen består overfor sælger senest 8 dage efter afhentning/levering.\n§ 5. Ansvarsbegrænsning/produktansvar:\nErstatningskrav overfor sælger kan ikke overstige fakturabeløbet på den solgte genstand. Sælger hæfter ikke for driftstab, avancetab eller andre indirekte tab i anledning af leverancen eller forsinkelse med levering, eller mangler ved det solgte. Sælger kan ikke gøres ansvarlig for skader påført personer eller produkter ved fejlbetjening af den pågældende vare. Ved ukorrekt eller mangelfuld information fra køber, til grundlag for konstruktion af varen, kan sælger ikke drages til ansvar for det færdige resultat og brugbarhed.\n§ 6. Salg af brugte produkter:\nVed salg af brugte produkter fralægger sælger sig ethvert ansvar, hvilket vil sige at varen er købt som beset.\n§ 7. Produktændringer:\nSælger forbeholder sig ret til uden varsel at foretage ændringer i drøftede detaljer og specifikationer, materialevalg m.v., så længe sådanne ændringer ikke medfører gener eller ulemper for køber og ikke medfører en fordyrelse på over 10 % i forhold til den drøftede/aftalte pris. I tilfælde af væsentlige ændringer i forhold til det drøftede vil sælger derimod først kontakte køber for aftale om sådanne ændringer.\n§ 8. Tvistigheder:\nEnhver tvist mellem parterne afgøres efter dansk rets regler ved Københavns Byret som aftalt værneting.


Oasen - Kropsområder og temaer, benene ,ryg, nakke, arme, bryst, ansigt, mave,\nForside > Kropsområder og temaer\nJordforbindelse og realitetssans er helt essentielt i arbejdet med sin egen og andres udviklingsproces og er derfor blandt de første temaer. Vi masserer hovedsageligt ben og fødder og beskæftiger os med målsætning og værdier, at finde vores indre retning, at stå op for os selv og få vores ideer ført ud i livet. Ligesom vi også vil arbejde med livslyst og spontanitet.\nHistorie og udvikling. Det er ikke tilfældigt, at vi bruger udtryk som "at have en masse med i rygsækken" for ryggen er der, hvor mange følelser og erindringer sætter sig og ofte fastholder os i gamle roller og mønstre. Ved at løsne og bevidstgøre dem, så de ikke længere styrer vores liv på en negativ måde, får vi fat i styrken og følelsen af at eje vores egen kraft.\nEfter at have arbejdet med jordforbindelse og med at rense ud i fortidens mønstre, vil energien naturligt søge mod nye og kreative udtryksformer. Vi berører temaer som glæde og sensitivitet, kreativitet og udtryk. Her handler det om at turde være åbne i hjertet og gøre tingene helhjertet. Vi vil også se på, hvad der skal til for at være mere sand i vores udtryk og hvordan vi kan fordybe vores relationer til andre.\nAnsigt, mave og hele kroppen\nHer styrker og understøtter vi vores centrering, tro og mening med livet. At være centreret har at gøre med at kunne hvile og handle ud fra sig selv i et intenst nærvær, samtidig med at være afslappet tilstede. For at kunne det, må vi gøre op med vores identifikation med de "falske centre", hvor vi f.eks. mere handler ud fra at få andres accept og værdsættelse end fra vores egen sandhed. Når vi får kontakt med vores inderste tro, giver det ofte en følelse af helhed og mening med livet.\nDu udvikler din kompetence til at kunne holde "den røde tråd" og bevare overblikket i et massageforløb, så det giver mening og vækst for modtageren.\nJoint-Release og massage for gravide\nDu lærer nogle enkle teknikker fra Joint-Release (ledforløsende massage) som gør ledene mere bevægelige og som er velegnet i kombination med healingsmassage. Du lærer også at give en massage, hvor modtageren ligger på siden og dette åbner for helt nye massagetag og er meget aktuel ved klienter med rygproblemer og ved massage af gravide.\nDe psykiske strømme forbinder krop, følelser og spiritualitet. De har indflydelse på, hvordan du omsætter og forvandler de påvirkninger du udsættes for i livet og hvordan du tager imod og giver ud. Vi arbejder desuden videre med din evne til at møde klienten på en tillidsfuld måde, hvordan du kan hjælpe med at afdække klientens problematikker og pege på ressourcer og muligheder.\nSamtaleteknik og målsætning\nVi arbejder videre med samtalen og du lærer enkle og effektive samtaleteknikker til at hjælpe andre med at sætte veldefinerede og opnåelige mål i deres liv.\nSom en del af uddannelsesforløbet deltager du som assistent på et grund- eller videregående kursus. På den måde lærer du, hvordan et kursus er opbygget og hvordan du på en god måde kan undervise i massage.\nMassageudveksling, øvegrupper og hjemmeopgaver er også en obligatorisk del af uddannelsen.\nSupervision indgår som en integreret del af uddannelsen og der arbejdes med såvel meditative øvelser som individuelle opgaver.\nDet er obligatorisk at søge egenterapi på overbygningens trin 3 og trin 4 med minimum 5 sessioner pr år.


LIBE: Lidt til Ester, lidt til baby og lidt til moderen.\nLidt til Ester, lidt til baby og lidt til moderen.\nDer er kommet en smule igennem symaskinen de sidste par uger.\nEn nederdel til Ester. Vi er efterhånden kommet frem til at det her mønster altid tager kegler hos hende. Der er masser af svung i og når hun så selv har været med til at vælge stoffet, så er der næsten ingen tøjkriser om morgenen. Ester har 2 rigtigt gode veninder i børnehaven. De er næsten ved at udvikle sig til et lille trekløver. Så ved siden af symaskinen ligger nu starten til 2 nederdele mage til. Jeg tænker at det godt kan være et hit at have veninde-nederdele!\nDa vi ikke har meget plads i den lille hytte, bliver det trukket på alle ideer til ekstra opbevaring. Så jeg kastede mig ud i at sy denne her.... ved ikke hvad sådan en hedder.. og den var oveni vandvittigt svær at tage et ordentligt billede af. Planen er at vi kan skifte den lille ny ovenpå kommoden og have alle skiftesagerne i dimsen her. Jeg syntes at det var et lidt nervepirrende projekt, men alt i alt er jeg blevet godt tilfreds.\nOg så en lille sag til mig selv. Hurtigt syet net af en rest "billig " liberty. ( vistnok ) Jeg er selv ret pjattet med mønsteret i stoffet. Jeg kan købe fine fine tasker, men ender altid med at slynge et net over skuldrene istedet. Så det er skønt at have flere at variere imellem.\nKathrine 27. august 2012 kl. 22.37\nSikke nogen fine ting du har fået produceret. Og hvor er det sødt med den lille trekløver der snart har matchende nederdele ( og mange misundelige blikke i børneren rigere).\nEr ret vild med din pusleløsning.\nHvis du kan lave sådan nogen ting kan du altså sagtens sy et nyt betræk til voksi-posen;)\nLine 27. august 2012 kl. 23.27\nHe he he. Tak for din tiltro :-) Det er også stadig planen at jeg skal prøve mig ad. Men jeg bliver ved med at udskyde voksi-betrækket og jeg kommer tættere og tættere på termin. ( Forestiller mig at det er det projekt der kommer til at tage tid.) Måske jeg snart skulle tage mig i nakken :-)\nKarina Meier Kjær 28. august 2012 kl. 10.23\nDet bliver helt sikkert et hit med matchende nederdele hos veninderne:\nSuperflot opbevaringsidé :-)\nLine 29. august 2012 kl. 08.30\nDet tror jeg også. Nu håber jeg bare at Ester ikke får sladret om gaverne inden de er færdige.\nCelina's verden 28. august 2012 kl. 11.00\nHvor bliver de tre veninder da ikke til at skyde igennem når de kan svinge sammen.. Skøn nederdel, hvilke mønster er det? og stoffet hvor er det fra?\nLine 29. august 2012 kl. 08.33\nStoffet er fra Malika og Rosa, men jeg tror vist nok jeg købte det sidste på udsalg :-) Mønstret er hjemme-bikset, men ret så nemt at tilpasse til forskellige størrelser. Hvis du er meget interesseret vil jeg gerne lave en lille DIY en dag?


6 naturlige midler til at berolige halsbrand derhjemme - Bedre Livsstil\n6 naturlige midler til at berolige halsbrand derhjemme\nLider du af halsbrand? Udsæt ikke den ubehagelige brændende fornemmelse længere. Prøv disse naturlige retsmidler for at lindre det.\nHar du nogensinde spekuleret på, hvordan du kan berolige halsbrand derhjemme? Denne tilstand kaldes også sur tilbagesvaling eller gastroøsofageal reflukssygdom.\nHalsbrand, eller surhed i maven opstår, når syre fra maven strømmer tilbage i spiserøret. Dette medfører en meget ubehagelig brændende fornemmelse i brystet, som kan stige op til din hals. Du kan også bemærke en bitter eller sur smag bagerst i halsen.\nHalsbrand kan vare fra et par minutter til flere timer, og det er ofte værre lige efter at have spist.\nAt opleve mavesyre lejlighedsvis er almindeligt, og det kan lindres med naturlige lægemidler.\n6 midler til at berolige halsbrand derhjemme\nNatron neutraliserer mavesyre og afgifter fordøjelsessystemet for at lindre gastrisk tilbagesvaling.\nTakket være dets alkaliske egenskaber genopretter det den syre-alkaliske balance samt behandler og forebygger halsbrand. Derudover balancerer natron pH-niveauerne i vores blod.\n1 tsk natron (5 g)\nFørst skal du tilsætte en teskefuld natron i en kop vand og bland det godt sammen for at komprimere de to ingredienser.\nBrug dette præparat mindst 2 gange om dagen, især når du spiser ekstremt fede fødevarer.\n2. Havregryn til at berolige halsbrand\nEn af de kornsorter, som har flere gavnlige egenskaber til at bekæmpe halsbrand er havre. Takket være dets bidrag af fiber og alkaliske stoffer er det i stand til at reducere syreindholdet naturligt.\nHertil kommer, at denne kornsort indeholder store mængder vitaminer og mineraler, der er nødvendige for en sund kost.\n1 kop instant havregrød (50 g)\n2 kopper mælk (500 ml)\n1 tsk honning (5 ml) (til at søde med, valgfrit)\nSæt 2 kopper mælk i en blender og tilsæt instant havregrøden.\nBlend derefter i 2 eller 3 minutter, indtil der opnås en glat blanding.\nSkænk et glas og drik det. Det er vigtigt at drikke havre flere gange om dagen mod syre refluks.\nBananer er en god mulighed for de fleste mennesker, der lider af halsbrand, da de har en naturlig syreneutraliserende effekt. Denne frugt er en rig kaliumkilde, der indeholder et gennemsnit på 500 mg mineraler og ca. 1 mg natrium.\nDerudover er de rig på:\nMineraler og (fosfor, calcium, kalium)\nVitaminer (A, C, niacin, E-vitamin og B6)\nSpis 1 eller 2 bananer om dagen. Det vil være en stor hjælp til at lindre halsbrand og til at forhindre den brændende fornemmelse.\nDu kan også inkludere det i saft eller som ingrediens i kager eller smoothies.\n4. Æblecidereddike kan berolige halsbrand\nÆblecidereddike minimerer det sure miljø i maven og hjælper med nedbrydningen af mad og derved favoriserer det bedre fordøjelse. Alt dette hjælper med at forhindre halsbrand.\n1 spiseskefuld æblecidereddike (15 ml)\nTilsæt æblecidereddiken i en kop vand og bland godt inden du drikker det.\nLæs også: Derfor skal du vaske ansigtet med æblecidereddike\nIngefær te indeholder ikke koffein, så i modsætning til andre urteinfusioner er det ikke skadeligt, hvis du lider af halsbrand.\nIngefær har fordøjelsesegenskaber og har i lang tid været brugt i hjemmet til at behandle maveproblemer og sygdomme.\n1 ingefær rod (9 g)\nVarm koppen med vand med den (hakkede) ingefærrod.\nNår det koger, sluk for varmen og lad det stå i 5 til 7 minutter.\nTil sidst skænk en kop og drik den.\n6. Kanel mod mavesyre\nDerudover er det meget vigtigt at have kendskab til fedtholdige fødevarer, da disse er hovedårsagerne til og synderne til forekomsten af tilbagesvaling.\nMaven skal udskille en mængde syre for at fordøje denne type mad. Det er her kanel kan hjælpe.\n½ teskefuld kanel (2,5 g)\nOpvarm først en kop vand.\nNår det kommer i kog, skal du tilsætte kanel.\nLad det simre i et par minutter og sluk for varmen.\nEfter kogning i 5 eller 7 minutter, sigt drikken, hæld den i en kop og drik den.\nFire slags vintermad til vægttab\nVi vil alle gerne være sunde. Men om vinteren er det tit svært. Her er fire slags vintermad, der kan hjælpe dig med at tabe dig i den kolde årstid.


