100.000 kvinder kan have alvorlig form for underlivsbetændelse: ’Det minder nærmest om veer’ | Indland | DR\n100.000 kvinder kan have alvorlig form for underlivsbetændelse: ’Det minder nærmest om veer’\nVoldsomme smerter, overvældende træthed og risiko for barnløshed.\nTusindvis af kvinder er ramt af en stort set ukendt sygdom, der går ud over livskvaliteten og arbejdsevnen.\nDet er en skjult sygdom, og det er megatabu at tale om kvinders underliv.\nTanna Bønnelykke, lider af endometriose\nEndometriose er navnet, og det er en kronisk form for betændelsestilstand, der opstår, når en lille del af menstruationen ikke løber ud gennem skeden, men i stedet bagud igennem æggelederne og havner i bughulen.\nI videoen forklarer professor Axel Forman mere indgående, hvordan sygdommen opstår.\nMellem seks og ti procent af alle kvinder i den fødedygtige alder menes at være ramt af den, oplyser endometrioseforeningen.\nKronisk sygdom, der påvirker helt op til 10% af alle kvinder og piger\nTilstanden opstår, når væv, der ligner livmoderslimhinden, findes udenfor livmoderen, som regel i underlivet\nSmerter ved menstruation, ægløsning og sex\nEn af dem er Tanna Bønnelykke, der har levet med sygdommen i 15 år.\n- Jeg har haft meget voldsomme smerter, der nærmest minder om veer, og bare det at komme ud af sengen om morgenen kræver en god håndfuld medicin, fortæller hun.\nPå grund af sygdommen kan hun kun arbejde 15 timer om ugen i sin frisørsalon, ligesom det også går ud over hendes evne til at være mor for sine to børn.\n- De er næsten blevet små voksne, fordi de skal hjælpe med alt, siger hun.\nBlandt de alvorligste symptomer - udover smerterne - er også udpræget træthed, der tvinger hende til at hvile sig – ofte i timevis – efter en ellers kort arbejdsdag.\nSygdommen dræner Tanna Bønnelycke for energi, så hun ikke kan være den mor, hun ønsker at være for sine to børn. Her er hun sammen med sin 12-årige datter Lina. (Foto: Niels Christian Jung © Dr)\nLæs svarene fra Gitte\nGitte Holstein, som har endemetriose, har svaret på spørgsmål på dr.dk. Læs hendes svar lige her.\nEndometriose lever en underbelyst tilværelse, fordi sygdommen alt for ofte ikke bliver diagnosticeret, selvom kvinderne henvender sig til deres praktiserende læge og fortæller om smerterne.\nKvinder accepterer at have menstruationssmerter, hvilket de ikke burde gøre.\nAxel Forman, professor ved Aarhus Universitetshospital\nOg problemet er både symptomernes slægtskab med menstruationssmerter og de praktiserende lægers manglende indsigt.\nDet mener professor og overlæge Axel Forman på Aarhus Universitetshospital, der er en af landets førende eksperter på området.\nAxel Forman, professor og overlæge på Aarhus Universitetshospital. (Foto: Egon Rex © Dr)\n- Kvinder accepterer at have menstruationssmerter, hvilket de ikke burde gøre. Det næste problem er, om den praktiserende læge er opmærksom på, at der her er tale om en sygdom og ikke bare menstruationssmerter.\n- Det handler også om, at vi i offentligheden skal blive bedre til at tale om det, selvom endometriose ligger langt nede på sygdommenes sociale rangstige efter ’mere spændende’ lidelser som for eksempel kræft og hjertesygdomme, siger han og understreger, at der er sket en forbedring, men at sygdommen berører et område, der stadig er tabubelagt.\nEndometrioseforening: Det skal ikke gøre ondt\nHvis menstruation gør mere ondt, end hvad to panodiler kan klare, skal man søge læge.\nMan skal insistere på, at smerter ifm. menstruation ikke er normalt - og evt. blive henvist til gynækolog.\nTal om det! Vi kvinder skal blive bedre til at tale med hinanden om menstruation og sende hinanden til lægen, hvis nogen går rundt med smerter.\nKvinders underliv er tabu\nDet billede kan Tanna Bønnelykke godt genkende fra sit eget forløb, for der gik mange år, før hun fik lægernes ord for, at der ikke bare var tale om indbildte smerter.\n- Med det samme, jeg fik en diagnose, blev jeg lettet. For i mange år var jeg blevet kaldt hypokonder, og jeg havde fået at vide, at min mavepine højst sandsynligt var psykisk, fortæller hun.\nHun håber, at der fremover vil komme mere fokus på sygdommen, der indtil videre har sendt hende under kniven adskillige gange. De første mange gange havde de ikke den ønskede effekt, og sidste år kom hun derfor til Aarhus Universitetshospital, der er Skandinaviens førende på feltet.\n- Det er en forfærdelig smertefuld sygdom, og det er vigtigt, at den kommer under behandling hurtigst muligt, så den ikke får lov til at udvikle sig. Det er en skjult sygdom, og det er megatabu at tale om kvinders underliv, siger hun.\nOperationen kan også udføres på Rigshospitalet i København.\nI 21Søndag fortæller Tanna Bønnelykke om sit liv med endometriose.\nFor Tanna og hendes ligesindede lidelsesfæller er der dog håb forude, for ny dansk forskning viser, at endometriose-patienter med en specialiseret operation kan se frem til et liv med langt færre smerter.\nDet giver nyt håb for de sværest ramte kvinder, hvor medicinsk behandling ikke har haft en effekt.\nAxel Forman, professor og overlæge på Aarhus Universitetshospital\nEn ph.d.-afhandling lavet af gynækolog Mads Riiskjær Pedersen har undersøgt resultaterne blandt en lang række kvinder, der har været igennem de kirurgiske indgreb, hvor lægerne fjerner de dele, der er ramt af endometriosen.\nOg tallene taler umiddelbart deres umisforståelige sprog.\nAndelen, der benyttede smertestillende medicin, faldt fra 94 til 62 procent, og samtidig sås også en markant forbedring af deres livskvalitet, lyder konklusionen.\n- Det giver nyt håb for de sværest ramte kvinder, hvor medicinsk behandling ikke har haft en effekt, og det er sådan, at kvinder, der haft en livskvalitet, der ligger på linje med at have for eksempel leddegigt, rykker op på at have en normal livskvalitet, fortæller Axel Forman.\nOperationen er rettet mod de hårdest ramte kvinder som Tanna Bønnelykke, men når diagnosen bliver stillet, vil man i de fleste tilfælde først forsøge at behandle med forskellige former for homoner i form af for eksempel p-piller eller hormonspiral, der kan forhindre blodet i at løbe tilbage i bughulen.\nDe fleste kvinder kan behandles for endometriose med hormoner i form af p-piller eller spiral, men for de hårdest ramte kan operation være nødvendig, og den forbedrer deres livskvalitet betragteligt, konkluderer ph.d.-afhandling. (© dr)\nEn smertefri fremtid\nIndgrebet er omfattende og ikke ufarligt, da det kan medføre komplikationer i form af blandt andet midlertidig stomi og meget få tilfælde varig stomi, men det bør ikke afholde nogen fra operationsbordet, mener Axel Forman.\n- Vi kan med sindsro sige, at selv om der er komplikationer, så er det værd at gå efter.\nTanna Bønnelykke har også taget imod tilbuddet om operation på Skejby Sygehus, og hun håber nu på en fremtid, der ikke er styret af sygdommen.\n- Nu håber jeg, at jeg kan komme tilbage på mit arbejde og hjem og være en god mor igen. Blive den sjove Tanna igen, og ikke hende der, der altid har ondt, er træt og er trist.\n21Søndag sætter i aften fokus endometriose. Det er på DR1 fra klokken 21 eller på DR TV.


