Lars Lindencrone Petersen. Gældssanering i Norden - PDF\nDownload "Lars Lindencrone Petersen. Gældssanering i Norden"\n1 Lars Lindencrone Petersen Gældssanering i Norden\n2 Gældssanering i norden Af kst. landsdommer Lars Lindencrone Petersen, Danmark I perioden er der i Danmark, Norge, Finland og Sverige gennemført lovgivning om eftergivelse eller nedsættelse af skyldnerens samlede gæld gennem gældssanering. Reglerne udviser visse forskelle både processuelt - navnlig i relation til domstolsmedvirken - og materielretligt - navnlig i relation til hvilke fordringer der omfattes af en gældssanering og til adgangen til revision af en truffen afgørelse om sanering. De væsentligste forskelle gennemgås, og der argumenteres for, at hverken de processuelle eller materielretlige forskelle har en sådan karakter, at det kan begrunde, at afgørelser om gældssanering, truffet i et af de fire berørte lande, nægtes anerkendelse og bindende virkning i de øvrige lande. Det foreslås derfor, at Den nordiske Konkurskonvention af 1934 søges ændret, og at det herunder overvejes, i hvilket omfang en ændring kan omfatte Island, som ikke har gennemført regler om gældssanering. Lars Lindencrone Petersen er født i 1954, blev cand. jur. i 1977 og dommer i Han har været dommer i Sø- og Handelsrettens skifteret , er medforfatter til bøger om betalingsstandsning og tvangsakkord samt til den kommenterede udgave af konkursloven. Han var sekretær for udvalget om forskellige konkursspørgsmål. Han er næstformand i Pengeinstitutankenævnet og formand for udvalget til revision af forsikringsaftaleloven. 1. Indledning I 10-årsperioden mellem 1984 og 1994 blev der gennemført lovgivning om gældssanering i - i den nævnte rækkefølge - Danmark, Norge, Finland og Sverige. Ved gennemførelsen af lovgivningerne i Norge, Finland og Sverige blev der taget udgangspunkt dels i den danske lovgivning, som var den første af de nordiske landes, dels i de overvejelser, som pågik i de øvrige lande. Det er derfor ikke underligt, at regelsættene på en lang række punkter udviser betydelige fællestræk. På den anden side består der også forskelle, dels i reglerne om fremgangsmåden, dels i reglerne om indholdet af en gældssanering, først og fremmest for så vidt angår spørgsmålet, hvilke fordringer som omfattes af sanering, og hvilke som holdes udenfor. Island har ikke gennemført lovgivning om gældssanering, men det er oplyst, at reglerne om tvangsakkord i et vist omfang anvendes som surrogat for gældssanering. Formålet med dette indlæg er at foretage en vurdering af reglerne med afsæt i\n3 274 Lars Lindencrone Petersen nogle centrale områder, hvor de løsninger, som er valgt i de enkelte lande, ikke er helt ens. Denne vurdering skal dels tjene som grundlag for overvejelser om mulige ændringer i de enkelte landes lovgivning, dels og navnlig bidrage til overvejelser om og muligheden for anerkendelse i de øvrige lande af aftaler og afgørelser om gældssanering truffet i ét land. I de senere år har også lande uden for Norden indført regler om mulighed for lempelse af stærkt forgældede private skyldneres gældsbyrder, således i hvert fald Holland og Tyskland, ligesom England i en årrække har haft regler om «discharge in bankruptcy». Det seneste udkast til EU-konvention på det insolvensretlige område tager imidlertid ikke udgangspunkt i, at insolvensretlige afgørelser mv. skal tillægges fulde virkninger i de øvrige medlemsstater, hvortil kommer, at det er tvivlsomt, om det foreliggende udkast vil blive gennemført, og i givet fald hvornår. I det følgende lades derfor EU-retlige forhold ude af betragtning, bortset fra, at det kan konstateres, at der ikke er EU-forhold til hinder for, at Danmark, Finland og Sverige, hvis det ønskedes, ville kunne tiltræde ændringer i den nordiske konvention fra 1934, som i sin nuværende skikkelse omfatter konkurs og tvangsakkord. 2. Gældssaneringsprocessen Den danske lovgivning om gældssanering har lagt sig ganske tæt op ad reglerne om tvangsakkord. Det danske udvalg overvejede i sin betænkning fra 1982 ikke, om der burde indføres mulighed for, at fordringshaverne under betalingsstandsningslignende former forhandler om en gældsordning for skyldneren - måske fordi det udkast til Lov om gældsordning, som var blevet fremsat i 1941, og som indeholdt et sådant forslag, var blevet mødt med stærk kritik og ikke havde ført til lovgivning. Det danske udvalg gik som en given sag ud fra, at det måtte være et anliggende for domstolene at anordne et så vidtgående indgreb i fordringshavernes rettigheder, som en fordringsnedskrivning ville være udtryk for. Efter nærmere overvejelser nåede udvalget frem til, at det mest hensigtsmæssige ville være at henlægge kompetencen til skifteretterne, som i forvejen behandlede såvel konkurs- som tvangsakkordsager, og ikke til fogedretterne. Efter de danske regler kan - og skal - skyldneren således som første trin i processen mod gældssanering indgive en anmodning til den lokale skifteret. Heroverfor står den model, som er valgt i de øvrige nordiske lande, som har gennemført selvstændige regler om gældssanering, hvorefter lovreglerne skal tilskynde til tilvejebringelse af frivillige ordninger mellem skyldneren og hans kreditorer. Skyldneren skal således som udgangspunkt søge at opnå en frivillig gældsordning med sine fordringshavere, og kun såfremt disse bestræbelser lider skibbrud, kan skyldneren påkalde sig bistand til at påtvinge fordringshaverne en ordning. Skyldneren er dog ikke ganske overladt til sine egne ressourcer, men har i bestræbelserne på etablering af en frivillig ordning bistand af den myndighed,\n4 Gældssanering i Norden 275 som i øvrigt forestår inddrivelse af fordringer - i Finland Häradsfogden, i Norge Namsretten og i Sverige Kronofogden. Selv ordninger, som betegnes som «frivillige», er således tilblevet under en offentlig myndigheds opsyn, og svarer indholdsmæssigt til ordninger, som gennemføres tvangsmæssigt. De tvangsmæssigt fastsatte ordninger svarer hvad angår tilblivelsen ganske til tvangsakkord uden for konkurs, som allerede er omfattet af den nordiske konkurskonvention af 1934, og må således uden videre kunne anerkendes og tillægges fuld virkning i de øvrige lande. Det synes endvidere klart, at der i de tre lande, som har regler om frivillige gældsordninger, ikke kan være betænkeligheder ved anerkendelse af sådanne ordninger indgået i et af de andre lande. Indholdet af de finske, norske og svenske regler om fremgangsmåden ved tilvejebringelse af en frivillig gældssaneringsordning indebærer endvidere efter mit skøn en sådan sikkerhed for rimeligheden af den indgåede ordning, at det ikke kan være en selvstændig hindring for at tillægge en sådan ordning bindende virkning i Danmark, at der i Danmark ikke kunne etableres en gældssanering på denne måde. 3. Betingelser for gældssanering 3.1 Det principielle udgangspunkt Det socialpolitiske formål med reglerne om gældssanering er stort set det samme i de fire lande, som har gennemført regler om gældssanering, nemlig - kort og forenklet beskrevet - på grundlag af en afvejning af skyldner- og fordringshaverinteresser at gøre det muligt at lempe håbløst forgældede skyldneres gældsbyrde, således at de gennem den økonomiske rehabilitering genvinder motivation en til at gøre en indsats på arbejdsmarkedet. Ud over hensynet til skyldnerne spiller også hensyn til fordringshaverne og det offentlige ind. Fordringshaverne kan ideelt betragtet se frem til at modtage beløb, som de ikke ville have modtaget, hvis den formelle fordring var blevet fastholdt mod skyldneren, og det offentlige befries for at skulle forestå individualforfølgningsskridt, hvis udsigt til succes er ringe. Særligt i Sverige har man endvidere betonet, at overgældsætning frister skyldnerne til at skaffe sig indtægter ved arbejde, som ikke opgives til skattevæsenet. 3.2 Den nærmere udformning af betingelserne I alle landene skal skyldneren opfylde to betingelser for at få gældssanering - en økonomisk betingelse og en subjektiv betingelse. Den økonomiske betingelse er udformet som et krav om kvalificeret insolvens og administreres så vidt vides nogenlunde ensartet i alle landene. I tilfælde, hvor skyldnerens økonomiske formåen på ansøgningstidspunktet er ringere, end man må forvente, at den vil vise sig at være på længere sigt, opstår der dog nogle sær-\n5 276 Lars Lindencrone Petersen lige spørgsmål - spørgsmål som vil blive nærmere omtalt nedenfor afsnit 4 i sammenhæng med reglerne om indhold og virkninger af en gældssanering. Den subjektive betingelse stilles i alle landene, men med et lidt forskelligt indhold. Det er dog et overordnet fælles træk, at kun fysiske personer kan opnå gældssanering, og at der ved bedømmelsen af, om gældssanering bør gives, lægges vægt på bl.a. omstændighederne ved gældens opståen og hidtidige afvikling, og skyldnerens adfærd under gældssaneringssagens behandling, alt med den overskrift, at gældssanering ikke må virke stødende. Udgangspunktet er i alle de fire lande, at skyldneren kun kan opnå gældssanering én gang. Dette udgangspunkt er ufravigeligt efter de norske regler, mens såvel den finske som den svenske lovgivning giver en snæver mulighed for ny gældssanering. De danske regler indeholder ikke særlige bestemmelser om spørgsmålet, men der kendes fra praksis eksempler på, at en skyldner får ny gældssanering. 3.3 Særligt om selvstændigt erhvervsdrivende Muligheden for en erhvervsdrivende for at opnå gældssanering er stort set den samme i de fire lande. Det er således et fælles - om end uudtalt - udgangspunkt, at gældssaneringsinstituttet skal holdes klar af de øvrige insolvensretlige muligheder, navnlig tvangsakkord. Dette fører til et ligeledes fælles krav om, at skyldneren ikke må have gældsposter - måske ud over det aldeles ubetydelige - vedrørende en aktuelt drevet virksomhed. Dette har i såvel Finland som Norge og Sverige fundet direkte udtryk i lovgivningen, mens det for Danmarks vedkommende beror på praksis. Det forhold, at gælden helt eller delvist hidrører fra en nu afviklet selvstændig erhvervsvirksomhed, udgør ikke i noget af landene en hindring for gældssanering. Efter i hvert fald dansk praksis er det imidlertid til hinder for gældssanering, hvis skyldneren, om end formelt lønmodtager, så dog reelt må anses for at videreføre en i formen afviklet selvstændig virksomhed. Dette vil typisk vise sig ved, at skyldneren er ansat i et selskab, som beherskes af familiemedlemmer, og som driver virksomhed inden for den branche, hvori skyldneren tidligere drev sin virksomhed. Det kan for så vidt overraske, at den nordiske model for sanering af selvstændigt erhvervsdrivende er så restriktiv, som tilfældet faktisk er, når man betænker, at en del af grundlaget for etableringen af ordningerne var det angelsaksiske dischargesystem, som ganske vist kun anvendes i kølvandet på en personlig konkurs, men som på den anden side indebærer, at den del af gælden, som ikke er dækket gennem udlodning fra konkursbehandlingen, som udgangspunkt bortfalder, uanset om skyldneren reelt fortsat driver den virksomhed, som var genstand for konkursbehandlingen. Det er bestemt en overvejelse værd, om det ikke burde indføres som obligatorisk emne i forbindelse med afslutningen af en personlig skyldners konkursbo, at der blev taget særskilt stilling til, om den tilbagestående gæld skulle nedskrives eller bortfalde - ikke mindst i betragtning af, at bortfald\n6 Gældssanering i Norden 277 er den uundgåelige følge i de tilfælde, hvor skyldneren i tiden inden sammenbruddet har indrettet sin virksomhed i selskabsform. Sammenfattende er det min vurdering, at de forskelle, som gør sig gældende med hensyn til betingelserne for at få gældssanering, er så beskedne, at de ikke kan stille sig hindrende for, at en gældssaneringsordning tillægges bindende virkning i de øvrige lande. 4. Indholdet og virkningen af gældssanering Udgangspunktet for reglerne om gældssanering er, at skyldneren ved over en periode på 5 år at betale det til kreditorerne, som bliver tilovers af hans husstands økonomiske formåen, efter at husstandens rimelige leveomkostninger er afholdt, bliver frigjort for den del af gældsbyrden, som ikke er blevet betalt gennem ordningen. Dette udgangspunkt er fælles for alle fire regelsæt, idet det dog efter finsk ret er muligt, at en gældssanering alene angår gældens afviklingstid (moratorium, som kendes fra alle landes tvangsakkordlovgivning). Der er i alle landene mulighed for, at der kan fastsættes en længere afviklingsperiode, hvis det forekommer hensigtsmæssigt. Efter i hvert fald dansk praksis kan der endvidere blive tale om en kortere afviklingsperiode, hvis skyldnerens forhold i særlig grad taler for det. Den nærmere udformning af reglerne om saneringens indhold og virkning varierer imidlertid. Danmark har den på dette punkt mest radikale ordning, idet gældsnedskrivningen sker endeligt allerede ved afsigelsen af kendelsen om gældssanering og som udgangspunkt uafhængigt af, om skyldneren opfylder den fastsatte betalingspligt, og af den fremtidige udvikling i skyldnerens økonomi. Efter de øvrige regelsæt er der - med variationer i omfanget - mulighed for i løbet af betalingsperioden og i en periode derefter at genoptage ordningen til revision, hvis der indtræder en væsentlig forbedring i skyldnerens økonomiske situation. Efter den norske lovgivning indtræder den gældsfrigørende effekt endvidere først, når skyldneren har opfyldt ordningen. Rehabiliterings- og motivationseffekten af gældssanering efter reglerne i Danmark er således maksimal, idet skyldneren kan være sikker på, at enhver forbedring af hans økonomi i forhold til det forventede kommer ham selv til gode - alene begrænset af reglerne om genoptagelse på grund af svigagtigt forhold i forbindelse med tilvejebringelse af ordningen. Denne effekt af reglerne i de øvrige lande må betragtes som mindre, idet skyldneren kan «risikere», at han ikke selv i fuldt omfang kommer til at høste frugterne af en forbedring i sine økonomiske forhold. Det er åbenbart, at betydningen af dette forbehold afhænger af, hvorledes genoptagelsesadgangen administreres, jf. herom sidst i dette afsnit. På den anden side må det konstateres, at muligheden for at genoptage en gældssaneringssag med henblik på forhøjelse af dividenden i tilfælde af, at der indtræder en mærkbar forbedring i skyldnerens økonomi, principielt gør det muligt at gennemføre gældssanering også for skyldnere, hvis økonomi er ringere,\n7 278 Lars Lindencrone Petersen end den må forventes at ville være på længere sigt. Muligheden for genoptagelse indebærer således i sig selv, at kredsen af skyldnere, som vil kvalificere til sanering, er større, og medvirker således til at give reglerne en større gennemslagskraft. Det danske udgangspunkt - at gældsnedskrivningen sker endeligt allerede ved kendelsen om gældssanering, principielt uden mulighed for genoptagelse af sagen - indebærer i praksis et krav om, at der skal kunne opstilles et temmelig sikkert budget for skyldneren og dennes husstand i afviklingsperioden. Dette fører igen til, at dansk praksis er overordentlig restriktiv, når det gælder gældssanering for skyldnere, hvis indtægtsforhold ikke ligger fast - feks. uddannelsessøgende, arbejdsløse, selvstændigt erhvervsdrivende og skyldnere, hvis indtægter hovedsagelig består i provision. Reglerne om, hvilke fordringer der omfattes af en gældssanering, og hvilke der falder udenfor, varierer ganske betydeligt fra land til land. Det er et naturligt fælles træk, at saneringen kun omfatter fordringer, der bestod på det tidspunkt, hvor den formaliserede gældsordningsproces blev iværksat, og at det er uden betydning, i hvilket land fordringshaveren er domicileret. Imidlertid omfattes ikke alle fordringer, som bestod på skæringstidspunktet, af saneringen. De danske regler er her de mest vidtgående, idet der kun findes én gruppe fordringer, som undtages fra sanering, nemlig fordringer, som er dækket ved pant stillet af skyldneren. Spørgsmålet om pantefordringers stilling har flere gange været overvejet i dansk ret, men hver gang med det resultat, at man af hensyn til realkreditten har fundet at måtte afstå fra at foreslå regler om akkordering af pantesikrede fordringer. I modsætning til, hvad der gælder ved tvangsakkord, er det uden betydning, om en fordring ville være fortrinsstillet i tilfælde af skyldnerens konkurs, ligesom gældssaneringsreglerne ikke indeholder særregler om småfordringer. Det danske udvalg overvejede behovet for at overføre tvangsakkordreglen om, at småfordringer ikke berøres af ordningen, men skal dækkes fuldt ud, men konkluderede, at disse fordringer ville veje forholdsmæssigt meget tungt i en typisk gældssanering, hvorfor man ikke fandt grundlag for at foreslå reglen overført. Der er endvidere ikke hjemmel til at udskille bestemte fordringer eller grupper heraf til anderledes behandling end de øvrige fordringer. Samtlige øvrige regelsæt indeholder undtagelser fra princippet om lige behandling af fordringerne, som rækker videre end det danske. De norske regler indeholder således undtagelse for visse skatte- og afgiftskrav (for hvilke der dog består mulighed for nedsættelse/eftergivelse efter anden lovgivning) samt bidragsgæld, ligesom pønale krav i vidt omfang holdes ude fra sanering. Hertil kommer, at bestemte fordringer efter en konkret vurdering kan holdes ude fra sanering, hvis stærke grunde tilsiger det - denne mulighed skal dog efter motiverne administreres restriktivt. I modsætning til, hvad der gælder efter de øvrige regelsæt, omfatter en gældssanering efter de norske regler ikke fordringer, som ikke er anmeldt under behandlingen af sagen. Dette indebærer på den ene side, at fordringen ikke rammes af den nedskrivning, som finder sted på den anden\n8 Gældssanering i Norden 279 side, at muligheden for fortsat at forfølge fordringen principielt består - i praksis vil fordringshaveren dog normalt være afskåret fra at søge fordringen inddrevet, i hvert fald så længe afviklingsperioden varer. De norske regler indeholder endelig den særdeles vidtgående regel, at fordringer sikret ved pant i skyldnerens faste ejendom, som tjener til hans bolig, til en vis grad rammes af saneringen. Det sker nærmere på den måde, at der foretages en vurdering af ejendommens omsætningsværdi, og den del af fordringerne, som ligger uden for 110 pct. af vurderingsbeløbet, indgår i gældssaneringen på lige fod med øvrige ikke pantesikrede fordringer. For den del, som ligger inden for de 110 pct., gælder, at der i afviklingsperioden for gældssaneringen alene betales renter. Denne for Norge helt særegne ordning skyldes, at langt den overvejende del af norske husstande ejer deres bolig, og at reglerne om gældssanering blev indført på et tidspunkt, hvor ejendomsmarkedet havde været præget af prisfald i en sådan grad, at det ikke blot var et problem for de berørte familier, men tillige for belåningsmarkedet. Ved gennemførelsen af lovgivningen havde man netop bl.a. disse skyldnere som målgruppe. Det er således karakteristisk, at heller ikke de kreditinstitutter, som blev hørt om forslaget til reglerne, udtalte sig imod reglerne om sanering af pantefordringer. Fordringer sikret ved pant i andre aktiver omfattes af saneringen for så vidt angår den del, som falder uden for pantets omsætningsværdi. De svenske regler holder familieretlige underholdskrav uden for saneringen, ligesom pantefordringer og - som noget særligt - fordringer, som bestrides af skyldneren. Efter de finske regler omfattes også pantesikrede fordringer af saneringen, men de særbehandles i betalingsplanen. Disse forskelle i reglerne om, hvilke fordringer der falder uden for en gældssanering, vil f.eks. indebære, at en svensk skyldner, der flytter til Danmark og får gældssanering efter de danske regler, vil få saneret også skattegæld, som efter de svenske regler ville være holdt uden for saneringen (hvilket imidlertid blot indebærer, at gældssaneringsdividenden bliver højere, end den ville være blevet efter de svenske regler), mens omvendt en dansk skyldner med skattegæld i Danmark, som flytter til Sverige og opnår gældssanering dér, må finde sig i (eller rettere: hans øvrige kreditorer må finde sig i), at skattegælden holdes uden for saneringen. Et tilsvarende problem vil kunne opstå mellem Norge og Sverige vedrørende skattekrav. Det har i dansk praksis vist sig at være et problem, at der ikke gælder en særlig regel om småfordringer. For at komme uden om det problem, som det danske udvalg mente at se i, at småfordringerne ville veje forholdsvis tungt, kunne man overveje i stedet at overføre reglen om småfordringer fra konkurs, hvor ordningen er den, at skifteretten kan bestemme, at der ved udlodningen i et konkursbo bortses fra fordringer, der kun ville afkaste en ubetydelig dividende. Denne regel anvendes i dansk skifteretspraksis således, at man afskærer dividendebeløb på op til 200 kr., således at den dividende, som ville være udbetalt til disse fordringer,\n9 280 Lars Lindencrone Petersen i stedet medgår til en forhøjelse af dividenden til de øvrige fordringer. En overførelse af denne regel til gældssanering ville være ubetænkelig. Det kunne indvendes, at en forskel mellem konkurs og gældssanering består i, at skyldneren efter en konkurs netop hæfter for den udækkede del af fordringerne. Denne indvending vejer imidlertid ikke tungt, når det tages i betragtning, at hæftelsen efter konkursens afslutning jo er illusorisk, når skyldneren er en juridisk person, et aktie- eller anpartsselskab, som jo ophører med at eksistere i og med konkursens afslutning. En sådan ændring pånøder sig så meget desto mere, når man betænker den meget voldsomme stigning i omkostningerne ved udbetaling af dividendebeløbene, som er sket siden midten af 1980-erne. Efter den svenske lovgivning kan en gældssaneringssag genoptages, bl.a. dersom skyldnerens økonomiske forhold forbedres væsentligt efter gældssaneringen. Begæring herom skal fremsættes inden udløbet af afviklingsperioden, dvs. som udgangspunkt inden for fem år efter etableringen af ordningen. Det fremgår af lovens forarbejder, at selve den forbedring, som ligger i saneringens rehabiliterende virkning, ikke skal kunne begrunde genoptagelse. Adgangen til genoptagelse er tænkt anvendt først og fremmest på tilfældige og betydelige forbedringer - motiverne nævner en større tipsgevinst eller lignende. Også de norske og finske regelsæt indeholder regler om genoptagelse af en gældssaneringssag, hvis skyldnerens økonomi forbedres væsentligt. Det er efter den praksis, som er anlagt, en betingelse, at forbedringen skal komme uventet, f.eks. i form af overgang til et væsentligt bedre lønnet arbejde, lotterigevinst mv. 5. Sammenfatning Selv om der, som det er fremgået af det foregående, består også materielle forskelle mellem de fire regelsæt, må man ved vurderingen af, om aftaler og afgørelser om gældssanering bør omfattes af den nordiske konkurskonvention, således at en ordning fra ét land tillægges fuld virkning i de øvrige lande, tage udgangspunkt i, at regelsættene har fælles begrundelse og samme samfundsmæssige sigte. Det må antages, at den blotte mulighed for at opnå gældsbortfald enten straks eller efter endt afvikling af en del af gælden, fører til (delvis) betaling af fordringer, som ellers ville henstå uden nedbringelse, således at reglerne i sig selv medvirker til en øget betaling fra de berørte skyldnergrupper. Det er derfor efter min bedømmelse et mindre problem, at reglerne om, hvilke fordringer der helt præcist omfattes af en sanering, og hvilke der holdes udenfor, ikke er helt ens. Det er således på grundlag af denne overordnede gennemgang min konklusion, at der ikke er uovervindelige hindringer for at indlemme aftaler og afgørelser om gældssanering i den nordiske konkurskonvention. Det bør dog tilføjes, at forholdet til Island må undergives særlige overvejelser, idet Island ikke har gennemført regler om gældssanering.\nside7 2 Kapitel 6. UDVALGETS PRINCIPIELLE OVERVEJELSER. BEHOVET FOR OG VIRKNINGER AF REGLER Om ALMINDELIG Gældssanering.\nside7 2 Kapitel 6. UDVALGETS PRINCIPIELLE OVERVEJELSER. BEHOVET FOR OG VIRKNINGER AF REGLER Om ALMINDELIG Gældssanering. 6.1. Udviklingen de seneste år. I de seneste års reformer af reglerne om udlæg,