Klage over manglende konstatering af brækket højre kindben og ikke rettidig radiologisk vurdering af røntgenundersøgelse\nPatientklagenævnet finder ikke grundlag for at kritisere afdelingslæge B og afdelingslæge A for deres behandling af den 9. og 10. maj 2001 på skadestuen, .Patientklagenævnet finder ikke grundlag for at kritisere ledende overlæge for den procedure, som blev anvendt i forhold til den 14. maj 2001 på røntgenafdelingen, .\nPatientklagenævnet finder ikke grundlag for at kritisere afdelingslæge B og afdelingslæge A for deres behandling af <****> den 9. og 10. maj 2001 på skadestuen, <****>.\nPatientklagenævnet finder ikke grundlag for at kritisere ledende overlæge <****> for den procedure, som blev anvendt i forhold til <****> den 14. maj 2001 på røntgenafdelingen, <****>.\nOnsdag den 9. maj 2001 kl. 16 henvendte sig på s skadestue efter at være væltet på cykel.\nblev undersøgt af afdelingslæge B. Afdelingslægen fandt ingen mistanke om brud i ansigtet, ligesom han ikke skønnede, at et sår på overlæben skulle syes.\nTorsdag den 10. maj 2001 henvendte sig igen på s skadestue. blev denne gang undersøgt af afdelingslæge A der ordinerede en røntgenundersøgelse af ansigtsskelettet. Røntgenundersøgelsen viste efter hans vurdering ingen tegn på brud i ansigtet.\nMandag den 14. maj 2001 henvendte sig til sin egen praktiserende læge, da hun fortsat havde gener fra ansigtet. Lægen ringede til røntgenafdelingen, , hvor han talte med overlæge . Overlægen så herefter på røntgenbilledet fra den 10. maj 2001, som endnu ikke var vurderet på grund af weekend og den 11. maj 2001 var helligdag (St. Bededag). Overlægen vurderede, at der var tegn på brud i højre kindben, hvorefter den praktiserende læge foranstaltede kontakt til øre-, næse- og halsafdelingen, .\nTirsdag den 15. maj 2001 blev opereret for det brækkede højre kindben på øre-, næse- og halsklinikken, .\n1. At ved sin henvendelse på skadestuen den 9. maj 2001 ikke blev undersøgt eller behandlet tilstrækkeligt.\nDet er herved anført, at der til trods for mange smerter og følelsesløshed i kindben, næse og tænder ikke blev foretaget røntgenundersøgelse af s ansigt. Det er siden blevet konstateret, at hun havde brækket højre kindben. Endvidere ønskede man ikke at sy s læbe, hvilket har givet varige gener, og hun skal derfor på ny have foretaget et plastikkirurgisk indgreb.\n2. At man ikke vurderede de røntgenbilleder, som var blevet taget den 10. maj 2001, korrekt eller på det tidspunkt, de burde have været vurderet.\nDet har herved anført, at var blevet informeret om, at billederne ville blive vurderet dagen efter, og at hun ville få besked, hvis der var tegn på brud. Billederne var ikke blevet vurderet den 14. maj 2001, hvor s læge kontaktede røntgenafdelingen for at få hende henvist til otolog. Billederne blev vurderet til ikke at vise et brud.\nAfdelingslæge B har ikke overtrådt lægeloven ved sin behandling af den 9. maj 2001, på skadestuen, .\nDet fremgår af journalen den 9. maj 2001, at blev undersøgt af afdelingslæge B, skadestuen, . Han fandt hudafskrabninger svarende til højre side af ansigtet samt et sår på overlæben. Desuden var der hudafskrabninger svarende til skulderen og på forsiden af højre knæ. Afdelingslæge B undersøgte desuden ansigtsskelettet og fandt ikke mistanke om brud.\nNævnet kan oplyse, at der almindeligvis ikke skal foretages radiologisk undersøgelse, når der ikke er mistanke om brud i ansigtsskelettet.\nNævnet kan desuden oplyse, at trods en omhyggelig vurdering af ansigtsskelettet kan der ikke nødvendigvis konstateres brud i regionen.\nDet er anført i udtalelse fra afdelingslæge B til sagen, at han ikke skønnede, at såret på overlæben skulle syes.\nNævnet kan i den forbindelse oplyse, at hudafskrabninger i ansigtet i almindelighed ikke bør behandles med sammensyning eller limning. Kosmetisk skæmmede ardannelse er ofte en følge af selve vævskvæstelsen. Det er samtidig velkendt, at man cirka et år efter tilskadekomsten ofte med held kan mindske de kosmetiske gener ved en mindre indgreb i lokalbedøvelse (lokalanæstesi).\nDet er herefter nævnets opfattelse, at et ar, som kræver plastikkirurgisk behandling, ikke nødvendigvis kan tages til indtægt for, at den primære behandling var forkert.\nNævnet finder ud fra disse samlede omstændigheder, at afdelingslæge B handlede i overensstemmelse med normen for almindelig anerkendt faglig standard ved sin undersøgelse og behandling af den 9. maj 2001 på skadestuen, .\nAfdelingslæge A har ikke overtrådt lægeloven ved sin behandling af den 10. maj 2001 på skadestuen, .\nLedende overlæge har ikke overtrådt lægeloven med hensyn til den procedure for beskrivelse af røntgenundersøgelser, som blev anvendt i forhold til i perioden fra den 10. maj til den 14. maj 2001 på røntgenafdelingen, .\nDet fremgår af journalen den 10. maj 2001, at henvendte sig igen dagen efter cykeluheldet. Hun havde fået tiltagende smerter i højre kind samt sovende fornemmelse. blev undersøgt af afdelingslæge A, der fandt ømhed over højre kæbehule og ordinerede en røntgenundersøgelse af ansigtsskelettet. Røntgenundersøgelsen blev foretaget kl. 19.52. Den viste ingen tegn på brud efter afdelingslæge As vurdering. Han anbefalede at henvende sig til egen læge ved fortsatte gener.\nNævnet kan oplyse, at sovende fornemmelse i kombination med direkte ømhed over højre kindbensregion giver grundlag for mistanke om kindbensbrud.\nNævnet finder herefter, at det var relevant, at afdelingslæge A bestilte en røntgenundersøgelse af s højre kindben.\nRøntgenundersøgelsen den 10. maj 2001 viser efter nævnets opfattelse sløring af højre kæbehule og brud svarende til højre kindben.\nNævnet kan oplyse, at en almindelig røntgenundersøgelse ikke kan bruges til at afkræfte en klinisk mistanke om brud i ansigtet. Det sker jævnligt, at løse brud i ansigtet for eksempel næsebrud ikke kan erkendes på almindelige røntgenoptagelser. Tolkningen er desuden ofte vanskelig, hvorfor det almindeligvis er en radiologisk specialopgave at vurdere, om der på røntgenbilleder af ansigtsskelettet kan ses abnormiteter.\nDet er på det grundlag nævnets opfattelse, at det ikke kan anses for manglende omhu, at afdelingslæge A, som læge på en skadestue, ved selvstændig gennemgang af røntgenbillederne ikke vurderede, at der var tegn på brud i højre kindben.\nNævnet finder herefter ud fra behandlingsforløbet, at afdelingslæge har handlet i overensstemmelse med normen for almindelig anerkendt faglig standard ved sin undersøgelse og behandling af den 10. maj 2001 på skadestuen, .\nOverlæge fra røntgenafdelingen, , har anført i sin udtalelse til sagen, at det var i overensstemmelse med afdelingens almindelige praksis, at røntgenbillederne, taget 10. maj 2001 (St. Bededagsaften), blev beskrevet den førstkommende arbejdsdag, det vil sige den 14. maj 2001. Det er derudover røntgenafdelingens almindelig praksis, at afdelingens egen røntgenbeskrivelse af 14. maj 2001, som ikke var i overensstemmelse med afdelingslæge As vurdering af 10. maj 2001, senest skulle være forelagt ved konference med ortopædkirurgisk afdeling næste dag den 15. maj 2001, medmindre der var tale om et akut behandlingskrævende problem.\nOverlæge har desuden anført i sin udtalelse til sagen, at det er muligt, at man ikke har haft tid til at gennemgå alle skadebillederne fra St. Bededagsferien om morgenen den 14. maj 2001.\nDet fremgår af journalen den 14. maj 2001, at røntgenbillederne blev beskrevet i røntgenafdelingen, , hvor overlæge fandt, at de viste tegn på brud i højre kindben.\nDet fremgår yderligere af brev af 28. maj 2001 fra s egen læge og skrivelser den 18. december 2002 og 8. januar 2003 fra overlæge , radiologisk afdeling, , at konsulterede læge den 14. maj 2001 med symptomer på brud af højre kindben. Lægen ringede derpå til radiologisk afdeling, , hvor han fik at vide af overlæge , at røntgenbillederne fra den 10. maj 2001 endnu ikke var blevet beskrevet. Røntgenkonferencen med ortopædkirurgisk afdeling havde på det tidspunkt fundet sted. Overlægen beskrev på læge s foranledning de pågældende røntgenbilleder og vurderede, at der var brud på højre kindben. Læge kontaktede herefter øre-, næse- og halsafdelingen, , hvor fik opereret kindbensbruddet den 15. maj 2001.\nNævnet har herefter lagt til grund, at den videre opfølgning på behandling af konkret blev sikret ved, at læge den 14. maj 2001 først tog kontakt til radiologisk afdeling, , hvorpå han henvendte sig til øre-, næse- og halsafdelingen, . Radiologisk afdeling, , havde derefter ikke anledning til at foretage sig yderligere i forhold til behandlingen af .\nDet er samtidig nævnets vurdering ud fra det fastlagte behandlingsforløb, at det er overvejende sandsynligt, at røntgenbillederne fra den 10. maj 2001 ikke blev gennemgået den 14. maj 2001 på røntgenkonferencen med ortopædkirurgisk afdeling, . Nævnet finder dog, at det ikke kan udelukkes, at det ville være blevet gennemgået den 14. eller 15. maj 2001, såfremt læge ikke havde kontaktet radiologisk afdeling, .\nNævnet kan endvidere oplyse, at patienten, efter korrekt diagnose om kæbebrud er blevet stillet, skal undersøges inden for få dage af en fagspecialist, som skal vurdere, om bruddet kræver operativ behandling. Sædvanligvis opererer man bruddene inden for få dage, men operation inden for 7 dage af den omtalte brudtype giver ikke dårligere resultater end operation en af de første dage.\nNævnet bemærker samtidig, at en procedure, hvorved en akut undersøgelse bliver gennemgået på en røntgenkonference senest dagen efter, kan være umulig at gennemføre af kapacitetsmæssige grunde.\nNævnet finder ud fra disse samlede omstændigheder, at ledende overlæge har handlet i overensstemmelse med normen for almindelig anerkendt faglig standard i forbindelse med fastlæggelsen af den procedure for beskrivelse af røntgenundersøgelser, som blev anvendt i forhold til i perioden fra den 10. maj til den 14. maj 2001 på røntgenafdelingen, .