Få bedre opvarmning med en effektiv varmepumpe - rulleborde.dk\nFå bedre opvarmning med en effektiv varmepumpe\nNår hjemmet skal gøres mere klima og miljø venligt, er der mange tiltag, som ligger lige til højrebenet. Du kan skifte ruderne i husets vinduer ud med isolerende ruder, som holder bedre på varmen. Du kan give væggenes isolering et sundheds tjek, og det samme gælder tag konstruktionen.\nFlere boligejere går så langt som til at opsætte solpaneler eller måske endda en privat vindmøller for at skaffe billig og bæredygtig energi. Men du behøver slet ikke at gå så drastisk til værks, hvis du ønsker at gøre en aktiv indsats for den grønne omstilling, og samtidig spare en god sjat penge. Du kan for eksempel installere en luft til vand varmepumpe eller en luft til luft varmepumpe.\nHvorfor skal jeg vælge en varmepumpe som opvarmningsform?\nDe moderne varmepumper udgør den mest miljøvenlige og energi effektive opvarmnings metode på markedet den dag i dag. En luft til luft varmepumpe vil med fordel kunne erstatte dine gamle elektriske radiatorer, som måske nok repræsenterer den mindst energi effektive – og dermed dyreste – form for opvarmning af private hjem.\nMed en luft til luft varmepumpe vil du, foruden en mere effektiv og billig opvarmning af din bolig, få et renere og sundere indeklima, idet en luft til luft varmepumpe er udstyret med smarte filtre, som renser den cirkulerede luft for partikler og mikroorganismer. Varmer du op ved hjælp af vand, vil en luft til vand varmepumpe kunne erstatte dit slidte fyr – og en luft til vand varmepumpe er langt mindre krævende, når det handler om vedligeholdelse og reparation.\nFå hjælp til valg af varmepumpe hos Vester Hornum Smede & VVS ApS\nLeder du efter varmepumper i Aars, kan du med fordel kontakte Vester Hornum Smede & VVS ApS. Her kan du få hjælp til såvel udvælgelse af varmepumpe som til opsætning og installering. Læs mere om Vester Hornum Smede & VVS ApS på vhvvs.dk\nEt autoværksted og mekaniker. Her skal være sammenhængskraft


Armbånd med bånd og perler i 5 minutter: trin for trin foto - Møbler July\nArmbånd lavet af satinbånd og perler\nPå din forespørgsel fundet 339 værker\nArmbånd lavet af satinbånd og perler: hvordan man vælger og køber\nHvordan laver du et båndarmbånd med dine egne hænder? Walkthrough\nDen dekorative ting skabt af egne hænder vil være unik. Og så vil du være i modsætning til de andre, skiller sig ud fra dine jævnaldres generelle masse. En sådan hobby, som mange mennesker nu nyder, giver bare denne mulighed. Det giver dig mulighed for at skabe næsten alt fra noget smukke, originale ting, såsom armbånd. Men ikke mange mennesker ved, hvordan man laver et armbånd fra bånd, perler, perler og andre materialer, selvom det slet ikke er svært.\nDen enkleste version er et armbånd af to bånd. Bånd bør være flerfarvet, men med velafstemte farver. Armbåndet vil så se smukke og æstetiske ud. Den gule farve passer fx godt med blå, grønne og røde farver.\nOg nu en trin-for-trin instruktion om, hvordan man laver et båndarmbånd:\nTag 2 bånd med målerlængde og binde dem sammen 10 cm fra kanten, fastgør knuden med en pind på bordet eller en anden overflade;\ntag det første bånd og fold det ind i løkken nær knuden;\nfold løkken på det andet bånd;\nat passere denne sløjfe i den første og stram den uden at trække den på den første tape, rette båndet;\nfold den næste sløjfe på det første tape og tråden ind i løkken af det andet bånd, udfør denne operation indtil den ønskede længde af armbåndet;\nden modtagne "pigtail" for at fiksere på en tæt base, for eksempel på et gammelt armbånd.\nSmukt udseende og et vintagearmbånd lavet af bånd, dekoreret med ekstra elementer, såsom perler eller perler. Et sådant fashionabelt tilbehør vil færdiggøre garderoben til enhver fashionista, og omkostningerne ved at gøre det vil være minimal.\nLav et armbånd af perler og bånd:\nTag på basis af armbåndet et bånd, hvis længde svarer til den tredobbelte dækning af dit håndled. Dette er nødvendigt, så båndet kan pakke hånden to gange, og resten af stykkerne kan være bundet med en bue;\nTag et andet smalt bånd og skær det i strimler på 6-10 cm;\nsy strimlerne til hovedbåndet i form af frynse, forsøger at gøre sømmen på forsiden glat og pæn;\nat dekorere armbåndet, sy i midten af perlen, smukke originale knapper, pin en broche eller badge.\nDette armbånd bliver originalt og bliver en klar tilsætning til dit billede.\nDu kan også lave en anden version af armbåndet lavet af perler og bånd. Det er ret nemt at udføre, men det ser også smukt og originalt ud. For sin produktion brug perler, smalle satinbånd, en tynd nål, fiskeri linje eller robust silketråd, matchede farven på satinbånd.\nStages af armbåndet:\nforsigtigt sy perlen til båndet, nålen efter det skal komme ud fra den anden side af båndet;\npå det sted, hvor nålen kom ud, sy den næste perle;\nsy perlerne skiftevis fra den ene side og den anden side af båndet, indtil vi når den nødvendige længde af det skabte armbånd;\nfor at styrke tråden vi passerer den med en nål gennem perlerne i omvendt rækkefølge;\nudføre armbånd lås, som i den ene ende af de resulterende produkter har øsken dimensioneret således, at det ledes gennem perlen.\nDet således dannede armbånd har form af en slange. Det farvede satinbånd vil strømme som en tråd, svinge mellem perlerne.\nOprettelse beskrevet og lignende armbånd lavet af bånd, perler, perler og andre materialer, der ikke kun tage glæde i det øjeblik af skabelse, men også supplere din garderobe oprindelige smukke og meget moderigtigt tilbehør. Et sådant produkt passer perfekt og som en gave til en, der er tæt og kære til dig.\nShim regulator til LED skema\nHvad bestemmer levetiden for glødelampen? Selvfølgelig, fra driftsbetingelser og mere præcist fra driftstilstande. Den første er, hvor meget lampen brændte kun timer og den anden, hvor hurtigt den blev tændt, når den blev tændt.