Om teknikbrug og almindelig afhængighed – Mor-reflektioner\n← Analog ulvetime, en kasse med pølser og en fortand mindre\nOm gris og børn og Randers →\nDette indlæg blev udgivet i hverdaghverdaghverdag, morens sande ansigt og tagget afhængighed, hverdag, iPad, lørdag, teknik. Bogmærk permalinket.\n2 thoughts on “Om teknikbrug og almindelig afhængighed”\n16. januar 2016 kl. 19:47\t Svar\nKender den afhængighed. Den 27 oktober skrev jeg på facebook, at jeg loggede af og holdt en pause. Jeg fik nærmest abstinenser, og det gik op for mig, hvor dårlig jeg var til at koncentrere mig. Jeg er kommet på igen, men det er mere behersket, da jeg godt kan se, at det ikke rigtig giver mig noget. Hvorfor fanden går jeg op i om nogen har liket, hvad jeg skriver?\n18. januar 2016 kl. 08:18\t Svar\nHej Rose. Du har ret, det er fuldstændig sindsygt så afhængighedsskabende det er. Da jeg var sygemeldt med stress for lidt over halvandet år siden, stoppede jeg med FB i nogle uger. Og det var virkelig en befrielse. Men trangen er åbenbart for stærk, for jeg er i den grad på igen. Jeg må medgive at jeg synes det er gruopvækkende, så styrende det er!