Før-skolemøde… – Familien Winther-Berg\nDagen i dag har været lidt hektisk. Jeg stod op ved en 14-tiden og har ellers knoklet på for at nå det hele. Hente børn, handle lidt ind, fodre dyr og lukke dyr ind, lave mad, bade børn, finde tøj til i morgen til ungerne samt smøre madpakker til dem og mig selv samt putte ungerne INDEN Birthe kom for at se efter ungerne. John og jeg skulle nemlig til Før-skolemøde ang. Chili. Det var rigtig spændende og vi fik hørt og set meget af skolen og også SFOen. Har en god mavefornemmelse – Tror Chili bliver rigtig glad for at gå der. Nu må vi se om de synes hun er klar til skole. Vi ser frem til samtalen her i december eller i januar med børnehaven. Det eneste punkt hun halter lidt på, er det sociale og hendes selvtillid – alt andet har hun helt styr på, synes vi da. Vi tager det som det kommer og føler ingen skam, hvis hun ikke skulle være klar.\nDet var hyggeligt at være til forældre-møde dernede og se dem man skal følges med mange år frem i tiden. Fik også en masse god kaffe – så jeg kunne lade op til min nattevagt her i nat. Jeg var så heldig at min kollega gik med på at jeg mødte ind en time senere her til aften, så jeg kunne nå at komme med til mødet! Det er jeg meget taknemmelig for. Og tak til Birthe for pasningen af ungerne!!\nSjovt var det at se de små skoleborde og stole – de lignede jo til forveksling dem vi selv sad ved da vi var børn.\nLast 365 Days Visits: 80.692


1 SKRIFTLIGE INDLÆG FRA DET ØKONOMISKE RÅDS MEDLEMMER På de følgende sider er gengivet skriftlige indlæg fra medlemmer af Det Økonomiske Råd. Følgende medlemmer har ønsket at give skriftlige bidrag: Økonomi- og Indenrigsministeriet Finansministeriet Kommunale organisationer Danmarks Nationalbank Dansk Arbejdsgiverforening Dansk Byggeri Landsorganisationen i Danmark Dansk Metal Akademikerne Dansk Industri Håndværksrådet Landbrug & Fødevarer Dansk Erhverv Finansrådet FTF Hovedorganisation for offentligt og privat ansatte Arbejderbevægelsens Erhvervsråd Særlig sagkyndig Torben M. Andersen Særlig sagkyndig Nina Smith 271\n2 Skriftlige indlæg fra rådets medlemmer. Dansk Økonomi, forår 2014 Økonomi- og Indenrigsministeriet Økonomi- og Indenrigsministeriet deler formandskabets vurdering af konjunkturudsigterne for dansk økonomi for de kommende år. Beskæftigelsen stiger, og store dele af erhvervslivet er nu i vækst. Væksten ventes gradvist at vende tiltage i år og næste år. Det sker samtidig med at den internationale økonomi styrkes. Mange af Danmarks vigtigste samhandelspartnere er allerede inde i et egentligt opsving. Denne vurdering er i brede træk sammenfaldende med Økonomisk Redegørelse, maj Et centralt budskab i forårsrapporten er, at den planlagte finanspolitik er afstemt med konjunktursituationen. I takt med at den økonomiske fremgang tager fart, vil der være behov for gradvist at trække den lempelige finanspolitik tilbage. Økonomiog Indenrigsministeriet deler denne vurdering. Tilrettelæggelsen af finanspolitikken skal også ses i lyset af et begrænset manøvrerum med en meget lille margin til budgetlovens underskudsgrænse i Formandskabet venter på linje med vurderingen i Økonomisk Redegørelse at Danmark vil kunne komme ud af EUhenstillingen i år. Rapporten gennemgår aspekter af en mulig dansk deltagelse i den europæiske bankunion, og anbefaler at Danmark bør vente med beslutningen om deltagelse. Regeringen støtter etableringen af det styrkede banksamarbejde i EU, og Danmark har med-virket aktivt og konstruktivt i forhandlingerne. Regeringen vil tage stilling til eventuel dansk deltagelse ud fra en samlet vurdering af konsekvenserne, og har igangsat et analysearbejde, som ventes afsluttet inden årets udgang. I beskrivelsen af den Europæiske bankunion kunne man i højere grad have gennemgået fordele og ulemper der er forbundet med bankunionen, hvad enten Danmark deltager eller står uden for. Man kunne blandt andet have nævnt det forsikringsprincip, som ligger bag deltagelse. Endvidere kunne man også have fremhævet hensynet til at bryde den negative spiral mellem svage banker og svage statsfinanser, som kan medvirke til finansiel og økonomisk stabilitet, hvilket vil være en fordel for Danmark, uanset om Danmark deltager. Formandskabet bemærker, at afviklingsfondens kapacitet er begrænset. I den forbindelse kan det bemærkes, at sandsynligheden for finansielle kriser alt andet lige er mindre end før, eftersom kapitalkravsreglerne og finansiel regulering er strammet op. Dertil kommer, at omkostningerne i højere grad end før falder på ejerne og kreditorerne gennem bail-in. Desuden vil en fælles fond være større end de enkelte nationale fonde. Medmindre der er tale om en krise i alle eller næsten alle deltagerlande samtidig, vil dette derfor indebære adgang til flere midler til krisehåndteringen, end hvis der kun var adgang til nationale fonde i de berørte lande. 272\n3 Skriftlige indlæg fra rådets medlemmer I kapitlet fremstår det som om banker, der dumper ECB s sundhedstjek, kan modtage direkte rekapitalisering fra ESM. Det er imidlertid Økonomi- og Indenrigsministeriets læsning af reglerne, at der kun vil være adgang til lån fra ESM til det pågældende medlemsland, mens direkte rekapitaliseringer af instituttet først er mulig efter aktivering af SSM. Rapporten behandler ungdomsuddannelserne i det afsluttende kapitel. Det er meget nyttigt, at formandskabet i kølvandet på folkeskolereformen og erhvervsuddannelses-reformen præsenterer analyser af ungdomsuddannelserne. Økonomi- og Indenrigsministeriet noterer sig, at formandskabet finder, at reformerne trækker i den rigtige retning, samt at formandskabet i øvrigt ikke finder grundlag for at indføre et skærpet karakterkrav på de gymnasiale uddannelser, i forhold til det besluttede karakterkrav på 02 for erhvervsuddannelserne. Økonomi- og Indenrigsministeriet deler vurderingen af, at praktik er helt centralt på erhvervsuddannelser. Det er derfor nyttigt, at formandskabet analyserer udfordringer i forbindelse med praktikpladser. En af de store udfordringer på praktikpladsområdet er at håndtere udsving i udbuddet som følge af konjunkturerne. Økonomi- og Indenrigsministeriet har noteret sig, at formandskabet peger på tilskud som instrument frem for sociale klausuler, hvis man ønsker at øge udbuddet af praktikpladser. Analyserne indikerer desuden, at skolepraktik kan være et godt supplement til ordinær praktik. Personer med en erhvervsuddannelse, der har gennemført (dele af) uddannelsen i skolepraktik, har for mange uddannelsesretningers vedkommende ikke lavere erhvervsindkomst eller beskæftigelsesgrad end personer, der har været i ordinær praktik under deres uddannelse. Et område som De Økonomiske Råd kunne analysere nærmere er kvalitet og relevans i ungdomsuddannelserne, hvor der er mest behov for ny viden. Der er eksempelvis ikke tilstrækkelig viden om, hvordan det øgede optag på de gymnasiale uddannelser har påvirket kvaliteten for forskellige elevgrupper, herunder elever med fagligt stærke forudsætninger. Et andet centralt tema som det vil være nyttigt at se på er relevansen af forskellige fagkombinationer, herunder årsager til den øgede brug af gymnasiale suppleringskurser. Finansministeriet Der er udsigt til gradvist tiltagende vækst og stigende beskæftigelse i dansk økonomi, og Det Økonomiske Råds (DØRs) konkrete vurderinger heraf er stort set sammenfaldende med vurderingen i Økonomisk Redegørelse, maj\n4 Skriftlige indlæg fra rådets medlemmer. Dansk Økonomi, forår 2014 Finanspolitik i 2014 og 2015 I de senere rapporter har DØR anbefalet finanspolitiske lempelser, men i den aktuelle rapport vurderer DØR, at den planlagte finanspolitikfor 2015 er passende og hensigtsmæssig i lyset af vækstudsigterne og underskuddet på de offentlige finanser. DØR vurderer, at finanspolitikken vil yde et vækstbidrag på ¼ pct. i 2014, og at ændringen i finanspolitikken fra 2014 til 2015 vil være svagt vækstdæmpende i Finansministeriet noterer i den forbindelse, at niveauet for den planlagte finanspolitik for 2015 fortsat er lempeligt i forhold til den udgiftspolitik, som holdbart kan finansieres uden skattestigninger fremadrettet. Fremskrivning af den økonomiske udvikling DØRs forudsætter en positiv makroøkonomisk udvikling frem mod 2020 med en fremgang i vækst og beskæftigelse, der kan måle sig med de kraftige opsving i 90erne og fra 2004 til 2008, dog uden at dette fører til overophedning i DØRs forløb til Denne økonomiske udvikling forudsætter blandt andet en ret høj vækst i privatforbruget, som må forudsætte en fornyet stigning i husholdningernes gældskvote, som indtræffer sideløbende med, at renterne og rentebyrden stiger. DØRs vurdering af den offentlige saldo i 2020 er mere positiv end i Danmarks Konvergensprogram 2014 (KP14). Finansministeriet vurderer, at denne forskel stort set udelukkende kan henføres til et mere positivt forløb i beskæftigelse og privatforbrug end i KP14. DØR påpeger selv, at der kan være usikkerhed om de anslåede output- og beskæftigelsesgab i udgangspunktet, og at dette bør være et opmærksomhedspunkt fremadrettet. På trods af overskuddet på saldoen i 2020 er finanspolitikken i DØRs fremskrivning ikke strammere end nødvendigt, idet forløbet indebærer, at finanspolitikken vil være omtrent holdbar, jf. nedenfor. Dette svarer overordnet til Finansministeriets vurdering, men den økonomiske politik bag de to fremskrivninger er forskellig. I den forbindelse er det Finansministeriets opfattelse, at DØRs opgave med at vurdere om den planlagte finanspolitik er i overensstemmelse med de finanspolitiske mål under budgetloven, indebærer, at DØRs bør lægge den planlagte finanspolitik til 2020 til grund for deres vurderinger, herunder planens prioritering af en realvækst i det offentlige forbrug på ca. 0,6 pct. om året. Endvidere bør ikkebesluttede prioriteringer efter 2020 ikke indgå i DØRs vurderinger under budgetloven. Endelig opfordres DØR i forbindelse med fremskrivningen til at vurdere stigningen i energieffektiviteten og den heraf følgende udhuling af provenuet for energiafgifter. 