Lad din boligadvokat hjælpe med dit skøde - dazaportal.dk\n25. oktober 2019skødeComments: 0\nNår du overtager et hus eller en lejlighed – enten ved handel eller ved overdragelse – er det vigtigt at opdatere skødet. I det følgende kan du læse om hvorfor.\nSkødet er det dokument, som over for den almene offentlighed vitterliggør en boligs retmæssige ejer forhold. På almindeligt dansk vil man sige, at det er skødet, som angiver, hvem der ejer en bolig. I modsætning til købsaftalen er skødet offentligt tilgængeligt.\nKøbsaftalen er først og fremmest en aftale imellem køber og sælger af en bolig. Skødet er dokumentation på, at det er dig som køber, der ejer boligen. Da skødet ligger i et digitalt register kaldet Tingbogen eller tinglysnings registeret, som er åbent for alle med en internet forbindelse, tæller skødet som den eneste officielle dokumentation på boligens ejer forhold. Dette betyder, at en ejendomsmægler eller en långivers eneste mulighed for at undersøge, hvem der ejer et hus eller en lejlighed, er skødet og de oplysninger, der findes heri.\nHar du således ikke fået opdateret skødet med dine egne oplysninger efter et køb eller en overtagelse af en bolig, vil forrige ejer kunne bruge boligen som sikkerhed for optagelse af lån. Er forrige ejer rigtig fræk, kan han eller hun tilmed sælge boligen én gang til. Hverken mægler eller den potentielle køber vil have en jordisk chance for at vide, at forrige ejer ikke stadig er den retmæssige ejer af boligen, hvis det stadig er vedkommendes oplysninger, som står opført i det tinglyste skøde.\nFå hjælp til skøde hos din boligadvokat\nDerfor er det vigtigt, at skødet tilhørende en bolig opdateres i forbindelse med salg eller overdragelse, eller hvis der sker andre ændringer i ejer forholdet – for eksempel ved en skilsmisse eller et samlivs ophør. Din boligadvokat kan hjælpe dig med at opdatere skødet og få det tinglyst efter bogen – læs mere på eboligadvokat.dk\nGlenncalry til Find den billigste gulvafslibning nær dig\nJustnike.ru til Find den billigste gulvafslibning nær dig\njifuck til Find den billigste gulvafslibning nær dig


Nyhedsbrev 59 9\nNyhedsbrev 59. 9. juni 2010\nfra Per Kølster og Camilla Plum\nDette er et usædvanligt nyhedsbrev!\nDet handler nemlig kun* at søge efter en person, som har lyst til at arbejde hos os.\nJeg søger en erfaren person med en særlig passion for øl, cider, brygning, maltning og mølleri, et multimenneske som kan tage fat og dykke ned i en verden af biologiske, tekniske og andre faglige udfordringer.\nHænderne skal være skruet rigtigt på – ligesom hovedet – og så skal vedkommende virkeligt brænde for at være med på ’noget’. Til gengæld bilder vi os ind at vi kan tilbyde en virkeligt spændende arbejdsplads.\nJobbet indgår som led i udvidelsen af gårdens malteri sammen med mølleriet og et kommende risteri. Desuden skal vi skabe anderledes og bedre forhold for at brygge og fremstille cider. Vi er med andre ord inde i en omstilling fra eksperimenteren til professionalisering omkring øllet, malten, melet og cideren.\nEr det noget for dig så kig på linket, hvor jobbet er nærmere beskrevet.\nLad det endeligt cirkulere, hvis du skulle kende til nogen der kan være interesserede.\n* Nåh ja, og så lige et par dejlige opskrifter på kalv og et tilbud fra Camilla:\nKalvekødsruller med hyldeblomst og citron\nEller med andre ord tynde skiver lyst kalvekød af enten inderlår, lårtunge, klump eller filet. Rul dem om en hyldeblomstklase uden ret meget stilk. Luk med en tandstikker - uden pebermyntesmag.\nSteg dem blidt på panden i en blanding af smør og olivenolie. Kog panden af med hyldeblomstsaft, citronsaft, frisk hvidløg, måske lidt hvidvin, salt og peber. Kog ind til en sirup. Pisk en klump koldt smør i og hæld den duftende sauce over kalverullerne.\nDrys med hyldeblomster. Spis med nye kartofler, persille og grøn salat.\nKalvekødssticks med limemarinade, citronblade og salvieblade\nMarinade som til salaten ovenfor\nCa. 10 store salviekviste\nCa.10 friske citronblade, stykker af citrongræs eller 20 citronverbena blade\nFrugt salsa med tørret lime og mange krydderurter\nIndmad af en tørret lime\nEn finthakket chili uden kerner\n2 galiameloner, i grove tern\n4 nektariner i tynde både\n2 agurker, halveret på langs, kernerne fjernet og i skiver\nEt stort bundt basilikum i hele blade\nEt stort bundt koriander, plukket i hele blade\nEn håndfuld thaibasilikum i hele blade\nEn håndfuld mynte, fint strimlet\nEn håndfuld citronverbena, finthakket\nPil det sorte, klistrede kød ud af den halverede lime. Fjern alle kerner. Rør det op med resten af ingredienserne til marinaden. Bland med salaten. Lad det marinere i min en time. Spis køligt, men kom det ikke i køleskabet, det tager smagen.\nOg så en opfordring til at rydde vores sidste lager af fantastiske tomatplanter: 10 stk for 200 kr.


Det blev en vellykket |\nHvad er det, der kommer ud af patterne? →\n… lørdag aften i festligt lag. Jeg var ellers bange for, at vi segnede inden aften. Men vi nåede at hvile os en times tid hen på eftermiddagen.\nMan kan godt mærke, at man ikke er nogen årsunge længere, når man inviterer til gæstebud og bor på 4. sal – uden elevator.\nBlomsterne til bordet passede godt til vores lidt anderledes glas. Glassene har indlagte blå tråde og guldblade. Vi fik dem i gave for et par år siden og har haft stor glæde af dem.\nSøndag morgen havde jeg klaret opvasken, inden husbond stod op. Dug og servietter er vasket og strøget. Madresterne er blevet spist – også blåbærrene, som blev til overs efter lagkageorgiet. Mini-lagkagerne lavede jeg om fredagen.\nPå billedet er de uden det øverste lag. Da det blev lagt på, skulle de have “et let tryk” og stå tildækket til dagen efter. Inden servering blev den øverste lagkagebund drysset med flormelis og pyntet med blåbær, hakkede valnødder og reven skal af citron og lime. Flødeskummen var blandet med råcreme.\nSøndag trængte vi til frisk luft og gik en tur i Kongens Have. Det smukke krokusmønster var ikke helt fremme endnu. Det er ganske anderledes i Frederiksberg Have og i Landbohøjskolens Have, hvor de står tæt og flot.\nResten af eftermiddagen var det ren afslapning. Det er først i dag, jeg er ved at blive mig selv igen.\nNu vil jeg ud at se, hvordan det står til i blogland 🙂\n3 Responses to Det blev en vellykket\n25. marts 2009 kl. 08:32\nDine glas er helt fortryllende smukke, Lone! Og dine små lagkager er mindst lige så fortryllende og skal laves her hurtigst muligt – jeg er ikke sikker på, jeg kan vente til vi får gæster 🙂\n25. marts 2009 kl. 17:29\nKagerne gjorde også lykke, Madame 🙂 Man kan jo variere med forskellige frugter. Så det skal afgjort prøves igen.\n25. marts 2009 kl. 17:39\nDet ser meget stemningsrigt ud, jeres weekend arrangement. Flotte hyacinter og dine desserter ser utrolig smukke ud. Der nu noget med mad og den måde de serveres på. Kunne du ikke fortælle hvordan du lavede dem, evt henvise til opskriften. Det ser nu ganske spændende ud.