Vejrbestandig højttaler med en PP kegle hoveddriver til indendørs eller udendørs brug\nMonteret med et 1 meter hårdt kablet højttalerkabel for nem tilslutning\nPasser til vægmontering med det medfølgende justerbare fastgørelsesbeslag\nAdastra BP6V-B 6.5'' 100V Weatherproof Background Speaker, Black Oversigt\nPerfekt til både indendørs og udendørs brug. Adastra BP6V-B er en 6,5 '' 100V vejrbestandig baggrundshøjttaler med fremragende sonisk ydeevne. BP6V-B er ideelegnet til musik og offentlige adresser, og har en hoveddriver med en vejrbestandig polypropylenkegle og leverer højkvalitets lydgengivelse fra 90Hz til 20kHz.\nDenne 100V højttaler er udstyret med en praktisk drejeknap for at vælge den ønskede 100V linjetap eller for at vælge standard 8 ohm drift. Et 1 meter hårdt kablet højttalerkabel giver dig mulighed for nemt at tilslutte BP6V-B til dit system. Og med den medfølgende justerbare beslag, montering og positionering er din højttaler en brise.\nProdukt Ref: 137664\nIndendørs / udendørs højttaler med ABS-kabinet og et robust metalgitter\nVejrbestandigt design gør det ideelt til udendørs musik og brug af offentlige adresser\nVandtæt polypropylenkegle hoveddriver\n1 meter højt kablet højttalerkabel tilsluttet\nWoofer: 6,5 '' / 165 mm polypropylenkegle\nTweeter: 1 '' / 25mm balanceret kuppel\nFrekvensrespons: 90Hz - 20kHz\nMaks. (8 ohm): 120W\nRMS (8 ohm): 60W\nSPL: 89dB (ved 1W / 1m)\nTilslutning: 1 meter hårdt kablet højttalerkabel\nDimensioner: 220mm x 280mm x 210mm\nKlik her for at købe Adastra BP6V-B 6.5'' 100V Weatherproof Background Speaker, Black og dit valgte tilbehør


Audi åbner for forudbestilling af E-tron - Blog Om Biler\nAudi åbner for forudbestilling af E-tron\nDen fuldelektriske Audi E-tron ruller ud på de danske veje i 2019 med en rækkevidde på mere end 400 kilometer. De mest ihærdige kunder kan nu skrive sig op til at blive blandt de første ejere af SUV’en\nAt være “first mover” er for mange mennesker en vigtig ting i livet. At være først med den nye iPhone eller et nyt tøjmærke kan få pulsen og selvtilliden til at stige, og nu giver Audi mulighed for, at man kan blive blandt de første til at indtage de danske veje i den nye E-tron – den første helt elektriske bil fra De Fire Ringe.\nAudi Danmark har til lejligheden etableret en hjemmeside, hvor man kan forudbestille den elektriske SUV. Skriver man sig op til at være blandt de første til at køre E-tron som en af de første (Audi melder ud, at efterspørgslen er stor), er der i første omgang ingen binding. Man skriver sig op med navn, adresse, e-mail og telefonnummer, bekræfter forhåndsreservationen gennem en mail fra Audi, og det bliver først alvor, når der senere bliver åbnet op for bestillinger, og den lokale Audi-forhandler ringer og spørger, om man vil gå videre med en bestilling.\nEn væsentlig detalje er prisen, og den har Audi mere eller mindre lagt sig fast på. Sidder man klar ved tasterne til at bestille og forventer en elektrisk luksus-SUV til 600.-800.000 kr., så er det nok nu, man hurtigt trækker hænderne til sig: den forventede pris bliver 1.130.000 kr., hvilket er omtrent samme pris som Audi tager for den større Q7 50 TDI med dieselmotor. Grunden til, at E-tron når et godt stykke over millionen er det danske afgiftssystem. Til og med 2018 er afgiften på elbiler 20 procent, altså langt under afgiften for biler med forbrændingsmotor, men vi kommer gradvist op på fuld registreringsafgift frem mod 2022. E-tron ender dermed på 40 procent registreringsafgift, og andre spændende elektriske nyheder vil på samme måde blive dyrere, end hvis de blev lanceret i indeværende år.\nSpændende er E-tron helt bestemt, og den 490 cm lange SUV imponerer med sin ydelse på 408 hk og muligheden for at lade med en kapacitet på op til 150 kWh, som kan give store mængder strøm på det 95 kWh store batteri på kort tid. En fuld opladning giver en rækkevidde på mere end 400 kilometer. E-tron skulle have en perfekt vægtfordeling, til fordel for køreegenskaberne, og den må trække op til 1.700 kilo på krogen.\nDen forventede pris på E-tron på 1.130.000 kr. er langt over eksempelvis Jaguar I-Pace (fra 740.880 kr.), men den britiske elbil er med en længde på 468 cm en meget mindre bil. Prisen på Mercedes-Benz EQC, Mercedes-Benz’ nye elektriske SUV, er endnu ikke offentliggjort.