274\n5 Skriftlige indlæg fra rådets medlemmer Strukturelt saldomål og størrelsen af output- og beskæftigelsesgab DØRs prognose indebærer et strukturelt underskud på 0,1 pct. af BNP i 2015, når DØRs skøn for de offentlige finanser og konjunkturgabet i dansk økonomi indsættes i Finansministeriets beregningsmetode for strukturel saldo. Finansministeriet vurderer til sammenligning, at det strukturelle underskud er på 0,4 pct. af BNP og derfor tæt på grænsen i budgetloven. Til denne forskel bemærkes: For det første, at forskellen mellem de to vurderinger af den strukturelle saldo kan henføres til, at DØRs skønner, at der er et større konjunkturgab i dansk økonomi end Finansministeriet. I modsætning hertil er det Nationalbankens vurdering, at konjunkturgabet er mindre end vurderet af Finansministeriet. Finansministeriets skøn ligger også ca. midt imellem de internationale skøn fra EU og OECD. For det andet, at DØRs metoder generelt giver mere svingende skøn for konjunkturgabet i dansk økonomi end Finansministeriets. Derfor skal der være større afstand mellem Stabilitets- og Vækstpagtens grænse for den faktiske saldo på 3 pct. af BNP og den relevante grænse for den strukturelle saldo. Efter Finansministeriets beregninger skulle der med DØRs konjunkturgab planlægges efter en strukturel saldo på maksimalt -¼ pct. af BNP efter EU's regler for det såkaldte Medium Term Objective (MTO) for at holde tilstrækkelig lav risiko for at overskride 3 pct. grænsen for det faktiske underskud i normale konjunkturtilbageslag. Der er således reelt mindre plads til lempelser end den umiddelbare beregning af den strukturelle saldo giver indtryk af. For det tredje, har DØRs også en egen metode til opgørelse af den strukturelle saldo, som peger på et underskud på -0,6 pct. af BNP i DØRs to opgørelser ligger således på hver sin side af Finansministeriets skøn, der ligger til grund for udformningen af finanspolitikken for Fastsættelse af udgiftslofter På baggrund af det mellemfristede forløb i forårsrapporten vurderer DØR, at de budgetterede loftbelagte udgifter holder sig inden for de fastsatte udgiftslofter. Dette gør sig også gældende i fremskrivningen i Danmarks Konvergensprogram DØR vurderer i forlængelse heraf, at der ikke vil være plads til at udnytte lofterne fuldt ud inden for budgetlovens grænse for det strukturelle underskud på ½ pct. af BNP. Med budgetloven udgøres rammerne for finanspolitikken på kortere sigt både af underskudsgrænserne for den strukturelle saldo på ½ pct. af BNP, for den faktiske saldo på 3 pct. af BNP og af de 4-årige udgiftslofter for stat, kommuner og regioner. I praksis vil det kun være en af de tre restriktioner, som er bindende på et givet 275\n6 Skriftlige indlæg fra rådets medlemmer. Dansk Økonomi, forår 2014 tidspunkt. I den nuværende situation hvor de offentlige indtægter skønnes strukturelt lavere end ved fastsættelsen af udgiftslofterne er det underskudsgrænsen for den strukturelle saldo, der udgør en reel binding for den aktuelle finanspolitik. DØR anbefaler i rapporten, at det i forbindelse med fastlæggelsen af udgiftslofterne for 2018 i august bør sikres, at lofterne kan udnyttes fuldt ud (dvs. at de fastlægges, så lofterne bliver den bindende restriktion). Anbefalingen må forstås sådan, at der i forbindelse med loftfastsættelsen for 2018 skal være en relativt stor sikkerhedsmargin til budgetlovens underskudsgrænse for at sikre, at lofterne i tilfælde af en efterfølgende svagere udvikling i de offentlige indtægter end ventet vil kunne udnyttes fuldt ud. Loftfastsættelsen for 2018 vil afspejle det mellemfristede forløb der udarbejdes i forbindelse med finanslovforslaget i august hvor det sikres, at den strukturelle saldo konvergerer mod balance i Samtidig vil fortsat indgå en vis udsvingsbuffer i loftsfastsættelsen for (lovbundne) statslige indkomstoverførsler. I DØRs fremskrivning skønnes udgifterne under det statslige delloft for indkomstoverførsler at ligge ca mia. kr. under det fastsatte udgiftsloft i De skønnede udgifter til indkomstoverførsler er lavere i DØRs fremskrivning end i Danmarks Konvergensprogram 2014, blandt andet fordi udviklingen på arbejdsmarkedet er mere positiv i DØRs forløb. I forhold til KP14 er der efter FMs beregninger plads til, at udgifterne i 2016 og 2017 kan svare til loftet (korrigeret for sygedagpengereform) uden at grænsen for den strukturelle saldo på 0,5 pct. af BNP overskrides. Holdbarhed og generationer Den finanspolitiske holdbarhedsindikator er i DØR-rapporten opgjort til -0,1 pct. af BNP og i betragtning af de usikkerheder, der er forbundet med beregninger af denne type, vurderer DØRs, at man ikke bør lægge vægt på forskelle i denne størrelsesorden. DØRs finder derfor, at Danmarks finanspolitik fortsat grundlæggende er holdbar. Det påpeges, at Danmark kan komme i problemer med grænsen for det strukturelle offentlige underskud på ½ pct. af BNP i perioden efter 2025, af DØRs kaldet hængekøjeårene. DØR mener, at det ikke nødvendigvis er et fagøkonomisk problem at have et underskud på den strukturelle saldo på mere end ½ pct. af BNP. Således kan det i hængekøjeårene være optimalt med strukturelle underskud, der bryder budgetlovens krav, så længe finanspolitikken er holdbar. Det begrundes bl.a. i, at den offentlige 276\n7 Skriftlige indlæg fra rådets medlemmer gæld efter DØRs opfattelse er relativt beskeden, hvilket reducerer risikoen for rentestigninger. Hermed ses hængekøjen først og fremmest som et juridisk problem. Det er Finansministeriets opfattelse, at DØRs vurdering på dette punkt er uforsigtig i forhold til de risici, der i praksis kan være ift. finansmarkederne. For det første hviler holdbarheden og genopretningen af den offentlige saldo i fremskrivningerne efter 2050 blandt andet på den helt centrale forudsætning, at Folketinget hvert 5. år resten af århundredet øger pensionsalderen til et gradvist højt niveau. Hertil forudsættes, at ledigheden i gennemsnit over årene holdes nede på 3½ pct., og at realvæksten i det offentlige forbrug vil være lavere end i de seneste årtier op til finanskrisen. Hvis Danmark ikke overholdt Finanspagten og budgetloven, men i stedet førte en finanspolitik med betydelige underskud og tiltagende gæld, ville det ikke uden videre kunne tages for givet, at finansmarkederne nødvendigvis vil anlægge samme syn på den fremtidige budgetdisciplin, som kræves for at opfylde de forudsætninger, der lægges til grund for DØRs holdbarhedsvurdering. For det andet bemærkes, at DØRs vurdering af rentestigninger ikke fanger risikoen for en selvforstærkende negativ spiral i dårlige tider, hvor større underskud kan give højere renter, som svækker aktiviteten og finanserne yderligere, hvilket igen kan føre til endnu højere renter osv. Udgangspunktet for den mellemfristede planlægning af finanspolitikken er (naturligvis), at Danmark lever op til de internationale forpligtelser i forhold til Finanspagten, og at budgetloven overholdes. Formålet med den finanspolitiske planlægning er netop at kunne fortage justeringer i god tid. Med rettidig planlægning vurderes den nødvendige justering for at kunne holde sig inden for budgetlovens grænser at være begrænset, jf. Finansredegørelse DØR peger på to tiltag, der har karakter af tekniske fix til at imødegå hængekøjen. For det første kunne den danske regering arbejde for, at afkastet af udskudt skat af pensionsformue kunne medregnes i den offentlige saldo under EU-reglerne. Da den således beregnede skat ikke efterfølgende kan indgå i den strukturelle saldo, skal der for hvert enkelt persons pensionsopsparing beregnes, hvor stor en del, der tidligere er indgået i opgørelsen og derfor skal modregnes i den faktiske skattebetaling, når pensionen udbetales og beskattes. I realiteten er det således en beregningsmæssig fremrykning af en del af skatten uden, at den rent faktisk bliver fremrykket. Det forekommer helt usandsynligt, at EU skulle vedtage en sådan regel. Alene det administrative problem med at opgøre strukturelle saldo med korrektion for den beregningstekniske fremrykkede skat forekommer tilstrækkeligt til at udelukke en sådan løsning. Det vil desuden være vanskeligt at argumentere for at netop en beskatning af forrentningen af dette implicitte aktiv kan indgå i den strukturelle saldo, mens skat af (forrentningen af) andre implicitte aktiver og passiver ikke kan. 277\n8 Skriftlige indlæg fra rådets medlemmer. Dansk Økonomi, forår 2014 For det andet foreslås det at indføre en reel fremrykning af beskatningen af pensionsopsparing. Konkret foreslås ændring af beskatningen af ratepension, så der betales skat på indbetalingstidspunktet (mens udbetalinger er skattefrie), dog først fra 2025, hvis der ikke er fundet andre løsninger inden. Hertil bemærkes, at beskatning af pensionsindbetalinger er forbundet med en række vanskeligheder. For det første er der i modsætning til omlægningen fra kapitalpension til alderspension et samspil med modregningen i sociale pensioner. Endvidere er fradragsværdien af indbetalinger i dag afhængig af, om man betaler topskat. Der kan således være en række fordelings- og incitamentsmæssige problemstillinger ved forslaget. For det andet har det eksisterende system helt principielt den fordel, at skatteindtægterne fra pension er høje, når der er store