Diasport.Nu konkurrenter ⇒ 12 netshops du også bør kende\nFlere internet foretagender som Diasport.Nu frembyder på nuværende tidspunkt diverse muligheder for levering. Den mest anvendte er for øjeblikket levering til et afhentningssted, hvor du så selv henter produkterne fra Diasport.Nu når det passer ind i din hverdag. Fragtmetoden er nemlig ultra praktisk, og typisk ydermere den mest prisbevidste form for fragt.\nDu kan lige så vel planlægge at få ordren bragt til din privatbolig eller ud på din arbejdsplads. Den viser sig desværre en lille smule mere omkostningsfuld, men tillige ultra fleksibel. Den mest betalelige form for fragt er unægtelig at du selv henter pakken, men dette nødvendiggør at du opholder dig tæt på Diasport.Nus arbejdslager.\nLeveringsdygtigheden er ret udslagsgivende i tilfælde af at du har brug for dine nye varer omgående, og herved er det i sandhed relevant at vi kigger nærmere på den anslåede leveringstid ved den pågældende vare.\nEn masse online shops annoncerer levering på næste hverdag på mange produkter, men glem ikke at det er betinget af at handlen laves før et aftalt tidspunkt, således at de med sikkerhed kan nå at få produktet ud af døren inden Diasport.Nu har fri.\nEn hel del online shops tilbyder portofri fragt, men for det meste er det forudsat at der handles for en fastsat pris. Derudover bør man beslutte sig for den prisbilligste leveringsløsning, der typisk – om man opholder sig nær Esbjerg, Haderslev eller Grindsted – er at få dem til at bringe pakken fra Diasport.Nu til et afhentningssted.\nDet har vist sig at være i høj grad uproblematisk for folk at sammenligne priser (via fx PriceRunner) fra diverse online forhandlere, og ergo har langt de fleste shops på nettet ikke kunne slippe for at formindske salgspriserne på varerne – til børn, og samtidig også til herrer og damer – betragteligt, og endda nogle gange frembyde fragt uden betaling.\nDog kan det imidlertid være nyttigt at eftergå nogle forskellige outlets på nettet udover Diasport.Nu efter udsalg før du bestiller, således at du er skudsikker på at få den mest attraktive pris.\nDu bør alligevel være så påvagt, at i tilfælde af at en e-handler udlover en vare til en udsalgspris der anses for uendeligt tiltalende, kan det tit være et signal om en fup internet forhandler. Kortbestillinger er dog dækket ind under en retningslinje, der garanterer dig imod snydagtige online varehuse.\nGenerelt foreslår vi kortbestillinger eller MobilePay. Som alternativ bør du drage fordel af et afdragstilbud hos Diasport.Nu som for eksempel ViaBill, forudsat du higer efter at honorere pengene over en periode.\nForud for at nogen shopper i en online virksomhed behøver de egentlig sætte sig ind i virksomhedens forretningsvilkår, men det er bare ikke særlig sjovt.\nEt andet alternativ kan derfor være at tjekke om Diasport.Nu er e-mærke tilsluttet, eftersom det typisk er en indikator for at webshoppen understøtter den officielle danske lovgivning, udover at shoppen hyppigt revideres af fagfolk som har den nødvendige knowhow om de gældende love. Det er en rigtig god lejlighed til at få hjælp, for så vidt du skulle få problemer ved din shopping.\nDertil er det fornuftigt at du er hensynstagende til de primære vilkår der kan spille ind i forbindelse med købet, for eksempel den byttepolitik Diasport.Nu har. Her er det ydermere afgørende, at man stadig opbevarer ens ordrekvittering, så man til enhver tid vil kunne bevise bestillingen, ligegyldigt om man skal købe gave til en pige eller dreng.\nTrustpilot forærer dig nogenlunde troværdige muligheder for at kontrollere flere øvrige køberes evalueringer og derved anbefales det, at du undersøger Diasport.Nus kritik før du placerer din ordre.\nFacebook frembringer lige så vel egentlig ønskværdige genveje til at få indblik i Diasport.Nus kundefokus. Derudover er der mange internet outlets hvor kunder kan skrive en omtale af deres købsoplevelse, hvilket desuden kan anvendes til at fornemme kundetilfredsheden.\nDenne hjemmeside er finansieret ved hjælp af reklamer. Vi samarbejder med forskellige online forhandlere idet vi annoncerer firmaernes varer, og modtager honorar når en bruger fra vores website laver en ordre.\nViden om tilbud og internet foretagender ajourføres ofte, men vi tager forbehold for ændringer der eventuelt er udarbejdet siden vi nyligst opdaterede vores informationer.


RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Fremskridt med hensyn til gennemførelsen af EU's skovstrategi "En ny EU-skovstrategi: for skove og den skovbaserede sektor"\nBruxelles, den 7.12.2018\nFremskridt med hensyn til gennemførelsen af EU's skovstrategi\n"En ny EU-skovstrategi: for skove og den skovbaserede sektor"\nIndledning: EU's skovstrategi\nI 2013 blev der i meddelelsen "En ny skovstrategi: for skove og den skovbaserede sektor" 1 (i det følgende benævnt "strategien") fastsat en ny EU-ramme med henblik på at koordinere og sikre sammenhæng i de skovrelaterede politikker og øge skovenes og den skovbaserede sektors bidrag til virkeliggørelsen af EU's mål. Bæredygtig skovforvaltning, skovenes multifunktionelle rolle, ressourceeffektivitet og et globalt ansvar for skovene er de vejledende principper.\nIfølge strategien forpligtes Kommissionen, medlemsstaterne og relevante interessenter til at arbejde sammen hen imod en fælles vision og en sammenhængende planlægning og gennemførelse af skovrelaterede politikker. Der fastsættes to centrale mål for 2020: i) at sikre, at alle skove i EU forvaltes efter principperne for bæredygtig skovforvaltning, og ii) at styrke EU's bidrag til fremme af bæredygtig skovforvaltning og reducere skovrydning på globalt plan. Begge mål adresserer de tre dimensioner ved den bæredygtige udvikling på en integreret måde, som sikrer en samlet tilgang til skovforvaltning og -politik.\nStrategien indeholder otte indbyrdes forbundne prioritetsområder, der omfatter centrale politikker og aspekter, der er relevante for skovforvaltning, den skovbaserede sektor og samfundet. En række "strategiske retningslinjer" under hvert prioritetsområde giver fingerpeg om, hvordan prioriteterne bedst kan imødekommes af Kommissionen eller medlemsstaterne.\nRådet 2 og Europa-Parlamentet 3 hilste med opbakning fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg 4 og Regionsudvalget 5 strategien velkommen. Som svar på deres anmodninger udarbejdede Kommissionen en flerårig gennemførelsesplan 6 (Forest-MAP) i samarbejde med Den Stående Skovbrugskomité og de interessentplatforme, som var identificeret i strategien. Denne plan indeholder konkrete foranstaltninger, aktører og tidsplanen for 2015-2020.\nIfølge strategien skulle der senest i 2018 foretages en evaluering af de resultater, der er opnået med gennemførelsen heraf. Denne evaluering vil ifølge Forest-MAP, som indeholdt prioriteter for Kommissionens arbejde frem til 2017, bidrage til at fastlægge de videre prioriteter for perioden 2018-2020. Endvidere opfordrede Rådet Kommissionen til at aflægge rapport til Rådet om resultaterne af denne evaluering og fremlægge sine anbefalinger (...) senest i 2018.\nForskellige dokumentationskilder blev lagt til grund for evalueringen, herunder resultaterne af formelle politikevalueringer, EU's rapporter og publikationer, fulgt op af en særlig undersøgelse 7 .