3 højdepunkter fra Folkemødet - FFD\n3 højdepunkter fra Folkemødet\nAktiviteterne i Højskolernes Folkekøkken strækker sig fra morgensang med ministrene til DJ-battles og danskhedsdebat. Men fællesnævneren er ikke til at tage fejl af. I Højskolernes telt snakker vi ikke om højskole. Vi LAVER højskole.\n”Neeej, I må ikke pakke ned – jeg bliver så ked af det. Jeg har været i teltet hver eneste dag,” sagde en kvinde til stagecrewet, da de var ved at slå teltpælene sammen og lægge Højskolernes Folkekøkken i kasser efter fire festlige dage med debat, underholdning og bespisning på pladsen i Allinge. Efterfølgende tilføjede to unge fyre, at hvis de skulle stemme om det, synes de, Højskolernes telt var det bedste.\nDet er de uopfordrede kærlighedserklæringer, tørlagte fustager, udsolgte maddepoter og fyldte stolerækker, der tyder på, at Højskolerne har fundet en Folkemødeformel, der rammer bredt og både rummer fællessang, dialog, debat og dansefester.\nI denne artikel bliver du præsenteret for 3 højdepunkter fra Højskolernes deltagelse på dette års Folkemøde.\n1. Et konstruktivt alternativ til tidens debatkultur\nEt af Højskolernes fokuspunkter på Folkemødet er blandt andet at fremme den demokratiske samtale - skabe plads til tvivlen og refleksionen, der kan synes fraværende i medierne og på Christiansborg. Derfor kunne man blandt andet opleve folketingspolitiker Ida Auken og sognepræst Sørine Gotfredsen i en frirumsdebat under overskriften: Hvad er danskhed? Et spørgsmål, de har stærke holdninger til, men langtfra er enige om.\nOg da præmissen for Frirummets debatform afviger fra den ellers udbredte råbekultur i medierne, gik begge parter ind i dialogen om dansk kultur, tradition, sprog og værdier med respekt for hinandens forskelligheder og en lyst til at undersøge fælles holdepunkter.\nAf samme årsag er debatten blevet fremhævet i flere medier som et positivt modspil til andre debatter, hvor ømtålelige emner ofte sætter ild til dialogen og efterlader handlemulighederne som aske på gulvet mellem de uenige aktører.\nI Bornholms Tidende fremhævede to unge piger danskhedsdebatten som deres bedste folkemødeoplevelse med følgende begrundelse:\nDe var meget uenige, men snakken gik på en ordentlig måde, og de var gode til at inddrage publikum. De skulle også prøve at sætte sig i den andens sted for at forstå hinandens argumenter. Sådan burde alle debatter bygges op.\nAnne Simonsen, Ikast og Emilie Agergaard, Lemvig.\nOgså lektor på DPU, Thomas Aastrup Rømer, bed mærke i debatten mellem Auken og Gotfredsen og delte oplevelsen i en statusopdatering på Facebook:\nSørine Gotfredsen diskuterer danskhed med Ida Auken i Højskolernes telt. Efter lidt indledende spilfægterier ender alt i den store forbrødring. Højre- og venstretidehverv blev forenet. Publikum rejste sig og klappede taktfast i over et minut. Hvis denne åndelige tilstand breder sig, får det teknokratiske RV og det identitetsopslugte DF store problemer. I stedet vil ro, fordybelse og kreativitet brede sig, så langt øjet rækker. Det var faktisk rørerende.\nFolkemødet er tidligere blevet kritiseret for at være en lukket fest for djøffere og for en manglende ungerepræsentation. Men I år fik unge (på initiativ af Højskolerne, Efterskolerne, Friskolene og DUF) deres egen scene og mulighed for at være mere end gæstestjerner, når dagsordenen drejer sig om dem.\nI fire dage i streg var teltpladsen i Allinge fyldt med unge i højskole-t-shirts, som på forskellig vis synliggjorde, at Folkemødet ikke kun er Roskilde for politikere. Som workshopholdere for Ungdomsøen - som nysgerrige reportere med en uundgåelig mikrofon eller som den kritiske stemme blandt publikum, deltog flere hundrede unge med højskolebaggrund og sikrede, at unge er nogen, man snakker med og ikke om. Og sjældent har det givet mere mening, taget i betragtning, at Folkemødets gennemgående omdrejningspunkt har været unges trivsel og uddannelsespolitik.\nLæs mere om unges engagement på Folkemødet her\nI videoen herunder, reflekterer en gruppe unge over deres deltagelse i Folkemødet som en del af Højskolernes frivillige debattørkorps.\n3. Vi fandt folkelighed i dansk politik\nUffe Elbæk og sønnerne Frej Elbæk og Jacob Kampp Berliner fik traditionen tro dansegulvet til at eksplodere, da de gik på scenen i hvad, der blev lanceret som den endelige DJ-battle-finale efter de to foregående år, hvor samme event har fundet sted i Højskolernes Folkekøkken - til stor begejstring for Folkemødets gæster.\nOg i år var ingen undtagelse. Foruden at spille sønnerne ud med ene musikalske trumf efter den anden, var der kærlighed, mangfoldighed og danseglæde på sætlisten, der førte Uffe (ældste Elbæk) sikkert til sejren. En sejr, han fejrede med en twitter-omspændende crowd-surfing-seance. Bare hvis man skulle være i tvivl om, hvorvidt politikerne er i berøring med folket på Folkemødet. Svaret er: Det er de - og til dette arrangement i bogstaveligste forstand.\nGik du glip af festen, kan du få en lille smagsprøve i videoen herunder:\nAlt i alt efterlader Folkemødet os med en følelse af, at Højskolebevægelsen - både inden og uden for skolernes rammer - kan fremme fællesskaber og bidrage konstruktivt til den demokratiske samtale. TAK for i år til alle, der var med!


De fleste borgere i Danmark er allerede fortrolige med NemID som logintjeneste, da NemID bruges i mange forskellige sammenhænge. Derfor bliver NemID nu integreret med patientportalen. Resultatet er et solidt og sikkert tofaktorlogin med større tryghed for borgeren og mindre support for den enkelte læge, da det vil være muligt at lave automatisk brugeroprettelse og på den måde undgå de manuelle håndteringer af loginbestillinger i EG Clinea.\nIntegrationen til NemID kræver, at klinikken benytter den nye patientportal, der erstatter den tidligere version kaldet Clinea Patientportal. Selvom klinikken ikke er begyndt at bruge den nye patientportal endnu, er det vigtigt, at man allerede nu bestiller NemID-integrationen, hvis man ønsker at benytte det.\nSe, hvordan du kommer i gang med NemID


sommerhus violvej lemvig - Vælg mellem 620 sommerhuse - Feline Holidays\nsommerhus violvej lemvig\nsommerhus violvej lemvig - Glæd jer til at opleve Lemvig\nVælg mellem 620 sommerhuse\nEmne nr.: 130-B52276\nEt sommerhus er svaret på jeres feriedrømme. Her er tiden 100% jeres egen, og I kan bruge den, præcis som I har lyst til. Hyg jer i jeres foretrukne sommerhus og tag på udflugter til aktiviteter og seværdigheder i nærområdet. Der venter jer alle tiders ferie med mange dejlige ferieoplevelser og masser af tid til hinanden.\nDet er meget vigtigt, at den mængde af sommerhuse, du får at vælge mellem, er så stor som muligt. Herved øger du nemlig dine chancer for at finde netop det sommerhus, der imødekommer dine behov. Hvad det punkt angår, er du kommet til den helt rigtige portal, for Feline Holidays har når som helst det største samlede udvalg.\nNår jagten er forbi, og du har fundet det sommerhus, der skal danne rammen om familiens ferie, gælder det om at få bookingen på plads. Det klares på ingen tid over nettet - nemt og enkelt.\nLemvig er værd at besøge året rundt, uanset om det er en herlig gåtur på stranden i foråret, en badeferie om sommeren, farverige drager der flyver på den stormfulde efterårshimmel eller hyggeligt samvær i den kolde vinter.\nSneglehuset i Thyborøn er øjenguf og blev udsmykket med millioner af sneglehuse og muslingeskaller af Fisker Pedersen til hans kone.\nUdforsk Vesterhavets hemmelighedsfulde undervandsverden, ae hajer og fodre fisk - alt dette kan I opleve i JyllandsAkvariet i Thyborøn.\nOm vinteren kan du kælke ned ad bakkerne omkring Lemvig med panoramaudsigt over byen.\nI juni finder det populære Lemvig Marked sted i centrum af den charmerende handelsby. En weekend fuld af farverige aktiviteter, som medrivende karusseller og lystige dyreshow er et højdepunkt for alle familier.\nDet er helt afgørende for os, at du er 100% tryg ved at leje dit sommerhus hos os, og at du betaler den billigste lejepris. Derfor yder vi prisgaranti på alle vores sommerhuse. Du vil til hver en tid være omfattet af den, når du lejer dit sommerhus hos os.\nSkulle du have brug for assistance eller spørgsmål i forbindelse med leje af et sommerhus, er du velkommen til at kontakte os. Det samme gælder naturligvis, hvis du har specielle ønsker til dit sommerhus.


Et århundrede efter WWI-gasangreb skal forskere forene sig med kemiske våben - politik + samfund - 2019\nEt århundrede efter WWI-gasangreb skal forskere forene sig med kemiske våben\nDen første store anvendelse af kemiske våben opstod for 100 år siden i Ypres i Belgien. Dens forbigående giver os al grund til at reflektere over krigs frygtelige rædsler - men mere specifikt om dem der opstår som kemiske våben.\nVed en helligdag af april 1915-hændelsen understregede generalsekretæren for Organisationen for Beskyttelse af Kemiske Våben, at "kemiske videnskabsmænd må kun bruge kemi til gavn for menneskeheden, og kemikalier må aldrig igen bruges til at gøre skade."\nArrangementet så også en ny Ypres-erklæring, som forpligter organisationen til at fjerne alle kemiske våben, samt opfordrer til alle lande, der ikke har gjort det for at underskrive og ratificere konventionen om kemiske våben. Det understreger også den enorme betydning af etisk anvendte kemikalier og kemi til alle os liv.\nJeg er formand for European Association for Chemical and Molecular Sciences, som repræsenterer ca. 160.000 kemikere i Europa og videre. Vi erkender, at vi som kemikere har evnen til at lave, kontrollere og deaktivere kemiske våben - og at det påhviler os kun at anvende disse færdigheder til etiske formål.\nVi har et særligt ansvar for at stå op og opfordre til en ende på brugen af kemiske våben og til destruktion af alle lagre.\nOpgaven er enorm. Disse våben er forblevet i omløb, selv om verden har længe erkendt, at de ikke har plads i den moderne civilisation.\nDe blev først forbudt i Genève-protokollen fra 1925, men den nuværende ordning er indrammet af konventionen om udvikling, produktion, lagring og anvendelse af kemiske våben, der blev vedtaget i Genève i 1992.\nUnderskrivere af denne traktat skal afsløre, hvad der eventuelt er lagre af kemiske våben, de holder. De får derefter hjælp til at ødelægge lagre, leveringssystemer eller produktionsanlæg. For tidlige underskrivere blev en deadline for 29. april 2012 fastsat til destruktion af lagre.\nAf de 196 nationer i verden har kun fire ikke tiltrådt konventionen: Angola, Egypten, Nordkorea og Sydsudan. Israel har underskrevet men ikke ratificeret traktaten, hvilket betyder, at den ikke har erklæret sin holdning; Myanmar (Burma) ratificerede for nylig det. (Taiwan, som ikke er anerkendt nation, er ikke omfattet af konventionen.)\nDet er kendt, at nogle af disse lande, især Egypten, Nordkorea, Israel og Burma har eller har haft evnen til at fremstille og levere kemiske våben. Og selvom Rusland og USA har arbejdet for at ødelægge deres meget store lagre eller gøre dem utilgængelige, er de ikke færdige med at gøre det.\nDen seneste underskriver af konventionen er Syrien, der brugte kemiske våben mod sit eget folk i 2013. Der blev opnået enighed med OPCW om, at andre lande, især Rusland og USA, ville fjerne og ødelægge kemiske våben ved midten af 2014.\nPå nuværende tidspunkt antages næsten alle at være blevet ødelagt - alligevel er det klart, at tøndebomber indeholdende chlor, en af de midler, der blev brugt i Ypres i 1915, stadig bliver droppet på beboede områder.\nKlor anvendes i næsten alle lande som vandtilsætningsstof. Det giver os mulighed for at drikke vand fra drikkevand uden at indgå kontrakterende tyfus eller andre sygdomme, der var voldsomme før brugen. Tønder af klor holdes af ethvert vandrensningsanlæg til helt velegnede formål, men i de forkerte hænder kan de blive masseødelæggelsesvåben.\nPhosgene, det andet middel, der blev brugt i april 1915-angrebet, er et vigtigt mellemprodukt i produktionen af de hårde, gennemsigtige polycarbonater og i produktionen af methylisocyanat til fremstilling af polyurethaner. Men de ødelæggende risici ved sin ineffektive indeslutning blev gjort tydelige i 1984-tragedien i Bhopal i Indien, hvor fejlen af en methylisocyanatfabrik antages at have ført til frigivelsen af hydrogencyanid og phosgen. Den indiske regering anslår at omkring 15.000 mennesker blev dræbt.\nI mellemtiden er nogle potentielle kemiske agenser effektive våben, fordi de angriber hurtigt voksende celler som dem i slimhinder. Men mange af disse stoffer har fundet anvendelse som kræftlægemidler, da kræftceller også vokser hurtigere end normale celler - hvilket igen betyder, at de er på markedet som stoffer med legitime anvendelser.\nI sidste ende er det kemikere og deres viden, der står mellem disse kemikalier og stater og kræfter, som vil bruge dem til dødelige ender.\nSom formand for Den Europæiske Sammenslutning for Kemiske og Molekylære Fag (EuCheMS) opfordrer jeg alle kemikere over hele verden til at fordømme kemiske våben og nægter at gøre noget arbejde med dem ud over deres kontrol og deaktivering. EuCheMS støtter OPCW's bestræbelser og opfordrer indtrængende det til at fordoble sine bestræbelser på at fjerne kemiske våbens plage permanent fra vores planet.\nJeg opfordrer også alle kemikere, der er involveret i den fredelige og legitime brug af kemikalier, der selv kan være kemiske våben eller kan være forstadier til dem, for at sikre, at alle forsyninger opbevares på terroristsikre måder.\nKun hvis kemikere bruger deres færdigheder og viden på denne måde, vil vi have håb om at stoppe gentagen af hvad der sker i Syrien - og hvad der skete i Ypres for 100 år siden.