ældreårgange og dermed høje ældreudgifter. Ved beskatning på indbetalingstidspunktet vil skatteindtægterne derimod være størst, når der er store generationer på arbejdsmarkedet i forhold til ældreårgangene. Hertil kommer, at der vil være behov for en lang overgangsperiode, hvor den samme person vil have pensionsopsparing med skattepligtige henholdsvis skattefrie udbetalinger. Derudover peger bl.a. erfaringerne med alderspension på, at ophævelse af skattefradrag ved indbetaling evt. kan føre til væsentligt reduceret pensionsopsparing. Endelig kan de betydelige ekstraprovenuer der opstår på kort sigt ved omlægning til beskatning på indbetalingstidspunktet føre til svækket disciplin og lempelser af finanspolitikken i øvrigt, hvilket DØR også gør opmærksom på. Ungdomsuddannelserne Kapitel III i DØRS forårsrapport omhandler ungdomsuddannelserne i Danmark. Kapitlet indeholder en generel beskrivelse af organiseringen af ungdomsuddannelserne samt en række analyser af frafald og det økonomiske afkast på tværs af ungdomsuddannelserne. DØR vurderer, at det samlede frafald på erhvervsuddannelserne uden adfærdsændringer vil reduceres med 3 pct.point, hvis personer med en karakter under 02 bliver udelukket. Indførelsen af karakterkravet i EUD-reformen vurderes generelt positivt, idet DØR lægger vægt på, både at folkeskoleelevers motivation øges, og at det vil blive mere attraktivt at tage en erhvervsuddannelse, hvilket vil øge det faglige niveau og mindske frafaldet. DØR vurderer, at det er hensigtsmæssigt at indføre et tilsvarende eller eventuelt skærpet karakterkrav på de gymnasiale uddannelser, som ligeledes bør suppleres med muligheden for optag gennem optagelsesprøve og samtale. DØR vurderer, at skolepraktik er et effektivt supplement til ordinær praktik. Der er således ikke nævneværdig forskel på erhvervsindkomsten for elever, der har været i skolepraktik og elever, der har været i ordinær praktik. Omkostningerne ved skole- 278\n9 Skriftlige indlæg fra rådets medlemmer praktik er dog relativt høje, da staten afholder udgifter til skolepraktik i modsætning til ordinær praktik, hvor omkostningerne afholdes af virksomhederne. Ordningen bør derfor så vidt muligt begrænses til situationer med mangel på ordinære praktikpladser. Kommunale organisationer Vismændene sætter sig mellem to stole Det er glædeligt, at der kan spores forår i dansk økonomi efter flere år, hvor dansk økonomi har trådt vande. Trods de positive tegn på fremgang er det vigtigt, at fastholde fokus på reformer og en stabil økonomisk politik, der kan forbedre de offentlige finanser på den lange bane Vismændene sætter sig mellem to stole når de udtaler, at det er vigtigt at fastholde en stram økonomisk politik, og samtidig problematiserer de seneste års mindreforbrug i den offentlige sektor. Vismændene finder det er vigtigt, at de aftalte udgifter afholdes og, at de ikke bliver højere end planlagt. På den baggrund vurderer vismændene, at der er behov for større koordinering af de offentlige udgifter samtidig med, at den disciplinerende effekt af sanktionsordningen fastholdes. I forhold til mindreforbruget i den kommunale sektor, så er der gode forklaringer på dette. I forhold kommunernes seneste regnskab 2013, hvor serviceudgifterne ligger 4,9 mia. kr. under budget 2013, så har mindreforbruget tre hovedforklaringer, nemlig omvekslingsaftalen, hvor 2 mia. kr. service veksles til 2 mia. kr. anlæg, lærerkonflikten i foråret 2013 samt ubrugte sikkerhedsreserver i budgettet. Generelt kan mindreforbruget forklares ved sanktionsregimets ét-årige fokus og budgetlovens udgiftslofter, som har indbygget mekanismer, som leder frem til mikrolofter og reserveopbygning, som bevirker et samlet underforbrug. Disse uhensigtsmæssigheder ved udgiftslofterne har vismændene også peget på i efterårsrapporten Tendensen er dog, at kommunerne under ét rammer tættere og tættere på budgettet, så på den baggrund vurderer KL ikke, at der er behov for yderligere koordinering. Tværtimod vil KL foreslå, ligesom vismændene i efterårsrapporten 2013, at udgifts- 279\n10 Skriftlige indlæg fra rådets medlemmer. Dansk Økonomi, forår 2014 styringen justeres, således at der skabes større fleksibilitet for kommunerne indenfor de 4-årige udgiftslofter. Danmarks Nationalbank Nationalbanken deler overordnet formandskabets vurdering af konjunkturudsigterne. Der er forudsætninger til stede for fremgang i den indenlandske efterspørgsel i kraft af indkomstfremgang, høj og stigende formue samt historisk lave renter. Væksten kan forventes at ligge over potentialet med en indsnævring af produktionsgabet til følge. Formandsskabet vurderer, at produktionsgabet er minus 4 pct. af BNP i og beskæftigelsesgabet personer. Det forekommer optimistisk, og formandsskabet afviser da heller ikke, at de strukturelle niveauer kan være overvurderede. Et så stort gab forudsætter, at konjunkturerne i sig selv har en kraftig effekt på arbejdsstyrken, og at folk med de rigtige kvalifikationer findes i rigelige mængder også uden for den aktuelle arbejdsstyrke. Det er ikke indtrykket, at arbejdsstyrken indtil nu har reageret kraftigere på fremgang i beskæftigelsen end normalt. Tallene viser, at ledigheden er på vej ned inden for mange brancher på det private arbejdsmarked, og nogle virksomheder har begyndende problemer med at besætte ledige stillinger. Formandsskabet skønner en stigning i den strukturelle beskæftigelse på frem mod 2020 som følge af reformer, først og fremmest tilbagetrækningsreformen fra Denne del af antagelserne bag beskæftigelsesudviklingen i de kommende år har Nationalbanken ikke grundlag for at betvivle. Formandsskabet vurderer, at finanspolitikken, med en lempelse i år og en stramning i 2015, er passende for konjunktursituationen. Hverken budgetbegrænsningerne eller konjunkturudsigterne tilsiger nogen plads til lempelse af finanspolitikken. Der er behov for skærpet overvågning af udviklingen på bolig- og arbejdsmarkedet. Renten er tæt på nul, og boligmarkedet rummer fortsat selvforstærkende mekanismer. Det havde været ønskeligt med flere analyser af de mulige konsekvenser heraf, herunder hvis der indtræffer en længere periode med meget lavt renteniveau, og hvor dansk økonomi både har afsæt i en markant lavere ledighed og kan vende hurtigere og kraftigere end gennemsnittet af euroområdet. Formandsskabet diskuterer fordele og ulemper ved en eventuel dansk deltagelse i bankunionen. Bankunionen er et vigtigt skridt i styrkelsen af det indre marked for finansielle tjenesteydelser, som har vist sig påkrævet i lyset af den finansielle krise og den 280\n11 Skriftlige indlæg fra rådets medlemmer efterfølgende statsgældskrise. En fælles tilsynsstandard og en fælles tilsyns- og afviklingspraksis for kreditinstitutter i alle deltagende lande vil sikre ensartet anvendelse af EU-reglerne om kapitalkrav og krisehåndtering, og dermed modvirke fragmentering af det indre marked. Endvidere vil bankunionen understøtte finansiel stabilitet både i euroområdet og i EU som helhed, særligt ved at sikre, at koblingen mellem kreditinstitutter og offentlige finanser bliver svækket. Det er rigtigt, at den udløsende faktor for beslutningerne om fælles tilsyn og afvikling har været de særskilt hårde kriser - herunder for statsgæld - i en række specifikke eurolande, og at nogle af bankunionens elementer har særlig interesse for landene med fælles valuta. Der er risiko for, at dette kommer til at overskygge, at beslutningerne adresserer mere langvarige og dybtliggende problemer i hele det europæiske finansielle system med uensartet tilsynskvalitet, konkurrenceforvridning over grænserne og et meget stort "Too big to fail" problem. Disse centrale spørgsmål har ikke med den fælles valuta at gøre, men vedrører det indre marked og finansiel stabilitet. Det fælles tilsyn vil betyde flere og også eksterne øjne på de større institutter, hvilket også reducerer risikoen for, at nationale tilsyn sammen med deres banker udvikler en gruppetænkning med for lidt øje for mulige problemer. ECB's nye tilsynsstandard må forventes at blive opfattet som et kvalitetsstempel, et benchmark, som også ikke-deltagende EU-landes tilsyn vil blive holdt op imod. Harmoniseringen af standarder og praksis for de deltagende lande kan betyde udfasning af nogle eksisterende, også ønskelige, nationale standarder. Omvendt er muligheden for at få tilpasset ECB's tilsynspraksis til danske forhold og erfaringer, fx vedrørende det danske realkreditsystem, større ved deltagelse i bankunionen. Den fælles afviklingsmekanisme styrker implementeringen af de to fundamentale elementer i krisehåndteringsdirektivet, der gælder for alle EU-lande; for det første at minimere den forvridende konkurrence på tværs af lande på faktisk eller forventet statsstøtte til svage banker og for det andet adressering af "Too big to fail" problemet. Disse tilsigtede virkninger af direktivet sikres bedre med en fælles afviklingsmyndighed. Det gælder ikke mindst princippet om gennemførelse af nedskrivning og/eller konvertering af kapitalinstrumenter til egentlig kernekapital svarende til mindst 8 pct. (som typisk svarer til pct. af de risikovægtede aktiver) af et nødlidende instituts samlede passiver, før der kan ske anvendelse af midler fra afviklingsfonden eller andre statslige midler. Anvendelse af disse såkaldte "bail-in" regler på centralt niveau er helt afgørende for at sikre en konsekvent brug på tværs af institutter og lande og dermed også, at investorerne, og bankerne selv, kan disponere efter, at direktivets regler vil blive implementeret i praksis. Derved reduceres også risikoen for overraskelser, der kan være skadelige for den finansielle stabilitet. 