\nOtte prioritetsområder — Status for gennemførelsen\nStrategien har til dato understøttet og været rettesnor for mange af Kommissionens, medlemsstaternes og offentlige og private interessenters aktiviteter. De fleste af foranstaltningerne i Forest-MAP er blevet gennemført for alle de otte prioritetsområder: Omkring 30 % er gennemført fuldt ud, og nogle er delvist gennemført. 45 % af aktiviteterne er stadig i gang. Omkring 10 % af aktiviteterne er endnu ikke påbegyndt, og nogle få er blevet forsinket.\nStatus efter prioritetsområde er som følger:\nStøtte til befolkninger i landdistrikter og i byer\nPolitikken for udvikling af landdistrikter og den fælles landbrugspolitik er fortsat den vigtigste kilde til støtte for beskyttelse og bæredygtig forvaltning af skovene i EU. For programmeringsperioden 2014-2020 planlagde 24 medlemsstater skovbrugsforanstaltninger, dvs. 90 % af programmerne for udvikling af landdistrikter, svarende til en forpligtelse på 8,2 mia. EUR af de samlede offentlige udgifter. Fire medlemsstater har opfyldt deres behov på skovbrugsområdet gennem statsstøtte 8 .\nSkovbrugsforanstaltninger medvirker til, at medlemsstaterne kan støtte multifunktionelle skove og bæredygtig skovforvaltning og kombinere dem med andre foranstaltninger til udvikling af landdistrikter (f.eks. konsulentbistand, uddannelse, investeringer, samarbejde) med henblik på at imødekomme specifikke regionale behov. De støtter forøgelsen af skovarealerne gennem skovrejsning og indførelse og fornyelse af skovlandbrugssystemer 9 . Andre foranstaltninger til støtte for bæredygtig skovforvaltning omfatter forebyggelse af brande og naturkatastrofer (over 20 % af de planlagte udgifter), genoprettelse efter skader, investeringer med henblik på tilpasning til klimaændringer og levering af miljømæssige eller rekreative tjenester og kompensation for forpligtelserne i henhold til Natura 2000 og frivilligt indgåede forpligtelser. Desuden understøtter udviklingen af landdistrikter investeringer til forbedring af skovenes økonomiske værdi og førindustriel træforarbejdning.\nSkovbrugsforanstaltningerne er udformet med henblik på at styrke den bæredygtige skovforvaltnings bidrag til EU's politiske mål og samtidig gavne den skovbaserede sektor, støtte udviklingen af landdistrikter og fremme leveringen af varer og tjenesteydelser i overensstemmelse med centrale miljø- og klimapolitikker. Deres anvendelsesområde modsvarer i tilstrækkelig grad de vigtigste samfundsmæssige og sektorspecifikke behov 10 .\nIndførelsen af visse foranstaltninger (f.eks. skovlandbrug, Natura 2000) har endnu ikke givet de forventede resultater. Yderligere udveksling og fremme af god praksis i og mellem medlemsstaterne vil kunne bidrage til at håndtere potentielle begrænsende faktorer, der ofte tilskrives administrative byrder eller ejerforhold med hensyn til skove. Forslaget til den fælles landbrugspolitik for 2021-2027 11 bør gennem mere subsidiaritet og fleksibilitet give medlemsstaterne nye muligheder for at udforme foranstaltninger, som er bedre egnet til at understøtte lokale behov og prioriteter, samtidig med at der sikres enklere administrative procedurer. Resultaterne af den igangværende evaluering af statsstøttereglerne 2014-2020 vil blive anvendt ved revisionen af retningslinjerne for statsstøtte.\nSamspillet mellem skove og træer og byområder og bynære områder og forståelsen af deres rolle for disse samfund kræver stadig større fokus.\nFremme af konkurrenceevne og bæredygtighed i EU's skovbaserede industrier, bioenergi og den grønne økonomi i almindelighed\nEU's skovbaserede industrier udfører bæredygtig og ressourceeffektiv forarbejdning af en bred vifte af materialer og produkter 12 . I planen for EU's skovbaserede industrier ("Blueprint for EU Forest-based Industries"), der ledsager strategien, blev de udfordringer, som disse sektorer står over for, samt de fornødne foranstaltninger identificeret 13 . I 2015 understøttede de skovbaserede industriers udvidede værdikæder 3,6 mio. arbejdspladser med en omsætning på 640 mia. EUR (værditilvækst på 200 mia. EUR) i den grønne økonomi 14 , der erstatter materialer baseret på fossile brændstoffer. Strategien fremmer i en fremadskuende skovbaseret sektor bæredygtig og ressourceeffektiv mobilisering og anvendelse af skovbiomasse, udvikling af bioøkonomien, adgang til indenlandske og internationale markeder og øget forskning og innovation (FoI).\nSektorspecifikke undersøgelser bidrog til at styrke konkurrenceevne og bæredygtighed, herunder adgang til træ og global konkurrenceevne 15 , en evaluering af de kumulative omkostninger ved EU's lovgivning om skovbaserede industrier 16 og analyser af forbrugeroplysninger om møbler 17 og kaskadeanvendelse af træ 18 (som input til vejledningen 19 om god praksis inden for rammerne af handlingsplanen for den cirkulære økonomi 20 ). I nogle medlemsstater ydes der støtte til foranstaltninger til stimulering af vækst på det indenlandske marked for skovbaserede produkter, f.eks. i forbindelse med byggeri. Sideløbende hermed har EU lanceret et initiativ til en kompetenceplan 21 for byggeri og skovbaserede sektorer.\nPå internationalt plan blev der gjort fremskridt med hensyn til bilaterale handelsaftaler, navnlig med Canada og Japan i de relevante sektorer og med Ukraine i fremme af bæredygtig skovforvaltning 22 .\nDer er gjort betydelige fremskridt inden for EU's rammeprogrammer FP7 23 og Horisont 2020 24 med støtte fra innovationspartnerskabet (EIP) for råstoffer 25 . Med teknologiplatformen for den skovbaserede sektor 26 åbnes der op for et styrket samarbejde om innovation. Offentlig-private partnerskaber for biobaserede produkter 27 bidrager til at markedsføre dem i forskellige anvendelser, f.eks. nye fiberteknologier, biokompositmaterialer, bioethanol og biodiesel.\nDen vedtagne omarbejdning af direktivet om vedvarende energi 28 indeholder nye bæredygtighedskriterier for skovbiomasse til produktion af bioenergi. Disse kriterier og det igangværende arbejde vedrørende bæredygtighed for skovbaserede produkter bygger på Den Stående Skovbrugskomités arbejde hvad angår kriterier og indikatorer for bæredygtig skovforvaltning 29 . Når de er fuldt operationelle 30 , vil de støtte bæredygtig skovforvaltning i og uden for EU.\nLigeledes drøftede en EIP AGRI-fokusgruppe 31 muligheder for forbedring af bæredygtig udnyttelse af biomasse fra EU's skove. Den reviderede EU-strategi for bioøkonomi 32 vil bidrage til at udbrede innovation og yderligere øge betydningen af skovbaseret biomasse til at erstatte ikkevedvarende materialer og produkter og samtidig beskytte miljøet og sikre cirkularitet.\nSkove i et klima under forandring\nStrategien fremmer skovforvaltningspraksis i de nationale politiske rammer med det formål at reducere emissionerne, binde CO2 og opbygge skovenes modstandskraft ved hjælp af EU-midler og bedste viden.