Ethnicraft - Facette Eg stol hos BoShop\nMed Facette Eg - stolen fra Ethnicraft får du en stol til boligen med nogle spændende kantede former i udformningen på stolen. Facette er bare en blandt mange nyheder fra Ethnicraft med Quality living, som vi sælger her på webshoppen.\nFindes også i sortmalet eg.\nBredde: 43 cm - Højde: 83 cm - Dybde: 53 cm\nDette er et Quality living billede af Facette Eg - stolen placeret i en bolig.\nPå dette billede ses Ethnicraft stolen Facette Eg.\nDet er de lidt kantede former, som præger designet på denne smukke stol.\nHer på billedet ses den smukke Facette Eg - stol i en nordisk bolig.\nHer kan du købe den stol, der passer dig:\nFacette Eg - stol 27046\nStr. 43 x 83 x 53 cm


De Allieredes Museum Berlin - Historiskerejser.dk\n1.Berlinske Krise, afnazificering, Allierten Museum, Amerikanske soldater, Anders Bager Eriksen Rejseråd., Berlin, Berlin-Dahlem, Checkpoint Charlie, Clayallée, DDR militær oprustning, De Allieredes Museum Berlin, Genforeningen, Handley Page Hastings, München, murens fald, Skulptur i Berlin, The Day the Wall came down, U3 Berlin, Veryl Goodnight, Vestberlin\nMuseet ligger i forstaden Dahlem på Clay-Allée, hvor den amerikanske delegation havde sit største militære hovedkvarter i Berlin fra 1945-94. I de amerikanske soldaters tidligere biograf Outpost er den største del af museet indrettet. Det koncentrerer sig primært om de sidste år af 2 .verdenskrig og de første år af den kolde krig med særlig fokus på Luftbroen. Forholdet mellem tyskere og de allierede, denazificeringen og genopbygningen af Berlin i de første år efter 2. verdenskrig er andre fokuspunkter i første afsnit af museet.\nMuseet over de Allierede der ligger i Berlin-Dahlem. Foto Museumsportal Berlin\nEt udendørsområde forbinder den tidligere biograf med det andet museumsområde på det tidligere bibliotek. På dette område finder man et transportfly fra Luftbroen til Berlin af typen Handley Page Hastings, en jernbanevogn fra et fransk militærtog og et tidligere kontrolhus fra Checkpoint Charlie.\nI Nicholsons Mindebibliotek koncentrerer udstillingen sig om samlivet mellem de allierede og berlinerne. Der er særligt fokus på Kennedys besøg, på overvågningen af DDRs militære oprustning og på den spionagetunnel, som de allierede måtte skrinlægge, da de blev afsløret af en spion, samt på Murens Fald og Genforeningen. Udstillingerne er udført af de anerkendte historiske institutter i München og Berlin.\nUdenfor museet finder man skulpturen The Day the Wall came down af amerikanerinden Veryl Goodnight. Man ser 5 vilde heste i fuldt gallop over resterne af muren, hvilket er en skjult henvisning til hestene på Quadrigaen, der står ovenpå Brandenburger Tor. Museet åbnede i 1994 i forlængelse af, at de allierede tropper trak sig ud.\nHistoriske Rejser ved Anders Bager Eriksen giver gode råd:\n1) Museet er trods dets afsides beliggenhed et must for interesserede i den kolde krig. Særlig første del om krigsafslutningen og Luftbroen er noget af det bedste, der findes i Berlin.\n2) Adressen er Clayallée. Her kan det anbefales at tage U3. Denne undergrundslinje er uden sammenligning den mest fantastiske af de mange skønne undergrundslinjer i Berlin. Den er fra før den berlinske kommunalreform i 1920 og skulle være med til at forbinde Wilmersdorf og Dahlem til Berlin, som var lidt underprioriterede i forhold til Charlottenburg. Derfor blev mange af stationerne udført som palæer (særlig Heidelberger Platz, Rüdesheimer Platz og Hohenzollernplatz), men også med ret stor opfindsomhed. Turen i sig selv er en oplevelse. Stå af på Station Oskar Helene-Heim. Gå derefter af Clayallée.\n3) Start med 1. del i den tidligere biograf. Udstillingen er gratis. Den er lidt forvirrende indrettet i forhold til numrene 1, 2 og 3. Spørg eventuelt kustoderne, de er meget flinke, og museet er ikke overrendt, så derfor vil de gerne snakke. 1) Er krigsafslutningen, 2) er afnazificeringen, 3) fokuserer på forskellen mellem de 3 vestlige sektorer og den sovjetiske, 4) er Luftbroen.\n4) Personlig er det i mine øjne den bedste del af udstillingen. 2. del i biblioteket bliver mere overfladisk og hurtigere gennemgået. Men det er nok mere værd at holde øje med særudstillingerne og se, om der er noget, som kunne interessere. Der er ikke noget cafeteria, men et par stole til medbragt madpakke. På vej tilbage til stationen ligger der et indkøbscenter, hvor der findes en fin klassisk borgerlig café. Stemningen er forandret i forhold til Berlins midtby.


Okklusionstræning: Effektiv træning uden tunge vægte - Abilica Online\nOkklusionstræning er i de seneste år blevet en meget populær træningsmetode i Danmark, men hvad er det egentlig for noget og hvorfor er det så effektivt til både fitness og rehabilitering? Det dykker vi lidt ned i her.\nOkklusionstræning stammer oprindeligt fra Japan, hvor det blev opfundet under navnet KAATSU som på japansk betyder “øget tryk”. Meget passende, ikke? Det hele startede i slutningen af 1960’erne og er henover de seneste år udviklet sig til en nu internationalt anerkendt træningsform med stor interesse fra fagpersoner inden for fitness og rehabilitering.\nOkklusionstræning er yderst effektivt til både muskelopbygning og genoptræning, da man kan få stor træningseffekt af træning selv med lave vægte helt ned til 20-50% af dit 1RM (1 Rep Maximum – dvs. den maksimale vægt du kan løfte kun én gang).\nRent praktisk fungerer metoden ved hjælp af et bånd som delvist afklemmer blodomløbet til enten dine arme eller ben, hvilket forårsager en tilstand af både metabolsk og systemisk stress. Stress skal i denne situation forstås som en positiv påvirkning af din muskulatur, da det reelt set er det der sker hver gang vi træner og presser os selv fysisk.\nDerudover øges aktiveringen af muskelfibre, hvilket samlet set betyder, at du med lave vægte på 20-50% af 1RM kan opnå resultater der minder om dem du kan fra traditionel tung styrketræning med vægte op til 65-85% af 1RM. Det betyder dermed, at okklusionstræning er et fornuftigt alternativ til traditionel tung styrketræning, hvilket kan være svært eller umuligt for mange at udøve grundet manglende fysisk formåen. Eksempelvis, hvis man er blevet skadet eller opereret i knæ eller albue, hvor tung træning ikke er en mulighed under et rehabiliteringsforløb. En af de klare fordele ved træningsformen er, at du kan aflaste led og sener og dermed undgå skader både nu og her, men også igennem et helt liv med sport og fysiske aktiviteter.\nDet kan desuden nævnes, at effekten ikke kun er lokal, men systemisk. Dvs. hvis du okkluderer på overkroppen, så vil det også have en gavnlig effekt på underkroppen og omvendt. Dermed vil det også have en positiv effekt på ens bagdel såfremt du træner med eksempelvis BfR Pro LEGS, da det er en muskelgruppe tæt på det okkluderede område.\nDig der træner almindelig styrketræning\nAlle kan i princippet gøre brug af okklusionstræning og alle vil få gavn af det, men nybegyndere anbefales typisk at starte med ganske normal styrketræning, hvorefter de kan implementere okklusionsbånd i deres træningsrutine.\nPersoner med hjerteproblemer, forhøjet blodtryk, åreforkalkning, diabetes eller forhøjet kolesterol bliver typisk frarådet at gøre brug af okklusionstræning, men nyere studier viser dog, at det ligefrem kan have en gavnlig effekt. Det bliver blandt andet undersøgt nærmere i et forskningsprojekt på Aarhus Universitet i disse år, som forhåbentlig vil kaste yderligere lys på denne gruppe mennesker.\nHuskeregler for brug af okklusionstræning:\nHerunder finder du de tre vigtigste tips til at udføre okklusionstræning på en sikker måde og dermed maksimere effekten af din træning med okklusionsbånd:\nTid – Okkluder i maks 10 min af gangen.\nTryk – Brug et tryk svarende til max 5-7/10 (0 = uden okklusion og 10 = fuld okklusion.\nVægt – Løft max 50% af din 1RM\nDet spørgsmål som kommer igen er naturligt nok: “hvor stort et tryk skal jeg bruge under min træning? “\nHer anbefaler den seneste forskning på området, at man applikerer et tryk på:\nUnderkroppen – 7/10\nOverkroppen – 5/10\nNæste spørgsmål er selvfølgelig: “jamen, hvordan rammer jeg så en 5-7 på denne skala? “\nVurderingen på en skala fra 0 – 10 er naturligvis subjektiv, hvor 0 er uden okklusion og 10 er fuld okklusion dvs. ingen blod transporteres til eller fra din arm/ben. Her er det vigtigt, at du prøver dig frem og mærker efter på egen krop, hvad der fungerer for dig.\nVi har dog tre konkrete tips, så du kan finde det rigtige tryk:\nCapillary Refill Test (CRT)\nIngen summen eller følelsesløshed\nIfølge mange uafhængige studier er antal gentagelser en god indikator for om du har fundet den rigtige stramhed af båndet. Protokollen hedder 30-15-15-15 gentagelser i din første øvelse. Dvs. hvis du kun kan tage, for eksempel, 21-18-13-8 gentagelser, så har du højest sandsynligt enten strammet båndet for hårdt eller træner med for høj en vægt (se tip om max 50% af 1RM).\nCapillary Refill Test (CRT) er en simpel test, hvor du tester blodomløbet i dine lemmer. Efter du har påført båndet på eksempelvis armen og har taget de første 30 gentagelser, så trykker du ned i den ene håndflade med en finger.\nOmrådet som du har trykket ned vil blive hvidt og dernæst vende tilbage til naturlig farve. En positiv indikation af, at du har fundet det rigtige tryk er når området vender retur til normal farve indenfor max 2-3 sekunder. Bemærk dog, at det er helt normalt, at dine arme eller ben vil ændre farve imens du bruger okklusionsbånd. Se billede herunder for illustration.\nBillede fra Inspire Convention præsentation af Jeremy P. Loenneke, PhD, The University of Mississippi.\n*Arterial Occlusion = fuld okklusion og dermed det vi ikke ønsker.\nDet her tip giver måske sig selv for de fleste, men du bør ikke opleve en summen eller følelsesløshed i dine hænder eller ben når du træner med okklusionsbånd. Det er en klar indikation af, at du nok har strammet båndet for hårdt. Vores klare anbefaling er, at det er bedre at spænde båndet for lidt fremfor for meget. Studier har vist, at der er en positiv effekt på muskelopbygning helt ned til 3-4 på 10-trins skalaen.\nDet er vigtigt, at du finder de rigtige okklusionsbånd som passer til netop dig, når du skal prøve kræfter med denne træningsform.\nVi anbefaler, at du overvejer følgende tre vigtige kriterier inden du køber dine okklusionsbånd:\nBredden anbefales typisk at være mellem 3-5 cm for okklusionsbånd til arme og 5-8 cm for ben. Her er det vigtige naturligvis sikkerhed, men samtidig komforten så du rent faktisk føler, at det er behageligt og nemt at bruge dit nye træningsudstyr.\nOkklusionsbånd fra BfR Professional er designet til at maksimere sikkerhed og komfort med en bredde på 3 cm (arme) og 8 cm (ben) samtidig med, at de er nemme at påføre under din træning.\nOfte gøres der brug af metalspænder eller lignende, hvilket kan nive og give mærker på huden. Den her type spænder kan også lettere rotere og gøre det svært at bruge båndet, samt ødelægge dit træningstøj i processen. Okklusionsbåndene fra BfR Professional er helt uden metalspænder og dermed også unødvendig bøvl. Der bruges enten plastikspænde eller udelukkende velcro som lukkemekanisme.\nSe selv her, hvor let båndene kan bruges:\nHusk at du får tilsendt en e-bog med meget mere information om okklusionstræning, samt et træningsprogram inkluderet i prisen når du køber produkter fra BfR Professional på Abilicas webshop.\nInspiration til øvelser med okklusionsbånd:\nARMS øvelser: https://www.youtube.com/watch?v=ne9VstvmaOw\nLEGS øvelser: https://www.youtube.com/watch?v=NNUXqTa9Dy0\nFind mange flere øvelsesvideoer på BfR Professionals YouTube kanal her.\nPræsentation til Inspire Convention 2017 af Jeremy P. Loenneke, PhD, The University of Mississippi.\nSlysz J., Stultz, J. & Burr, J. (2016). The efficacy of blood flow restricted exercise: A systematic review & meta-analysis. Journal of Science and Medicine in Sport Volume 19, Issue 8, August 2016, Pages 669-675.\nOne thought on “Okklusionstræning: Effektiv træning uden tunge vægte”\nPingback: Sådan bygger du baller med en glute builder elastik - Abilica Online