281\n12 Skriftlige indlæg fra rådets medlemmer. Dansk Økonomi, forår 2014 Afviklingsfonden indeholder et vigtigt forsikringselement i forhold til meget store negative finansielle begivenheder, idet træk på fonden med anvendelse af bail-in reglerne efter hensigten må forventes at være begrænset til særlige tilfælde. Dansk Arbejdsgiverforening Konjunkturvurdering og aktuel økonomisk politik Formandskabet skitserer nogle lysere år forude med vækst og mange flere i arbejde, uden at det for alvor ses på lønstigningerne i prognosen. Dansk Arbejdsgiverforening (DA) mener imidlertid, at der er risiko for, at mangel på arbejdskraft alt for hurtigt vil bremse et opsving. På den korte bane vil et langt mere effektivt beskæftigelsessystem og bedre muligheder for at tiltrække kvalificeret udenlandsk arbejdskraft kunne understøtte vækst og beskæftigelse. Desværre har regeringen i deres beskæftigelsesudspil valgt at satse på de forkerte ting. Eksempelvis er forslaget om to års uddannelse til ledige skadeligt, fordi det trækker arbejdskraft ud af arbejdsmarkedet, og fordi uddannelse ikke er en garanti for job, hvilket Formandskabet også fremhæver. En anden fejl er, at a-kasserne i regeringens udspil skal overtage nogle af jobcentrenes opgaver. Når jobcentrene har fået opgaven med at få ledige i beskæftigelse, skal de have den fuldt ud. Det nytter ikke at dele opgaven op. Det gør det umuligt for jobcentrene at løse deres opgaver hensigtsmæssigt og effektivt, og skaber afstand til virksomhederne. Regeringens arbejde er også langt fra færdigt med kontanthjælpsreformen. Her er der fortsat meget mere at gøre i forhold til incitamenter og rådighed. Formandskabet illustrerer, at den nye reform tilsyneladende har den effekt, at unge kontanthjælpsmodtagere i stigende grad bliver sat uden for arbejdsmarkedet, fordi de klassificeres som ikke arbejdsmarkedsparate. Det er uhensigtsmæssigt. Finanspolitisk holdbarhed og generationsfordeling DA kvitterer for Formandskabets grundige og relevante analyser af den finanspolitiske hængekøje. DA finder det imidlertid bekymrende, at meldingen er alt ok og Formandskabets tidligere bekymringer om troværdighed om dansk økonomi synes pist væk, når beregningerne samtidig viser flere årtier, hvor budgetunderskuddene kronisk er større, end budgetloven tillader. Det er ikke bare et juridisk og politisk problem, sådan som Formandskabet fremstiller det. 282\n13 Skriftlige indlæg fra rådets medlemmer DA må advare om forslaget om at fremrykke beskatning af pension af præcis de årsager, som Formandskabet nævner. DA ser fortsat et langsigtet reformbehov, ikke blot for at kunne opfylde budgetloven, men også for at sikre fortsat vækst og velstand i dansk økonomi. Siden 2009 er der gennemført otte såkaldte reformer", men de fleste af dem er småjusteringer i forhold til vækst og velstand. Tilbagetrækningsaftalen bidrager isoleret set med mere end 80 pct. af den samlede effekt på arbejdsstyrken fra disse såkaldte reformer. Når reform af beskæftigelsessystemet fylder så meget politisk i øjeblikket, er det en konsekvens af, at der ikke er lavet tilstrækkelige reformer af forsørgelsesordningerne. Der er for mange, der ikke har tilskyndelse nok til at arbejde og gøre en ekstra indsats. Der skal gøres langt mere på førtidspensionsområdet, kontanthjælp osv. Ungdomsuddannelser Ungdomsuddannelserne udgør en væsentlig del af fundamentet for et konkurrencedygtigt erhvervsliv, der kan klare sig internationalt. Det er helt afgørende, at kvaliteten i uddannelserne er høj, og at de unges valg af uddannelse matcher egne evner og motivation såvel som arbejdsmarkedets behov. Som Formandskabet skitserer, har særligt erhvervsuddannelserne de senere år udviklet sig i en skæv retning. De kæmper med et dårligt ry, de tiltrækker de bogligt svageste elever, og der er et højt frafald. DA mener, at den nyligt indgåede aftale om ændring af erhvervsuddannelserne bliver det sceneskift, der er behov for. I aftalen ligger bl.a., at det fremover kræver klare forudsætninger at gå i gang med en erhvervsuddannelse. Det bliver nu tydeligt for elever og forældre samt vejledere på folkeskoler, at erhvervsuddannelserne er både krævende og udfordrende uddannelser. Samtidig vil et kvalitetsløft og flere dygtige og motiverede elever gøre det mere attraktivt for virksomhederne at tilbyde flere praktikpladser. Men som Formandskabet også konkluderer, kan muligheden for skolepraktik være et vigtigt supplement til ordinære praktikpladser i virksomheder særligt i perioder med konjunkturafmatning. DA lægger i den forbindelse vægt på Formandskabets resultater om, at der generelt ikke er forskel i udbyttet af en erhvervsuddannelse, uanset om uddannelsen gennem- 283\n14 Skriftlige indlæg fra rådets medlemmer. Dansk Økonomi, forår 2014 føres i skolepraktik eller i en virksomhed. Det betyder, at vi med uddannelsesgarantien er på rette vej. Endelig er DA enig med Formandskabet i, at sociale klausuler ikke er en farbar vej, når det gælder oprettelse af flere praktikpladser. Det medfører forvridning og er alt for dyrt for samfundet. Dansk Byggeri Kapitel 1: Konjunkturvurdering og aktuel økonomisk politik Dansk Byggeri mener, at vismændene er meget optimistiske i deres vurderinger af investeringerne i form af nybyggeri og hovedreparationer af både boliger og erhvervsbygninger. For antallet af boliger, der er til salg, er meget større end efterspørgslen - på nær i Hovedstaden - og det lægger en stor dæmper på incitamenterne til at bygge nyt. Selv om antallet af påbegyndte boliger stiger til i år, er det stadigt på et meget lavt niveau. For det er mindre end halvdelen af behovet for erstatningsbyggeriet, når man betragter boligbestanden. Investeringerne i privat erhvervsbyggeri er på et historisk bundniveau. Det skal ses i sammenhæng med lavkonjunkturen og de mange tomme bygninger. Etagearealet af de ledige erhvervslokaler i byerne svarer til knap 7 års produktion! - I foråret 2014 er der således 7,1 mio. ledige m², og Dansk Byggeri skønner, at det påbegyndte erhvervsbyggeri i byerne vil blive på 1,05 mio. m² i år. Selv om det ikke er alle ledige lokaler, der er af tidssvarende kvalitet og derfor venter på at blive renoveret eller revet ned, mener vi, at bestanden af ledige lokaler skal reduceres til et mere normalt niveau, før vi kan forvente fremgang i erhvervenes byggeinvesteringer. Efter vores opfattelse virker det lidt vel optimistisk, at vismændene som snit for regner med en årlig vækst i den private beskæftigelse på personer. For et halvt år siden var det Det er vanskeligt at se, hvad der er sket siden den forrige prognose, og som kan retfærdiggøre denne ekstra stigning. Dansk Byggeri tror ikke på en ketchup-effekt i det private forbrug, da krisens ændrede opsparings- og forbrugsadfærd er for markant. Stigningen i betalingsaktiviteten i de første fire måneder i år er ikke signifikant og følger fx den strukturelle trend i øget anvendelse af betalingskort. 284\n15 Skriftlige indlæg fra rådets medlemmer Vi bemærker, at kreditklemmen ikke er overstået endnu. Den samlede kreditgivning til erhverv er faldet fra 133 % af BNP i 2010, der jo også var et kriseår, til 121 % af BNP i Vi hæfter os ved, at et eventuelt bortfald af BoligJobordningen vil reducere BNPvæksten med ca. 0,25 procentpoint i Selv om der er nuanceforskelle i bedømmelsen af virkningerne i forhold til såvel omsætningen og beskæftigelsen såvel som dødvægtstabet, så er det også værd at understrege, at BoligJobordningen forbedrer produktiviteten takket være mindre gør-det-selv arbejde, og at ordningen også sikrer en mere opdateret bygningsmasse end ellers. Dansk Byggeri er enig i, at regeringens udspil til en ny vækstpakke ikke er særlig konkret, og at udspillet rummer hensigtserklæringer og mål uden midler. Vi vurderer, at der er meget lidt jobskabelse her og nu, og vi ønsker derfor, at pakken bliver mere ambitiøs, bl.a. ved at indeholde en fortsættelse af BoligJobordningen. Dansk Byggeri deler vismændenes bekymring om, at mange år med meget lave erhvervsinvesteringer vil mindske kapitalapparatet og dermed også vil mindske den potentielle vækst i produktiviteten. Men det er ikke alene en fremadrettet bekymring. Fra 2008 til 2013 var den gennemsnitlige årlige vækst i nettobeholdningen af erhvervsbygninger 0,0 % opgjort i faste priser! Det bliver ikke bedre, hvis vi betragter anlæg, boliger og erhvervsbygninger som helhed. For den gennemsnitlige årlige vækst var også 0,0 %! Det vil sige, at der bliver allerede nu spillet hasard med de 81 % af nationalformuen, som bygninger og anlæg udgør. Dansk Byggeri vil derfor advare mod, at politikerne strammer den økonomiske politik, før vi har sikre data for, at der er en selvbærende økonomisk vækst i gang. Kapitel 2: Finanspolitisk holdbarhed og generationsfordeling Formandskabet vurderer, at finanspolitikken på sigt er holdbar. Den offentlige saldo har dog over tid en profil, den såkaldte hængekøje, der betyder, at vi ikke overholder kravene fra EU. Når der ses bort fra, at reglerne skal overholdes, vurderer vismændene dog, at det ikke er et problem, da den offentlige sektor har en stor implicit formue i form af den udskudte skat af pensionsformuen. Hvis disse aktiver medregnes, så vil det offentlige i hele forløbet frem mod 2075 have en positiv nettoformue. Dansk Byggeri mener, at vismændene tager for let på problemstillingen med hængekøjen. Vi bifalder dog, at der arbejdes for, at der fra EU s side tages højde for landenes reelle finanspolitiske stilling, og der dermed tages højde for Danmarks udskudte pensionsskat. 