\nEU's politikværktøjer sikrer skovenes bidrag til afbødning af (LULUCF-forordningen 33 ) og tilpasning til klimaændringer (EU-tilpasningsstrategien 34 ). LULUCF-indberetningen under FN's klimakonvention har betydet væsentlige fremskridt med hensyn til at nå EU-skovenes afbødningspotentiale, forbedre forståelsen af forholdet mellem klima og skove og fremme aktioner i medlemsstaternes politiske dagsordener. LULUCF-forordningen understreger den rolle, som skove og træ spiller for nedbringelsen af emissioner og for kulstofbindingen, og understøtter yderligere bæredygtig skovforvaltning. Hvad angår tilpasning til klimaændringer har 25 medlemsstater indført nationale eller sektorspecifikke tilpasningsstrategier, hvoraf de fleste har skove som en prioritet 35 .\nEU har ydet betydelig finansiel og institutionel støtte til imødegåelse af skovbrande og andre katastrofer, bl.a. gennem den fælles landbrugspolitik, de europæiske struktur- og investeringsfonde, forskning og LIFE-midler. EU-civilbeskyttelsesmekanismen støtter forebyggelse af skovbrande gennem risikovurderinger, forvaltningsplaner, systemer for tidlig varsling og alarm og bevidstgørelse. Katastrofeberedskabskoordinationscentret (ERCC) overvåger med støtte fra det europæiske informationssystem for skovbrande (EFFIS) risikoen for og forekomsten af skovbrande med henblik på en koordineret og hurtig indsats. Efter de seneste ekstreme begivenheder har et forslag om at styrke EU-civilbeskyttelsesmekanismen 36 til formål at styrke EU's koordinerede midler til bekæmpelse af skovbrande og fokusere mere på forebyggelse og beredskab, hvilket vil bidrage til at styrke samspillet mellem tilpasning og civilbeskyttelse.\nYderligere erfaringer med og udveksling af god praksis med hensyn til planlægning, gennemførelse og overvågning af afbødnings- og tilpasningstiltag og deres synergier vil understøtte skovenes langsigtede bæredygtighed og sikre deres kulstoflagring.\nBeskyttelse af skove og forbedring af økosystemernes funktion\nI strategien prioriteres forebyggende tiltag, der skal sikre skovenes levering af økosystemtjenester og bidrag til biodiversiteten. I den forbindelse fremhæves det potentiale, som skovforvaltningsplaner eller tilsvarende instrumenter har for en afbalanceret levering af varer og tjenesteydelser. I strategien opfordres medlemsstaterne og Kommissionen til at gennemføre EU's habitat- og fugledirektiver og EU's biodiversitetsstrategi, udvikle metoder til værdiansættelse af økosystemtjenester og anvende EU-midler til beskyttelse af skovenes naturkapital.\nInitiativet til kortlægning, vurdering og værdiansættelse af økosystemtjenester (MAES) 37 har gjort fremskridt, bl.a. i form af et skovpilotprojekt og projekter vedrørende et EU-naturkapitalregnskabssystem 38 . EU's finansiering integrerer i stigende grad muligheder for at understøtte levering af skovøkosystemtjenester. Der er kun begrænset dokumentation for, hvordan bæredygtig skovforvaltning understøtter politikker såsom EU's vandrammedirektiv, men EU-finansieret forskning på dette område, dvs. et projekt om levering af vandrelaterede tjenester 39 , kan bedre belyse denne problematik og støtte politikudformningen og gennemførelsen.\nEU's instrumenter til bekæmpelse af skadegørere er blevet styrket med den nye plantesundhedsforordning 40 og forordningen om invasive ikkehjemmehørende arter 41 , hvilket har forbedret beskyttelsen af EU's skove og planter.\nKommissionen offentliggjorde en vejledning om Natura 2000 og skove 42 , som var et resultat af en fælles indsats fra meget forskellige interessenter. Integrationen af biodiversitet i skovforvaltningsplaner er skredet frem. Medlemsstater, skovejere og skovforvaltere gør brug af programmerne for udvikling af landdistrikter og LIFE-finansiering til at støtte gennemførelsen af deres forpligtelser, og nogle har iværksat initiativer til beskyttelse og fremme af skovgenetiske ressourcer.\nPå trods af den hidtidige indsats udgør gennemførelsen af EU's biodiversitetspolitik fortsat en stor udfordring. Rapporterne om bevaring af skovhabitater og -arter viser indtil videre ikke nogen forbedring. Der er behov for en yderligere indsats for at styrke den rolle, som skovforvaltningsplanerne spiller med hensyn til at opfylde biodiversitetsmålene og støtte tilvejebringelsen af økosystemtjenester. Afslutningen af det igangværende arbejde under MAES og forskning i værktøjer og metoder, der skal tage hensyn til tjenesteydelser vedrørende skovenes økosystemer og deres finansielle fordele, skal sikre ny viden om dette område.\nHvilke skove har vi, og hvordan ændrer de sig?\nStrategien sigter mod at styrke videnbasen med det formål at håndtere de udfordringer, som skovene og den skovbaserede sektor står over for, gennem øget samarbejde og samordning i udviklingen af skovinformationssystemet for Europa (FISE) som reference for data og information om skove og skovbrug i Europa, i tæt sammenhæng med andre data- og informationssystemer, og gennem harmonisering af data på EU-plan.\nDer er ved at blive udviklet en FISE-prototype. Enkelte relevante informationssystemer er operationelle og ajourførte, f.eks. EFFIS (om skovbrande) eller FOREMATIS (om forstligt formeringsmateriale). Der pågår en harmonisering af skovdata, der bl.a. skal bidrage til internationale processer som f.eks. dataindsamling til Forest Europes indikatorer for bæredygtig skovforvaltning.\nOprettelsen af FISE kræver fortsat et betydeligt arbejde med systemudvikling, dataindsamling og harmonisering og integration af ressourcer fra eksisterende (f.eks. EFFIS, Climate-ADAPT 43 ) eller potentielle fremtidige kilder (f.eks. DIABOLO, MAES).\nNyt og innovativt skovbrug og produkter med værditilvækst\nI strategien foreslås en ambitiøs FoI-dagsorden, der tager sigte på at styrke sektorens bæredygtighed og udvikling af innovative produkter og processer gennem Horisont 2020, EIP for råstoffer, EIP-AGRI 44 , Den Stående Komité for Landbrugsforskning (CPRA) 45 , skovforvaltningsstrukturen og andre EU-relevante fora, samt koordinering og formidling af god praksis.\nEU-finansieret forskning har støttet den skovbaserede sektor med omkring 500 46 projekter siden 2007 47 . Horisont 2020 forventes at overstige de samlede udgifter på over 500 mio. EUR til forskning i den skovbaserede sektor inden for rammerne af RP7. Innovationsfinansiering fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) supplerer dette, da mange af EU's regioner har valgt skovbrugsrelaterede prioriteter i deres strategier for intelligent specialisering. EIP-AGRI og EIP for råstoffer forbinder skovbrug med relevant forskning i skovlandbrug, bæredygtig anvendelse af skovbiomasse, bekæmpelse af klimaændringer og håndtering af miljøspørgsmål samt værdikæder.\nProgrammerne RP7 ERA-NET FORESTERRA, SUMFOREST og WoodWisdom støttede omkring 70 projekter (85 mio. EUR) med EU-midler og nationale midler. ForestValue 48 , det løbende Horisont 2020 ERA-NET, der støtter overgangen til en biobaseret økonomi, omfatter 17 lande og har mobiliseret 20 mio. EUR i national finansiering og EU-finansiering. Den strategiske arbejdsgruppe for forskning og innovation i skove under CPRA 49 har støttet samordning, undersøgelser om omfanget og resultaterne af EU-finansieret forskning og opsøgende aktiviteter til andre fora.\nEn styrket ramme for formidling af projektresultater vil være en fordel i forbindelse med fastsættelsen af forskningsdagsordenerne og forbindelserne mellem forskning og EIP'erne. En stærk udnyttelse af innovation langs værdikæder vil bidrage til at støtte den skovbaserede sektors konkurrenceevne. Horisont 2020 tilskynder til projekter, som udnytter resultater fra afsluttede projekter, men resultaterne af disse aktiviteter foreligger endnu ikke.