pakken.se For Kvinder Hvad er pco sygdom\nPCOS (Poly Cystisk Ovarie Syndrom) PCOS er en tilstand som kun kvinder drengepung få. Dette sygdom en ubalance i hormonerne, og medfører en række oftest ubehagelige symptomer. Det antages at ca hver 5. Man kan sagtens have PCOS uden at vide det, og det er forskelligt hvornår pco bryder ud. Nogle får det konstateret i den tidlige pubertet, andre finder først ud af det når de forsøger at blive gravide — og slutteligt er der dem der aldrig finder hvad af at de har levet med PCOS.\nHVAD ER PCO SYGDOM PCOS (Poly Cystisk Ovarie Syndrom)\nPCO – Hvad er PCO? Hvad er pco sygdom Årsager til PCOS\nJeg er 43 og min kæreste og jeg har netop bestemt os til at hvad at få et barn sammen. Jeg har i forvejen 3 børn fra et hvad forhold. Den stauder lave er 11 år, så det er altså ved at være længe sidet at jeg sygdom forsøgt at blive gravid sidst. Jeg synes faktisk selv at 40 år er grænsen for graviditet, men efter heftige diskussioner med mig pco har mit hjerte vundet over min hjerne, så jeg har pco bestemt mig at gøre forsøget. Og når jeg så nu har bestemt mig, så sygdom jeg ret hooked på at det skal lykkes Jeg vil gerne høre om erfaringer med, hvor nemt Jeg går selv hos Svend Lindenberg på 2. år, da jeg har PCO - og da jeg efterfølgende skulle have et barn. Jeg er nu gravid, så som sådan kan jeg ikke klage, men jeg har været meget forvirret over behandlingen hos dem. Hvad er PCOS? PCOS er en hormonel forstyrrelse, som ses hos procent af kvinder i den fødedygtige alder. Forkortelsen PCOS står for Poly Cystisk Ovarie Syndrom. Jeg er ikke i din situation - men synes det er dejligt, at I har lyst og overskud til et fælles barn også. Når det så er sagt, så falder fertiliteten, i hvert fald statistisk, med alderen. hurtig lån uden nemid Polycystisk ovariesyndrom forkortet PCOS er en hyppigt forekommende hormonel forstyrrelse. PCOS har tre hovedkarakteristika, hvoraf kun to skal være opfyldt for at stille diagnosen.\nPCOS er derfor æggestokke med mange blærer, som ses sammen med en række andre symptomer. Symptomerne kan være blærer på æggestokkene, mere end 35 dage mellem menstruationer , akne og øget kropsbehåring og forhøjede mængder testosteron i blodet. De fleste piger går til lægen pga. Lægen vurderer om man har meget akne og øget kropsbehåring. Hvad er PCO i forhold til PCOS? Få svar på dine spørgsmål To af de tre kriterier skal være opfyldt for at betegne en PCOS-sygdom. Symptomerne på PCOS. Polycystisk ovariesyndrom (forkortet PCOS) er en hyppigt forekommende studie påvist, at kvinder med PCOS har en 50 % øget risiko for psykiske sygdomme. mar Hvad er polycystisk ovariesyndrom (PCOS)?. PCOS er en tilstand Man regner i dag med, at PCOS er en delvis arvelig sygdom. Det er ikke. Giv et blad i julegave. Priser fra kr. Du kan af gode grunde hverken selv tjekke dine æggestokke eller måle dit niveau af mandligt kønshormon i kroppen. Denne side beskriver baggrunden for PCO tilstanden og de muligheder en kvinde har for at få den behandlet. Hvad er PCOS? Forkortelsen PCOS står for Poly Cystisk Ovarie Syndrom. Da ikke alle i en familie får sygdommen, tror man, at der også skal være visse.\nfeb Til gengæld kan du her læse om, hvad du selv kan holde øje med, hvis du er i Mange PCO-kvinder kæmper med uren hud og øget hårvækst med et . Der er mange andre sygdomme og hormonforstyrrelser, der minder om. Hvad er PCO i forhold til PCOS? Få svar på dine spørgsmål To af de tre kriterier skal være opfyldt for at betegne en PCOS-sygdom. Symptomerne på PCOS. Polycystisk ovariesyndrom (forkortet PCOS) er en hyppigt forekommende studie påvist, at kvinder med PCOS har en 50 % øget risiko for psykiske sygdomme.\nPolycystisk ovariesyndrom hvad er pco sygdom\nmar Hvad er polycystisk ovariesyndrom (PCOS)?. PCOS er en tilstand Man regner i dag med, at PCOS er en delvis arvelig sygdom. Det er ikke. PCOS står for polycystisk ovariesyndrom. For at opfylde diagnosen polycystisk ovariesyndrom (PCOS) kræver det at to Hvad kan du selv gøre ved PCOS?. Af Charlotte FLoridon, speciallæge, ph. PCOS er en hormonel forstyrrelse, som ses hos procent af kvinder i den fødedygtige alder. Polycystisk betyder mange blærer på ovariet æggestokken. Ordet syndrom skyldes, at en del symptomer er til stede på samme tid.\nPCO er en udbredt hormonforstyrrelse hos kvinder i den fødedygtige alder. PCO står hvad Polycystiske Ovarier. Her på klinikken får vi ofte spørgsmål omkring Pco. Måske går du også med nogle spørgsmål, som du søger svar på. Du kan finde de hyppigste spørgsmål og svar herunder: Nej, i Danmark skelner man ikke sygdom de to definitioner. Ofte har kvinder med polycystiske æggestokke også ét eller flere ledsagende symptomer — og dermed polycystisk ovarie syndrom. PCOS står for polycystisk ovariesyndrom. Det er er en sygdom hormonel hvad hos kvinder i den fødedygtige alder og en af de hyppigste årsager til hvad. Ved at bruge hjemmesiden accepterer du samtidig vores brug pco cookies. Find apotek Chat med pco. Medicin Medicinsk behandling Brug af sygdom Hvordan virker medicin? PCO symptomer\nHvad er PCO/PCOS? PCO og PCOS bliver i dag brugt med samme betydning. Ved at dele ordet op PCOS er ikke en sygdom, men en samling af symptomer. 2. jun PCOS er derfor formentligt medfødt, og man kan derfor ikke ændre på det faktum at man har det. Hvordan sygdommen arter og udvikler sig, har. nov PCO er en hormon forstyrrelse der rammer et stort antal kvinder i den fødedygtige alder. Sygdommens forkortelse betyder (Poly Cystisk Ovarie).\nHvad er pco sygdom precum sperm count\nPCOS (Polycystisk ovariesyndrom) hvad er pco sygdom\nAnnonce læs videre nedenfor. Ifølge alle de statestikker man kan læse,kunne jeg jo godt se at det nok ville blive svært. Generelt er over halvdelen af PCOS kvinder tykke, mens resten er tynde.\nAf Charlotte FLoridon, speciallæge, ph. PCOS er en hormonel forstyrrelse, som ses hos procent af kvinder i den fødedygtige alder. Polycystisk betyder mange blærer på ovariet æggestokken. Ordet syndrom skyldes, at en del symptomer er til stede på samme tid. Der er sandsynligvis mange ændringer i generne, som kan give en øget risiko for at få PCOS. Da ikke alle i en familie får sygdommen, tror man, at der også skal være visse stimuli fra miljøet, før en kvinde udvikler PCOS.\nsædbanken singapore Hvad er polycystisk ovariesyndrom PCOS? PCOS er en tilstand med mange ægblærer i æggestokkene cyster. Ægblærerne er på mm, som er standset i deres udvikling. PCOS er ledsaget af hormonforstyrrelser, som ofte medfører manglende eller sparsomme menstruationer og kan give vanskelighed ved at opnå graviditet barnløshed.\nKroppen danner for mange mandlige kønshormoner. Dette kan vise sig ved unormal hårvækst på krop og ansigt hirsutisme og uren hud akne.\nPolycystisk ovariesyndrom (forkortet PCOS) er en hyppigt forekommende studie påvist, at kvinder med PCOS har en 50 % øget risiko for psykiske sygdomme. Denne side beskriver baggrunden for PCO tilstanden og de muligheder en kvinde har for at få den behandlet.\nEt højt LH bidrager til dannelse af småcyster i æggestokkene og øger mængden af mandlige kønshormoner. Behandling PCOS er en samling af flere forskellige symptomer og derfor er der også flere måder at behandle på.\n2 del Man tager en kvinde\nHvad er pco sygdom Hvad kan du selv gøre ved PCOS? Der er ikke længere de normale variationer i østrogenniveauet kvindelige kønshormon i løbet af en menstruationscyklus, men konstante høje mængder. Symptomer på og følger af PCOS\nJeg er ikke i din situation - men synes det er dejligt, at I har lyst og overskud til et fælles barn også. Når det så er sagt, så falder fertiliteten, i hvert fald statistisk, med alderen.\nFølge: Stjernetegn film dansk » »\nTidligere: « « Suzuki ballerup\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Hvad er pco sygdom pakken.se