285\n16 Skriftlige indlæg fra rådets medlemmer. Dansk Økonomi, forår 2014 Kapitel 3: Ungdomsuddannelser I Dansk Byggeri har vi med stor interesse noteret, at vismændene adresserer problematikken om praktikpladser. Vi glæder os over, at vismændene anerkender effekten af en økonomisk kompensation til virksomheder, der uddanner lærlinge. Den tidligere praktikpladspræmie havde en god effekt i bygge- og anlægsbranchen, hvor vi trods et massivt fald i beskæftigelsen formåede at vende faldet i indgåede uddannelsesaftaler og stabilisere det. Vi hilser vismændenes forslag om at gentænke konstruktionerne om finansiering af lærlinge velkommen. Der er god grund til at supplere aftalen om en erhvervsuddannelsesreform med en indsats, som er målrettet oprettelse af praktikpladser i virksomhederne. Økonomiske incitamenter virker, og der er ingen tvivl om, at omkostningerne forbundet med at have lærlinge har indflydelse på, hvor mange lærlinge især små og mellemstore virksomheder tager. Ifølge vismændene vil et fald på 1 % i lønomkostningerne medføre en stigning i efterspørgslen på lærlinge på 0,3 % på kort sigt og på 1 % på langt sigt. Dansk Byggeri vil kvittere for, at vismændene fremhæver, at sociale klausuler ikke er en effektiv og hensigtsmæssig vej til flere praktikpladser, men at de tværtimod medfører en skævvridning af markedet. Det oplever vore medlemmer dagligt. Heldigvis har 25 kommuner som alternativ til uddannelsesklausuler valgt at indgå frivillige partnerskabsaftaler om praktikpladser med Dansk Byggeri. Landsorganisationen i Danmark Formandskabet forudser, i lighed med LO, fremgang i dansk økonomi efter de seneste års stilstand. Selv med udsigt til en mærkbar fremgang i økonomien, vurderer formandskabet, at økonomien først er i ligevægt hen mod Der er dermed fortsat mange ledige ressourcer i økonomien og ingen tegn på overophedning, hvilket er i overensstemmelse med LO s vurdering. Formandskabet vurderer, at lønkonkurrenceevnen er svækket i 2013 og forventer, at den svækkes yderligere i de næste par år. LO er ikke enig i den betragtning, da Formandskabets analyse er baseret på data for hele økonomien. LO mener, at der bør benyttes data for industrien, hvilket også er den mest udbredte praksis i Finansministeriet, Økonomi- og Indenrigsministeriet, Nationalbanken og Dansk Arbejdsgiverforening. Benyttes der i stedet data for industrien, er lønkonkurren- 286\n17 Skriftlige indlæg fra rådets medlemmer ceevnen forbedret i 2013 og kan forventes at forbedres yderligere de kommende år. Dertil befinder industriens lønkvote sig tæt på et historisk lavt niveau, og der er set en betydelig forbedring af bytteforholdet de seneste mange år, hvilket også peger på en stærk dansk konkurrenceevne. Arbejdsløsheden forventes at falde de kommende år i takt med bedringen i økonomien. Formandskabet har dog et noget beskeden fald i arbejdsløsheden sammenlignet med dets forventninger til beskæftigelsesfremgang. Formandskabets skøn for bruttoarbejdsløsheden i 2014 virker ikke sandsynligt. Med udviklingen i de første måneder af året er arbejdsløsheden allerede faldet mere end formandskabet venter for hele året. Det vil sige, at bruttoarbejdsløsheden skal stige herfra, hvis skønnet skal realiseres. Det forventer LO ikke kommer til at ske, idet bedringen på arbejdsmarkedet fremadrettet skønnes at få flere arbejdsløse tilbage i arbejde. Aktuel økonomisk politik Formandskabet forventer et underskud på den offentlige saldo tæt på EU s grænse for offentlige underskud. De mener derfor ikke, at der er plads til finanspolitiske lempelser. LO er ikke enig i denne vurdering. LO vurderer, at der er et vist råderum i forhold til EU s regler. Der er således plads til finanspolitiske lempelser. Den strukturelle arbejdsstyrke stiger betragteligt frem mod 2020, og det kan i sig selv skabe behov for tiltag for at sikre beskæftigelse. Formandskabet nævner selv, at en fortsættelse af investeringsvinduet og BoligJobordningen kan have en positiv effekt på beskæftigelsen. Formandskabet kommenterer på det udspil til en omlægning af beskæftigelsesindsatsen, som regeringen har fremlagt. Formandskabet er generelt positive over for de foreslåede ændringer. Med hensyn til at forankre samtalerne i a-kasserne er formandskabet dog skeptisk. Det påpeges, at man i jobcentrene har haft meget fine resultater af samtalerne, og at der derfor skal gennemføres som en forsøgsordning, så resultaterne kan evalueres. LO er ikke enig i denne anbefaling. Der er allerede gennemført en analyse af a-kasserne rolle i forhold til jobcentrene. Det skete i Københavns Kommunes partnerskabsaftale. Analysen viste resultater, der ikke var dårligere end jobcentrenes, og samtidig var der større tilfredshed hos de arbejdsløse. A-kasserne har da også en langt bedre viden om det arbejdsmarked, som den enkelte ledige skal agere på, og der kan derfor forventes en bedre rådgivning. Samtidig har man i de seneste over- 287\n18 Skriftlige indlæg fra rådets medlemmer. Dansk Økonomi, forår 2014 enskomstforhandlinger aftalt, at afskedigede medarbejdere har ret til to timers betalt frihed til at tage en samtale med a-kasse/fagforening om mulighederne for beskæftigelse og uddannelse. Der er således allerede startet et forløb op, når arbejdsløshedsperioden starter. Det vil ikke være hensigtsmæssigt at afbryde dette forløb. Ungdomsuddannelser Formandskabet gennemfører en analyse af arbejdsmarkedstilknytning og indkomstforhold blandt årige fordelt på højeste fuldførte uddannelse. Det fremgår, at gruppen med gymnasial uddannelse som højeste fuldførte uddannelse i gennemsnit tjener det samme som de erhvervsuddannede, men at lønspredningen blandt de gymnasialt uddannede er større. Resultaterne af analysen er skæve. Det skyldes, at udvælgelsen af personer til analysen ikke udelukker personer, der påbegynder en videregående uddannelse fem år efter afslutningen af ungdomsuddannelsen eller personer, som følger en videregående uddannelse uden at afslutte bachelor mv. i op til fire år efter afslutning af ungdomsuddannelsen. Det betyder, at gruppen af ufaglærte studenter i praksis vil have mere uddannelse end blot en studentereksamen. Det vil næppe gøre sig gældende for de erhvervsuddannede, da denne gruppe ikke læser videre i samme omfang som studenter. Det taler for, at analysen overvurderer afkastet af de gymnasiale uddannelser, som højeste fuldførte uddannelse. Det forhold, at analysen stopper i 2006 trækker i samme retning. De senere år er optaget til gymnasiet vokset meget, og det er langt fra sikkert, at gruppen af ufaglærte studenter fremover vil klare sig lige så godt som hidtil. Formandskabet foreslår et generelt tilskud til at øge antallet af praktikpladser. Økonomien vil de skaffe ved at nedsætte lærlingelønnen på skoleophold under EUDhovedforløbet til SU-niveau. Formandskabet anfører, at det ligestiller lærlinge med andre studerende. LO tager skarpt afstand fra forslaget, der er et indgreb i et ordinært ansættelsesforhold reguleret ved overenskomst. For det første finder LO ikke, at indførelse af et tilskud til oprettelse af praktikpladser er aktuelt i øjeblikket. For det andet er det meget usympatisk at foreslå, at en lavt lønnet gruppe, som lærlingene, skal finansiere et eventuelt tilskud. Lærlinge kan typisk ikke, som tilsvarende grupper, supplere deres indtægt ved siden af uddannelsen, som foregår på fuld tid. Formandskabet afviser brug af sociale klausuler med henvisning til stigninger i prisen for et offentligt udbud og risikoen for en skævvridning af udbuddet af praktikpladser. 288\n19 Skriftlige indlæg fra rådets medlemmer Formandskabet foretrækker brug af tilskud frem for sociale klausuler som middel til at få flere i praktik. LO ser ikke nogen stor fare for stigninger i prisen på offentlige udbud, da omkostningen ved lærlinge i gennemsnit ligger på 50 pct. af en uddannet medarbejder. Det må desuden forventes modsvaret af lærlingenes produktivitet. Mange offentlige udbud findes indenfor bygge- og anlægssektoren, hvor der især mangler praktikpladser. Risikoen for skævvridning synes derfor heller ikke reel. Dansk Metal Konjunkturvurdering Dansk Metal deler vismændenes vurdering af, at der er udsigt til et bredt funderet opsving i dansk økonomi. Vismændene forventer dog en meget langsom normalisering af konjunkturerne, og det betyder, at produktionen først vil blive bragt op på sit potentielle niveau hen mod Metal så derfor gerne en forlængelse af investeringsvinduet, da det trækker flere investeringer med sig til gavn for jobskabelse og produktivitet. Vismændene konkluderer således selv, at investeringsvinduet har bidraget til at øge væksten. Vismændene fandt i efterårets rapport ikke tegn på en dansk investeringskrise. Vismændene forventer derfor også en mærkbar fremgang i erhvervsinvesteringerne i lyset af de bedre konjunkturer og virksomhedernes store opsparing. Metal er helt enig med vismændene i, at virksomhedernes tilbageholdenhed med at investere i høj grad skal ses i lyset af den svage efterspørgsel. Metal undrer sig over, at vismændene igen baserer sin opgørelse af lønkonkurrenceevnen på produktivitetsudviklingen i hele økonomien. Den typiske metode er at sammenholde produktivitetsvæksten i den konkurrenceudsatte del af økonomien: Det vil sige industrien. Nye tal fra Økonomi- og indenrigsministeriet viser, at lønkonkurrenceevnen er forbedret yderligere i 2013 ved at tage udgangspunkt i industriens produktivitet og lønninger. Metal finder vismændenes skøn over lønudviklingen i tysk industri bemærkelsesværdig. Vismændene antager, at de tyske industrilønninger stiger med 2,2 pct. i år og 2 pct. i Til sammenligning forventer EU-kommissionen i sin helt nye prognose lønstigninger i Tyskland på 2,9 pct. i 2014 og 3,3 pct. i 2015, hvilket også flugter med overenskomstresultaterne for de industriansatte i Tyskland. 