\nSamarbejde med henblik på at sikre konsekvent forvaltning og bedre forståelse af vores skove\nKoordinering, samarbejde og kommunikation er nødvendig for at afveje forskellige sektorpolitiske mål og strategier. Strategien tager sigte på at styrke forvaltning og kommunikation, navnlig gennem Den Stående Skovbrugskomité, den civile dialoggruppe vedrørende skovbrug og kork og ekspertgruppen vedrørende skovbaserede industrier og sektorrelaterede forhold.\nDen Stående Skovbrugskomité er fortsat det vigtigste debatforum for EU's skove og skovbrugsrelaterede spørgsmål og gennemførelsen af strategien. Orientering og debat om alle relevante politikinitiativer i EU er baseret på årlige arbejdsprogrammer, der bygger på og hænger sammen med Forest-MAP. Den Stående Skovbrugskomité afgav udtalelser 50 og offentliggjorde rapporter23, som blev fremsendt til relevante politiske beslutningstagere. I Den Stående Skovbrugskomité deler medlemsstaterne deres erfaringer, initiativer, viden og rådgivning. Den Stående Skovbrugskomité mødtes lejlighedsvis med interessenter (CDG-FC) og sektorspecifikke ekspertgrupper (f.eks. for biodiversitet).\nDen civile dialoggruppe vedrørende skovbrug og kork mødes to gange om året og har en observatør i Den Stående Skovbrugskomité. Den traf beslutninger, der viser de berørte parters fælles vision om emner som f.eks. EU's tømmerforordning og den rolle, som skovbrug spiller i den fælles landbrugspolitik.\nEkspertgruppen vedrørende skovbaserede industrier og sektorrelaterede forhold 51 har fungeret siden 2014 og har haft fokus på handelsspørgsmål, navnlig med "nabostater", revisionen af EU's tømmerforordning og kaskadeanvendelsen af biomasse.\nPlanen om at oprette et europæisk netværk for skovbrugskontorer er ikke ført ud i livet. Dog arbejder det europæiske netværk af nationale fortegnelser (ENFIN) og flere EU-støtteforskningsaktioner 52 hen imod en mere harmoniseret information om skove i Europa.\nResultaterne af Eurobarometerundersøgelsen fra 2015 om offentlighedens opfattelse af fordelene ved skove 53 tyder på, at der er behov for bedre kommunikation om betydningen af bæredygtigt forvaltede skove. Den fremgangsmåde, som anvendes i EU's skovkommunikationsstrategi 54 , danner et solidt grundlag for at vise, hvordan disse behov imødekommes.\nSkove set i et globalt perspektiv\nStrategien sigter mod at styrke EU's rolle i de globale bestræbelser på at fremme bæredygtig skovforvaltning og begrænse skovrydning og samtidig sikre sammenhæng mellem EU's og medlemsstaternes politikker og forpligtelser. Den fremmer skovenes rolle i bæredygtig udvikling og bekæmper skovrydning og skovforringelse i internationale fora inden for rammerne af sine eksterne foranstaltninger og samarbejdstiltag.\nEU og medlemsstaterne har vedtaget fælles holdninger, der skal fremme bæredygtig skovforvaltning i paneuropæiske (FOREST EUROPE) og internationale skovrelaterede fora (f.eks. UNFF, FAO, ITTO) og andre internationale processer (f.eks. FN-konventionen om biologisk mangfoldighed), herunder 2030-dagsordenen og dens mål for bæredygtig udvikling, navnlig via gennemførelsen af De Forenede Nationers strategiske plan for skove 2017-2030 55 . I FOREST EUROPE 56 er EU ved at undersøge mulighederne for at indgå en juridisk bindende paneuropæisk aftale om skove, som vil omsætte begrebet bæredygtig skovforvaltning, som oprindeligt omfattede 25 % af verdens skove, til lovgivning.\nEU's handlingsplan for retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet (FLEGT) er et relevant og innovativt svar på den udfordring, som ulovlig skovhugst rejser, og gennemførelsen heraf har væsentligt forbedret skovforvaltningen 57 i partnerlande. Antallet af frivillige partnerskabsaftaler mellem EU og træproducerende lande er støt stigende 58 . Den første FLEGT-licensordning (Indonesien) trådte i kraft i 2016. Revisionen af EU's tømmerforordning 59 bekræftede forordningens potentiale til at bekæmpe ulovlig skovhugst og den dermed forbundne handel, men viste samtidig, at der også er behov for at fremme en ensartet og effektiv anvendelse. Gennemførelsen heraf i 2015-2017 viste, at der var sket væsentlige forbedringer. Endvidere kastede en undersøgelse af konsekvenserne af forbruget i EU for skovrydning og skovforringelse lys over dette komplekse problem 60 . Kommissionen vil fremlægge et nyt initiativ for at optrappe EU's indsats mod skovrydning.\nEU's udviklingspolitik støtter globale skovrelaterede aktiviteter, som behandles i strategiplanen for internationalt samarbejde og udvikling 2016-2020, og fremmer samarbejdsinitiativer for inkluderende grøn energi 61 . Mange projekter viser værdien af EU's og medlemsstaternes støtte, direkte eller gennem globale multidonorarrangementer, med hensyn til at fremme bæredygtig skovforvaltning på globalt plan. EU støtter ligeledes udviklingslande i nationale REDD+-planer og med initiativer, der fremmer forsyningskæder uden skovrydning. I sine bilaterale handelsaftaler tilstræber EU også at medtage bestemmelser om fremme af bæredygtig skovforvaltning og tilsagn om at bekæmpe ulovlig skovhugst og handel med ulovlige skovbrugsprodukter.\nEU-finansiering til skove og den skovbaserede sektor\nKommissionen har tilpasset de forskellige EU-finansieringskilder til at understøtte målsætningerne og de prioriterede områder i strategien. Den fælles landbrugspolitik er i sammenhæng og synergi med andre ESI-fonde 62 , LIFE og EU's rammeprogram for forskning den vigtigste kilde til finansiering af skovbrugssektoren (8,2 mia. EUR i offentlige udgifter).\nDen klimaspecifikke prioritet, der blev fastlagt for EU's fonde, tilskynder til betydelige målrettede incitamenter, der skal fremme klimaforanstaltninger i skovene. Omvendt er mulighederne for finansiering af beskyttelse af skove og styrkelse af økosystemtjenester ikke udnyttet fuldt ud.\nDen samlede EU-finansiering til FoI i den skovbaserede sektor er steget betydeligt (249 projekter modtog 615 mio. EUR i 2013-2017) 63 og støtter innovation og fremme af vækst og beskæftigelse.\nEU har som led i sit udviklingssamarbejde afsat 235 mio. EUR for perioden 2014-2020 til støtte for FLEGT- og REDD+-aktiviteter, primært inden for rammerne af Den Europæiske Udviklingsfond, som suppleres af lande- og regionspecifikke samarbejdsprogrammer med fokus på bedre forvaltning og fremme af skovenes bevarelse.\nKonklusion — Fremskridt hen imod 2020-målene\nDer er gjort betydelige fremskridt hen imod realiseringen af 2020-målene. Siden vedtagelsen af strategien er EU's indsats blevet effektivt inddraget i dens principper og mål, hvilket har lettet koordineringen af alle relevante EU-politikområder for skove og den skovbaserede sektor, fremmet en konsekvent tilgang i både nationale og internationale politikker samt gjort det muligt for EU og medlemsstaterne at blive verdensførende inden for bæredygtig skovforvaltning.\nDer er gjort betydelige fremskridt med gennemførelsen af aktiviteter rettet mod strategiens otte prioritetsområder og de strategiske retningslinjer. Medlemsstaterne anerkender, at strategien påvirker deres politikker og tiltag, også på regionalt og lokalt plan 64 .