Få glæde af energierne op til 21-12-12. Om åndelige mestre på Levlykkeligt.dk\n10 råd til at få glæde af energierne op til 21-12-12 – den mest specielle dato i 25.000 år\n21/11/2012 (2972 hits)\n2012 og særligt 21/12-12 rummer et kæmpe potentiale for alle mennesker på jorden – dvs OGSÅ for dig! Et potentiale i form af en åbning til større kærlighed og lys i vores liv på en helt grundlæggende måde, som vi aldrig har prøvet før NOGENSINDE! Derfor kan det ikke helt forklares, det kan ikke helt forstås – kun opleves. Nogle af os vil mærke det i udtalt grad – andre vil ikke mærke så meget. Begge dele er fint…\nDet er som om at der er en stærk, universel energi der driver os i retning af AT MELDE ÆRLIGT KULØR – AT MÆRKE HVAD DER ER SANDT FOR OS, HVAD DER GLÆDER OS OG HVAD DER IKKE (LÆNGERE) GLÆDER OS. Vi finder ud af, at vi ikke længere kan nøjes med ”middelmådigt” blot at gøre det, vi plejer…\nDet kræver enorme kræfter i denne tid at kunne holde løgne og usandheder nede… hos os selv – og ude i verden. Det er et skønt ”symptom” på at lyset tændes: Når lyset bliver tændt, kan vi pludselig ikke undgå at se skidtet og opdage behovet for rengøring! Vi får simpelthen lyst og energi til at ”lave om og rydde ud” i vores liv, fordi vi pludselig ”ser” løgnene stikke op for øjnene af os. EKS: ”I virkeligheden har jeg ALDRIG brudt mig om at være en del af den klub! Nu er det SLUT” – ”I virkeligheden har jeg altid drømt om at gå til SALSA – nu er det NU!” - ”I virkeligheden så elsker jeg min kæreste DYBT – det havde jeg aldrig troet…”.\nMeget af dette vil være som at betræde ukendt land – for det ER faktisk ukendt land til en start… Vi har aldrig før været så tæt på at kunne række direkte ud efter lyset og kærligheden som vi kan nu, og derfor kan det føles uvant – eller utroligt.\nFor at gå ind i den nye energi kræves det dog, at vi er villige til at OPGIVE vores gamle begrænsende tanker om os selv, om livet og om hinanden. Heri består udfordringen og udrensningen (som går helt ind i kroppen). Vi kan ikke tage vores gamle begrænsende løgne med ind i det nye liv – vi kan ikke have lys og mørke samtidigt…\nI spirituelle kredse er det velkendt at året 2012 er helt særligt, og igennem 1000er af år har datoen 21/12-2012 været kendt som ”datoen hvor verden ender”. Mayaernes kalender slutter dér og mayaerne vidste at en ny æra begynder efterfølgende. Astronomisk ses konstellationen kun hvert 25.000 år… Så datoen ER HELT speciel…\n- så kære venner det er NU vi må ride med på bølgen! Læs også beskeden fra Sananda og Kuthumi nederst…\n10 råd og forslag til hvordan du bedst kan støtte dig selv og modtage de nye fantastiske energier.\n- vælg det ud, du bliver glad i maven af:\nBÆR OVER MED DIN HJERNE OG GÅ MED DIT HJERTE - GÅ MED ENERGIEN. Din hjerne siger: ”Ny energi – hm, lyder underligt, det fatter jeg ikke noget af – det har jeg altså ikke TID til…” – Dit hjerte siger: ”Fantastisk – jeg LÆNGES efter dette – denne nye, kærligere essens indeni, og jeg VED at det nok skal finde vej til mig…”\nDIN SJÆL OG DIN KROP VED OG KAN ABSOLUT TILSTRÆKKELIGT – selvom du ikke synes, du har ”lært noget om det”. Drop ”jeg kan ikke være med – jeg ved ikke nok om det…” Nyrerne fungerer jo også selvom du ikke ved hvordan de virker…\nHJÆLP DIN KROP – DEN HAR BRUG FOR EKSTRA. Din krop bliver ”automatisk opdateret” til det nye lys – helt ind i dine celler og dit DNA. Det foregår særligt om natten. Hjælp den ved at have EKSTRA FOKUS på at få nok rent vand, sund mad, hvile og frisk luft!\nDROP ANALYSEN - GÅ IND I REGNBUEN! Hvis du oplever tunghed, tristhed, ”følelses-klister” og tankespind – så forestil dig at du går ind i en SMUK regnbue og at ALLE dine celler, hele din krop og hele dit sind og din ånd SUGER lys ind i alle regnbuens farver – nærmest fysisk. Du er som en køkkensvamp: Den ved ikke noget om noget, men den kan alligevel suge :o)… Regnbuen transformerer ALT der ikke lyser! Gør det som et barn ville lege det…\nFÅ HJÆLP FRA NATUREN: Forestil dig, at du får hjælp til rensning og energi hver dag af NATUREN (vinden, træerne, jorden, blomsterne, havet, solen, månen) – for det GØR du! Forsøg ikke at forstå – TILLAD det bare!\nGIV DIG SELV EN ”HELLIG TID” hver dag, hvor du blot sidder i ro/mediterer og sætter mobilen på lydløs… Selv 2-5 minutter virker også! Det er din BESLUTNING om at gøre tiden ”hellig”, der tæller.\nLÆG MÆRKE TIL NY LYKKEFØLELSE, DYBERE GLÆDE, STØRRE SAMHØRIGHED – måske helt ”uden grund”. Det er beviset på lyset, der bryder igennem.\nFIND DIG ET ”2012-ENERGI-TOTEM” som symbol på dit JA til de nye energier. F.eks. en krystal, et stykke træ, en sten, et mantra skrevet ned – et bestemt tørklæde… ANYTHING. Noget der styrker dig og du er glad for. Hav dette totem på dig hver dag. Det minder dig om at gå MED energien.\nEKSTRA TID 12-12-12. Vær opmærksom – og om muligt giv dig lidt ekstra tid d. 12-12-12 – hvor en særlig energi-portal åbnes.\nGLÆD DIG - Husk at FEJRE den 21/12 – (V)ÆR dig selv særligt på denne dag – gerne med gode venner. INVITER til at hele universets lys og kærlighed må finde dig denne dag og hjælpe dig med at skabe DIT NYE LYSENDE LIV – og læg SÆRLIGT mærke til dine inspirationer omkring 20-21-22/12 i år! Det er her der åbnes en helt særlig portal for højere bevidsthed på jorden. Du kan ikke gøre det forkert! Der er ikke noget du skal vide, bare VÆR!\nSananda og Kuthumi blogger… – uanset om du tror på det eller ej så tag et kig og se, om der er noget, du kan bruge…\nJeg vover pelsen og I får her en besked (*kanalisering) fra 2 åndelige mestre Sananda og Kuthumi, mine meget gode venner… Det ligger dem meget på sinde at så mange som muligt får lejlighed til at høre om denne specielle tid i det specielle år 2012, så vi alle sammen kan få mest mulig glæde af mulighederne for denne tid. Husk at uanset hvad du hører – og fra hvem, så tag det du kan bruge og smid resten væk!\n”Kæreste børn. Vær klar – vær klar til at skifte fra inderst til yderst. Mange af jer er allerede i fuld gang med at lave forandringer, som i end ikke havde nogen som helst idé om for kort tid siden. Det kommer bare i denne tid, og det er nødvendige forandringer, der kommer. Fat mod for forandringerne kommer af kærlighed. Kærligheden baner sig vej i denne tid fra de dybeste kilder i jeres hjerter og op til overfladen. Det skaber rystelser i jeres liv, i jeres forhold – dem som ikke er kærlige går måske i stykker og dem som er kærlige vokser pludselig til nye højder. Og I kan ikke forudse noget af det, for det er nyt, det er en ny måde at leve på som nu kommer frem – og det sker for alle jer, der ønsker det og er parate. Forstå at der er intet som du skal gøre men der vil være noget, som du sandsynligvis får lyst til at gøre. Lad kærligheden råde hver gang du måtte være i tvivl. Følg dit smukke hjerte uanset om du forstår det eller ej. Nyd det nye lys som kommer – stol på at forandringerne er af det gode, selv der hvor udrensningen er størst og lyset ikke – endnu – er brudt igennem.\nAf og til vil du mærke uro og at ”din jord ryster under dig” det er korrekt – for mange af dine vante måder vil blive udfordret, taget op til revision, og du vil ikke længere kunne leve på den gamle måde.\nVær med til at fejre det nye i dit liv! Inviter virkelig kærligheden ind og lad den helbrede dit liv – det er NU det kan lade sig gøre. Timingen er helt perfekt for dette. Mange steder står det skrevet at netop dette år og denne tid rummer Afslutningen – men også Begyndelsen på en ny æra. Dette er sandheden.\nSå frygt ikke forandringen men omfavn den i kærlighed til din frygt smelter.\nVi er alle i kærlighedens tjeneste sammen. Vi er alle kærlighed - i himlen som på jorden.\nVi er Sananda og Kuthumi – gå med fred.”\nJeg siger tak til Sananda og Kuthumi\nSTORT KNUS TIL DIG – HAPPY NEW-LIFE – Marianne Kirkskov, Stjernebroen Lægecenter.\nåbning til nyt lys og kærlighed\nden ny energi\nFå glæde af energierne op til 21-12-12. Om åndelige mestre på Levlykkeligt.dk