289\n20 Skriftlige indlæg fra rådets medlemmer. Dansk Økonomi, forår 2014 Den højere tyske løn vil isoleret set styrke dansk lønkonkurrenceevne mærkbart i 2014 og Tyskland er vores vigtigste samhandelspartner, men også den største konkurrent til danske varer. Derfor vil de højere tyske lønstigninger øge dansk eksport og dermed beskæftigelsen i industrien. Samtidig må det forventes, at de tyske forbrugere vil skrue op for privatforbruget som følge af den relativt høje reallønsfremgang. Og det vil være til glæde for dansk eksport. De økonomiske vismænd tegner et dystert billede af dansk lønkonkurrenceevne frem mod 2020 primært som følge af en forventet vækst i produktiviteten på kun 1,4 pct. om året, men vismændene undervurderer den danske produktivitetsvækst, mener Metal. Metal har som målsætning, at industriens produktivitet skal hæves med 50 pct. i løbet frem mod 2022, og industrien er allerede godt i gang med en stigning på 5,7 pct. i 2013 på et tidspunkt, hvor genopretningen af det konjunkturbetingede produktivitetstab i kølvandet på krisen må formodes at være overstået. Regeringen har også et stærkt fokus på at hæve produktiviteten, hvilket senest er adresseret i vækstudspillet. På den baggrund virker vismændenes vurdering til den pessimistiske side. Vismændene finder det ikke oplagt at forankre samtalerne i det første halve års ledighed i a-kasserne, idet analyser har påvist positive effekter af samtaler i jobcentrene, mens der ifølge formandskabet ikke er foretaget analyser af samtaler i a- kasserne. Flere analyser af de partnerskabsaftaler, der er indgået mellem de enkelte jobcentre og a-kasser viser imidlertid, at a-kasserne får de arbejdsløse ligeså hurtigt i beskæftigelse som jobcentrene. Det er ydermere en overordnet målsætning, at arbejdsmarkedsindsatsen skal være mere job- og virksomhedsrettet. Her starter mange jobcentre på bar bund, hvorimod mange a-kasser i udgangspunktet har en betydelig jobformidling. I 2013 formidlede Metal således i job. Som en del af overenskomstfornyelsen på det private arbejdsmarked i foråret 2014 har opsagte nu ret til en vejledningssamtale på to timer med fuld løn i deres fagforening eller a-kasse. Dette muliggør en reel fremrykning af den tidlige indsats med flere uger. Vejledningssamtalen i opsigelsesperioden er endnu et argument for at placere den tidlige indsats i a-kasserne, således at der sikres en kontinuerlig indsats for de ledige, der ikke allerede får job gennem indsatsen i opsigelsesperioden. Vismændene støtter uddannelsestiltagene i regeringens udspil med henvisning til, at uddannelsesindsatsen prioriteres. Metal er enig i den positive vurdering. Konsulent- 290


Lejlighed Prats Attic 3-2 Tiføj en ejendom\nDesigner lejlighed med 50 m2 privat terrasse, klimaanlæg og 2 soveværelser i Sant Gervasi\nWifi internet : Inkluderet i prisen\tPrivat terrasse: 50 m²\t8\tMeget god\nHUTB-002807 2 enkeltsenge\t1 dobbeltseng\t1 dobbelt sofaseng\tVis street view Manager\nLoft lejlighed på 80 m² beliggende i en populær del af Barcelona. Den ideelle beliggenhed giver en imponerende udsigt over byen, og masser af naturligt lys. Lejligheden har alle moderne bekvemmeligheder, såsom fjernsyn og hårtørrer, og der er et stort, komplet køkken, udstyret med bl.a. mikroovn og opvaskemaskine. Boligen har to badeværelser og to værelser, et dobbeltværelse og et enkeltværelse. Der kan overnatte op til 5 personer, da der også er en sofaseng til rådighed. Derudover er der en privat terrasse på 50 m² med havemøbler som f.eks. en parasol og et bord. Aircondition og varme er også inkluderet i prisen.Denne lejlighed ligger i Sarriá - Sant Gervasi, én af de smukkeste områder i byen. Det er blot 10 min. i metroen fra centrum og tæt på de kendte bydele Eixample og Gracia. Den er tæt på parken Monteroles, hvor man kan gå eller løbe en tur. I området er der også et stort antal butikker, cafeer og restauranter, på trods af at det er et boligområde.\tOriginal version - Se den automatisk oversættelse\nOmråde : Gràcia\tLa Bonanova: 410 m\tPàdua: 460 m\tMuntaner: 470 m\tTorre Bellesguard (Bygning/ Kontruktion) 1320 m\tMercat de la Llibertat (Markeder) 1330 m\tCiència (Museum) 1550 m\tVis kort\tWatch video\tSe priser og reserver online\n2 vurderinger på Lejlighed Prats Attic 3-2 Samlet vurdering 810\nLejligheden er meget rart og godt udstyret. placeringen er behageligt roligt. Disturbed har givet os den defekte belysning i stuen og højlydt brummen i sikringsboksen. et varmelegeme i badeværelset ville være for den køligere sæson fra fordel.\nFor at kunne tilbyde billige udlejningsmål accepterer vi kun reservationer, der starter indenfor 12 dage af en anden booking. Prats Attic 3-2 kan kun reserveres hvis starten på opholdet er mellem 07 sep. 2017 - 19 sep. 2017


Voksenelektroder til Defibtech Lifeline View hjertestarter\nVoksenelektroder til Defibtech Lifeline View hjertestarter.\nPasser til Lifeline View hjertestarter\nDefibtech Lifeline VIEW elektrodesættet er egnet til brug på voksne patienter. Disse hjertestarterelektroder kommer som pre-connect Det betyder, at de på forhånd kan tilsluttes hjertestarteren. Dette sparer værdifuld tid i en nødsituation. Placeringen af elektroderne er angivet på emballagen samt på selve elektroderne.\nHoldbarhed af Defibtech Lifeline VIEW elektroderne\nElektroder er forsynet med et klæbende og ledende gellag. Gellaget kan tørre ud over tid. Som følge heraf har alle elektroder en udløbsdato. Disse må ikke bruges efter udløbsdatoen. Vi anbefaler, at du altid har et ekstra uåbnet sæt elektroder, der ikke er udløbet. Lifeline View-elektroderne til voksne har en holdbarhed på ca. 2 år. Udløbsdatoen kan findes på bagsiden af elektrodepakken. Her finder du et klistermærke med den angivne udløbsdato.\nLeder du efter børneelektroder til Defibtech Lifeline VIEW hjertestarteren? Du kan finde dem her: Defibtech Lifeline VIEW børneelektroder\nDefibtech Lifeline View bæretaske\n773,75 kr 619,00 kr


Computerspilsafhængighed skal anerkendes som lidelse - Kristeligt Dagblad\nCenter for Ludomani mener, at der er et problem med definitionen af, hvornår man er afhængig af computerspil. Foto: /ritzau/Nanna Navntoft/arkiv\n29. december 2017, kl. 16:35\n- Adfærden er af tilstrækkelig alvorlighed til, at det resulterer i markant svækkelse i personlig, familiær, social samt andre vigtige områder. Adfærden kan enten være løbende, episodisk eller tilbagevendende, skriver WHO i sin definition.\n- Jeg er egentlig overrasket over, at den diagnose kommer, for hvad er overdreven brug af computerspil?\n- Der er jo mange unge, der sidder og spiller Counter Strike og andre spil, hvor de konkurrerer og bruger bunker af tid på det, så er det overdreven brug, eller er det bare en del af sporten?, spørger han.\nSpørgsmål: Du mener, at der er et problem med definitionen af afhængighed af computerspil, men kan man ikke sige det om alle former for afhængighed?\n- Det kan man helt sikkert. Tilbage i tiden var det overdreven tv-kiggeri, der var oppe i tiden, og for 15-20 år siden var det afhængighed af sms'er, hvor jeg sad og sagde det samme som i dag.\n- Jeg medgiver til fulde, at det er et problem for nogle, men langt de fleste kan styre brugen af computerspil, og hvor det på ingen måde er nødvendigt at sætte en diagnose på dem, siger Michael Bay Jørsel.\n- Som center er vi underlagt politiske retningslinjer, der siger, at vi skal sikre behandling og forebyggelse af ludomani.\n- Hvis vi skal videre, er det politikerne, der skal sige, at nu skal vi også have nogle behandlingsmuligheder til unge, der tilsyneladende har et overdreven forbrug af computerspil, siger Michael Bay Jørsel.


Stærk faglig leder til erhvervsredaktion i Aalborg | Byggerijob\nAlleSalg og kommunikationKommunikationStærk faglig leder til erhvervsredaktion i Aalborg\nSom ny redaktør, får du det overordnede ansvar for nyhedsmedierne Electronic Supply, Energy Supply, Food Supply, Fremtidens Logistik, Mester Tidende, RetailNews, Transportmagasinet og Wood Supply både på print og digitalt.\nDu skal samtidig have erfaring med – og interesse for – personaleledelse, coaching og efterkritik. Det er essentielt, at du går forrest og er medvirkende til at skabe en vinderkultur. Det sker blandt andet gennem løbende sparring og feedback, idéudvikling af historier og daglige redaktionsmøder.\nDu har næse for de gode erhvervsnyheder og ambitioner om at udkomme til så mange som muligt. Du prioriterer digital first og rykker hurtigt ved breaking news – men du forstår også at planlægge alt fra temaer, analyser og forsidehistorier i et tæt samarbejde med journalister, layoutere, distributionsfolk og ikke mindst de kommercielle afdelinger.\nVi har store ambitioner og vil være erhvervslivets foretrukne B2B-medie. Det betyder, at vi på daglig basis arbejder benhårdt for at informere og inspirere vores kunder til at drive deres forretning bedre. Den tilgang præger også vores journalistik som er både inspirerende og kritisk\nStillingen er på fuld tid. Jobbet udføres fra Nordiske Mediers afdeling i Aalborg, Langagervej, 1 9220 Aalborg.\nHar du spørgsmål til stillingen, er du velkommen til at kontakte Digitalchef Søren Dietrichsen på tlf 42 83 19 21 eller sd@nordiskemedier.dk\nSend din ansøgning og CV i PDF-format til personale@nordiskemedier.dk. senest 18.06.2021. Mærk ansøgningen ”Redaktør”. Vi ønsker stillingen besat hurtigst muligt og afholder løbende samtaler.\nSend din ansøgning og CV i PDF-format til personale@nordiskemedier.dk. senest 18.06.2021. Mærk ansøgningen ”Redaktør”.\nVi ønsker stillingen besat hurtigst muligt og afholder løbende samtaler.