Simonsen scrap: januar 2009\nSikke en weekend vi har haft, og den blev slet ikke som forventet. Der udbrød nemlig brand i Williams børnehave i går og det hus han går bliver ikke til børnhave igen. meget er brændt væk og resten er skadet ( John sad der oppe hele lørdag eftermiddagen han er formand for forældrebestyrelsen, så der var lige nogle ting der skulle gøres). Fra på tirsdag skal de så flytte over i dagplejens legestue og der skal de så være til de kan komme tilbage og der kan gå op til et år siger de.\nI dag har vi været der oppe og kigge så William kunne se hvad der var sket, han reagere lige nu mest med at lukke af og helst ikke vil snakke om det, men der kommer alligevel hele tiden noget.Det er meget svært for en snart 5 året at forholde sig til.\nDet er blevet til lidt scrap her i løbet af ugen. Lige nu er jeg igang med at scrappe vores billeder fra sommerferien og hold da op der er mange. Da vi jo ikke havde det bedste vejr brugte ungerne lang tid på at fiske med fiskenet.\nHer sidder Philina og venter på at de andre skal komme ind med vandcyklen og så skal tiden jo bruges til noget, så der røg nogle chips inden bords. Papiret er det nye fra Basic grey og jeg elsker det papir :0)\nDen ene da da jeg ryddede op fandt jeg det her gamle billede af Natalie og sebastian og vores nabos børn på kælketur.\nDet her billede har ligget rigtig længe og jeg har bare så gerne ville scrappe det men har hverken kunne finde papir eller dims,, men så lige pludselig kom det over mig.\nNatalie blev kåret til Årets gymnast i juni 2007 og vi var meget stolte af hende.\nIndsendt af maria kl. 11.25 16 kommentarer:\nmine 10 favorit LO i 2008\nhttp://chezcecilie.blogspot.com/ har udfordret os til at vise vores 10 bedste Lo fra 2008 det var ikke nemt :0)\nJeg syntes det var helt vildt svært at vælge, de står ikke i nogle speciel rækkefølge.\nNu vil jeg gøre klar til Galla cyper crop på scrapsisters.dk\nIndsendt af maria kl. 04.33 9 kommentarer:\ngodt nytår alle sammen jeg håber i alle har haft en forrygende aften. Det havde vi bestemt vi var her hjemme med et hold meget gode venner. Den første af børnene faldt i søvn 2.20 og den sidste 3.15 så de holdt godt ud :0)\nDen 28 december var der cyper crop på tsc først havde jeg planer om at lave et par opgaver og så ikke mere, men det blv til hele 7 opgaver aldrig har jeg lavet på en dag før.\ntil denne opgave skulle man scrappe et nisse LO, jeg fandt et gammelt billede, da de jo også skal scrappes og det er ikke noget jeg er god til, det kunne være det skulle være et af mine scrapnytårsforsæt. :0)\nDet her var en skitse opgave og der gik virkelig glimmer, lyserød og bling i den\nTil denne opgave skulle der bruges et dollertegn, jeg er vild med det papir fra prima\ndenne opgave var blindlift, det har jeg ikke prøvet før, så for mig var det noget af en udfordring, men jeg blev godt tilfreds med resultatet, selv om den ikke kom til at ligne den oprindelige.\ntil denne opgave skulle man scrappe rundt jeg valgte at sætte mit LO fast på et 30*30 så det passer rigtig ind i vores sommerferie album.\nIndsendt af maria kl. 12.11 9 kommentarer:


Har I overblik over energiforbruget - PDF\nDownload "Har I overblik over energiforbruget"\n1 Tryksag Hvis I vil vide mere Kom godt i gang med standarder I er velkomne til at kontakte vores erfarne konsulenter inden for energiledelse på telefon eller Har I overblik over energiforbruget og hvor kan I spare? ISBn print ISBn pdf Kollegievej Charlottenlund Tlf Fax\n2 Oversigt Hvorfor denne pjece? Hvad får I ud af at fokusere på energiforbruget? Hvor meget energi bruger I og til hvad? Sæt mål for jeres indsats og fordel ansvaret Hvor kan der spares? Hvordan arbejder I med det i praksis? Gode råd Hvis I vil vide mere Velkommen til Kom godt i gang med standarder. Denne pjece har fokus på, hvordan I kan arbejde med at effektivisere jeres energiforbrug ud fra en systematisk tilgang. Formålet er at give jer overblik over de væsentligste elementer i energiledelse, og hvordan I kan systematisere jeres indsats. Pjecen er skrevet til små og mellemstore virksomheder, der er godt i gang med at implementere et energiledelsessystem eller lige er startet. Hvis I ønsker en mere grundig gennemgang af, hvordan I kan måle, kontrollere og forbedre jeres energiindsats, henviser vi til den internationale standard for energiledelse ISO Se afsnittet Hvordan arbejder I med det i praksis? Vi håber, at I vil lade jer inspirere til at komme godt i gang eller videre! Der findes flere pjecer i serien Kom godt i gang med standarder. I kan finde dem på webshop.ds.dk, hvor de er gratis at downloade. De kan også bestilles i en printudgave mod et ekspeditions- og forsendelsesgebyr. Hvis I har spørgsmål til indholdet, er I velkomne til at kontakte seniorkonsulent Mads Bo Andersen på\n3 Hvad får I ud af at fokusere på energiforbruget? Sæt mål for jeres indsats og fordel ansvaret Det styrker virksomhedens økonomi at fokusere på energiforbruget. Danske erfaringer har vist, at en systematiseret indsats med energiledelse kan give virksomheden en energibesparelse på ca. 10 % allerede det første år. Samtidig er det også godt for miljøet at reducere energiforbruget og dermed CO 2 -udslippet. Det gavner i sidste ende jeres profil og image over for kunder og interessenter. Ved at arbejde systematisk med forbedringer af energiforbruget opnår I: > > Overblik over energianvendelsen > > Overblik over muligheder for energibesparelser > > Etablering af faste rutiner > > Fokus og fordeling af ansvar i forhold til fremdrift og udvikling. Når I skal arbejde systematisk med jeres energiforbrug, skal I først sætte et mål for indsatsen i forhold til: > > Hvor vil I effektivisere jeres energianvendelse? > > Hvor meget vil I spare? Målet kunne fx være: Vi ønsker at reducere vores el- og varmeforbrug med 10 % inden for et år. De konkrete mål hjælper den enkelte til at se, hvor der kan gøres en indsats. Dernæst er det en god idé, at en eller flere medarbejdere i virksomheden får til opgave at omsætte jeres mål til handlinger. Men de kan ikke gøre det alene alle i virksomheden har et ansvar. Kortlægningen tager tid, men et godt forarbejde er forudsætningen for, at I kan prioritere indsatsen senere i processen.\n4 Hvor meget energi bruger I og til hvad? På baggrund af jeres mål skal I kortlægge det aktuelle energiforbrug. Det giver jer det nødvendige overblik for at kunne estimere besparelsespotentialet og efterfølgende at måle besparelsen. Overblikket skal vise, hvor de største energislugere findes, da det er her, det største besparelsespotentiale ligger. Opgørelserne skal give et overblik og behøver ikke være detaljerede. Dog skal alle energiforbrugende enheder medtages. Husk, at energi anvendes i mange former: El, varme, gas, olie, benzin og diesel. Medtag også vandforbruget, som er en omkostningstung ressource.\n5 Hvor kan der spares? Når I har fået et overblik over energiforbruget, er I klar til at afgøre, hvor I kan reducere forbruget, og hvor meget der kan reduceres. I forbindelse med kortlægningen af energiforbruget har I måske allerede set potentielle besparelsesmuligheder. Start med de let tilgængelige besparelser, dvs. de muligheder, som viser et hurtigt resultat. I kan fx bruge denne tjekliste: > > Kan driftstiden på udstyr nedsættes? > > Kan temperatur eller tryk justeres bedre i forhold til behovet? > > Kan udstyr slukkes om natten opsæt tænd-sluk-ure? > > Udskift belysningen til elsparepærer. > > Udskift ældre udstyr. Men det hele kan ikke gøres på en gang. Lav en plan, og start, hvor potentialet er størst. Hvordan arbejder I med det i praksis? For at opnå de estimerede besparelser er det vigtigt, at alle har fokus på energiarbejdet. Indsatsen skal blive en del af de faste rutiner, hvor nye forslag og ideer til effektivisering af energiforbruget kan opfanges og omsættes til praktiske løsninger. De nye rutiner skal fastholdes og vedligeholdes. For at sikre fokus fra ledelse og medarbejdere kan det være en god idé at aftale en ansvars- og rollefordeling med hensyn til: > > Hvem holder styr på informationer om energiforbruget? > > Hvordan samles ideer op? > > Hvordan følges der op på energiarbejdet? Bliver målet nået? Mange spørgsmål melder sig, men med den rigtige indsats er det ikke svært.\n6 Læs standarden for energiledelse Gode råd DS/EN ISO 50001:2011, Energiledelsessystemer Krav og vejledning Køb standarden her: webshop.ds.dk Når I skal i gang med at implementere energiledelse, er det en god idé at huske følgende: > > Sæt et realistisk ambitionsniveau > > Sæt ind der, hvor det giver størst værdi > > Sæt deadlines. > > Evaluér løbende jeres indsats. Hvad fik I ud af det? Skal noget gøres om? Er der rutiner, der skal ændres, og hvad er det næste? > > Beslut, hvor ansvaret for energiledelse ligger. > > Få hjælp fra nogen, der har prøvet det før.


Nibe Roklub står den kommende weekend – lørdag d. 17. august – som vært for afviklingen af DM Ocean Race, som er en kaproning for havkajak og surfski over en maraton distance på godt 22 kilometer.\nDet er ikke noget helt almindeligt Danmarksmesterskab, der på lørdag afvikles i farvandet ud for Nibe; nærmere betegnet i farvandet mellem Nibe Havn, den lille ø »Rønholm« midt i Nibe Bredning og havnen på Gjøl.\nNibe Roklub blev sidst på vinteren kontaktet af Dansk Kano- og Kajak Forbund med en opfordring til at afholde Danmarksmesterskabet, som roes i fire klasser – hhv. for damer og herrer og i bådklasserne havkajak og surfski. Sidstnævnte er en variant af den kendte havkajak, men i en længere og hurtigere udgave. Der skal således kåres fire Danmarksmestre med tilhørende sekundære placeringer.\nVed udløbet af tilmeldingsfristen var 25 roere tilmeldt. – Det er i underkanten af de ønsker, vi har haft til deltagelsen, men heldigvis er der tilstrækkeligt med roere tilmeldt, så der kan skabes passende konkurrence, oplyser Nibe Roklubs kajakchef Jacob Norris.\nI klassen for surfski er tilmeldt 10 herrer og tre damer, og i klassen for havkajak er tilmeldt otte herrer og fire damer. Nibe Roklub stiller med fire i herreklassen og to i dameklassen; alle Nibe-roerne stiller op i traditionel havkajak.\nJacob Norris forklarer videre: Kajakforbundet ønskede at afprøve andre farvande til dette maratonløb, og i Nibe Roklub var vi varme på at afprøve vort farvand: Området mellem Nibe og Gjøl dels kan være »bidsk«, når vejret er til det, og dels er der udfordringer med strømforhold og varierende bundforhold. Alle disse forhold skal man tage i ed, og det giver samlet en super-udfordring for de fleste, incl. erfarne havkajakroere.\nDM-løbet i Nibe, der i øvrigt er en del af sæsonens »Dansprint Maraton Cup« med i alt seks afdelinger, startes fra havnen i Nibe på lørdag af Aalborg Kommunes viceborgmester Kristoffer Hjort Storm (DF). Efter løbet er der præmieoverrækkelser ved Nibe Roklubs klubhus sydvest for havnen.\nNibe Roklub er officielt arrangør af DM-løbet, og godt 20 af klubbens medlemmer stiller op med frivillig hjælp til en række forskellige funktioner; dels på land og dels på vandet, hvor der er kontrolbåde ved Rønholm og følgebåde for roerne. Der samarbejdes i øvrigt med Gjøl Ro- og Kajakklub, der stiller mandskab til rådighed ved vendepunktet ud for Gjøl Havn og ved roernes passage af Limfjords sejlrenden.