\nStrategien er et effektivt politisk redskab, der gør det muligt for EU og medlemsstaterne at håndtere de mange udfordringer og opgaver for skove, når nye politiske mål og samfundsprioriteter stiller stadigt større krav om, at strategien skal leve op til mange forskellige formål, der undertiden kan opfattes som modsatrettede. De stadigt større samfundsmæssige krav til skove samt øget pres og klimarelaterede stressfaktorer kan gøre det nødvendigt, at alle relevante aktører gør en ekstra indsats og yderligere forpligter sig til at intensivere koordinering, samarbejde og inddragelse af eksperter, både på tværs af sektorer og mellem Kommissionen, medlemsstaterne og andre interessenter.\nNye politiske udviklinger vil kræve behørig opmærksomhed i den resterende gennemførelsesperiode, herunder sikring af skovenes bidrag til klima- og energirammerne, navnlig gennemførelsen af den nye LULUCF-forordning og lovgivningen om vedvarende energi, samtidig med at skovene skal tilpasses klimaændringerne, således at EU kan overholde sine forpligtelser i henhold til Parisaftalen. Strategien og prioriteterne heri er egnede til at understrege betydningen af skove og dermed beslægtede EU-politikker til gennemførelse af 2030-dagsordenen i EU og på verdensplan, navnlig via gennemførelsen af De Forenede Nationers strategiske plan for skove 2017-2030.\nDen fortsatte gennemførelse af strategien med støtte fra EU-budgettet vil hjælpe EU's skove, som dækker 40 % af området, med at yde et effektivt bidrag til territorial balance, vækst og arbejdspladser i landdistrikter og byområder, støtte den skovbaserede sektors konkurrenceevne og udviklingen af bioøkonomien og samtidig beskytte biodiversiteten og sikre tilvejebringelsen af økosystemtjenester. For at understøtte disse mål er det vigtigt at formidle værdien og betydningen af velforvaltede skove for samfundet, således at der sikres stærk samfundsmæssig støtte til bæredygtig skovforvaltning.\nEUT C 451 af 16.12.2014, s. 127.\nEUT C 126 af 26.4.2014, s. 3.\nUndersøgelse af status for gennemførelsen af EU's skovstrategi.\nF.eks. yder de fleste delstater i Tyskland støtte til skovbrug gennem politikken for udvikling af landdistrikter, og tre delstater gennem statsstøtte.\nMål for skovrejsning: > 300 000 ha; mål for skovlandbrug: > 80 000 ha.\nF.eks. til byggeri, møbler, trykning, emballering, hygiejneprodukter, fødevaretilsætningsstoffer og i stigende grad også biobaserede tekstilvarer, kemikalier, lægemidler, plast, kompositter til 3D-printning og biobrændstoffer.\nOffentliggøres inden udgangen af 2018.\nInden for rammerne af et vidtgående og bredt frihandelsområde mellem EU og Ukraine.\nFællesforetagendet for biobaserede industrier under Horisont 2020 ( https://www.bbi-europe.eu/ ).\nJf. den foreløbige aftale, der blev indgået i juni 2018: http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10308-2018-INIT/en/pdf .\nKommissionen udarbejder en praktisk vejledning senest i januar 2021.\nForordning (EU) 2018/841.\n"RescEU: en ny europæisk ordning til håndtering af naturkatastrofer" forventes vedtaget i 2018.\nForordning (EU) 2016/2031.\nForordning (EU) nr. 1143/2014.\nDen Stående Komité for Landbrugsforskning ( https://scar-europe.org/ ).\nEU CORDIS- og ERA-NET-databaserne indeholder (10/2018) 273 RP7-finansierede projekter (ca. 514 mio. EUR) og 214 projekter under Horisont 2020 (ca. 388 mio. EUR).\nDen strategiske arbejdsgruppe for skove under CPRA fremmer tværnational forskning og samarbejde om afhjælpning af og tilpasning til klimaændringer, sektorens konkurrenceevne og bestemmelser om økosystemtjenester.\nEkspertgruppen vedrørende skovbaserede industrier og sektorrelaterede forhold samler repræsentanter for industrien, medlemsstaterne og andre berørte parter på sektorniveau.\nInkl. f.eks. DIABOLO, to COST-aktioner og en igangværende kontrakt med Det Europæiske Skovdatacenter.\nMinisterkonferencen om beskyttelse af skovene i Europa ( https://foresteurope.org/ ).\nSeks indgåede partnerskabsaftaler og ni under forhandling ( http://ec.europa.eu/environment/forests/flegt.htm ).\nMedlemsstaterne har f.eks. afsat næsten 8 mia. EUR til det tematiske mål 5 "tilpasning til klimaforandringer og risikoforebyggelse og -styring" for at håndtere flere risici, herunder skovbrande.\nIfølge teknologiplatformen for skovindustrisektoren.\n"Bæredygtig skovforvaltning i regionerne", rapport fra Regionsudvalget, 2018.


Flyttefirma Juelsminde - Flyttefirma Århus - Din flytteforretning i Århus - Har du bruge for en god flyttemand i Århus så se her\nSkal du bruge et Flyttefirma i Juelsminde\nFlytteteam Danmark er et flyttefirma i Juelsminde som tilbyder vores kunder følgende:\nFor vores flyttefirma i Juelsminde er der ikke nogen opgave, der er for lille eller for stor for. Vi hjælper dig så din flytning ikke bliver en stressende og en ubehagelig oplevelse.\nDet er for det meste en billigere løsning at få flyttet det hele på en gang, i stedet for selv at begynde at flytte dine ting, samt leje af en trailer og begynde at spørge dine venner om hjælp. Her hos Flytteteam Danmark giver vi dig gerne et gratis og uforpligtende tilbud på din flytning. En privatflytning med vores flyttefirma kommer til at forgå i et hurtigt men sikkert tempo. Vi værner selvfølgelig over dine ejendele, så der ikke opstår nogle skader på dem. Hos flytteteam Danmark giver vi vores kunder i Juelsminde en den trygge og stabile flytning som alle ønsker. Vi er nogle af de mest erfarende flyttemænd i Danmark med over 30 års erfaring.\nPrivatflytning i hele Juelsminde til fornuftige priser\nVi er et flyttefirma i Juelsminde, som gerne tilbyder at hjælpe med nedpakningen af dine ting, samt hele udpakningen. Fordelen ved at vi hjælper dig med at pakke ned er, at det bliver gjort professionelt og korrekt. Vi er nemlig gode til at udnytte pladsen meget effektivt, derved spares der tid ved selve flytningen. Ved at flyttekasserne er samlet korrekt, forebygger vi også, at dine ting ikke tager skade under transporten.\nErhvervsflytning i Juelsminde\nHos Flytteteam Danmark har vi mange års erfaring indenfor erhvervsflytninger og transport for store og mindre virksomheder i hele Juelsminde. Vi er et flyttefirma, der tilbyder erhvervsflytninger som bliver tilpasset den enkelte virksomheds behov.\nVi har altid meget fokus på vores kunders behov. For at sikre flytningen går gnidningsfrit, planlægger vi hele flytteprocessen fra starten. Vi vil i samarbejde med jer gennemgå flytningen lige fra start til slut. Vi tilbyder vores hjælp med at afmontere, emballere og pakke jeres inventar ned. Flytninger hos os kan udføres i weekender, hvis det ønskes. Vi er et flyttefirma Juelsminde, der tilbyder at flytte alle dage året rundt.\nEt flyttefirma Juelsminde der tilbyder:


nyt Amsterdam-afsnit 17: 'Croaklahoma' streaming og spoilere - Otakukart News\nVigtigste Viser Sig New Amsterdam Episode 17: 'Croaklahoma' Streaming And Spoilers\nI dette indlæg vil vi tale om New Amsterdam sæson 1 afsnit 15 udgivelsesdato, hvor man kan se og spoilere. Men før det vil vi gerne tage en hurtig oversigt over, hvad der tidligere skete for at forblive i løkken. Fremover vil følgende afsnit indeholde spoilere fra den foregående episode. Så de, der ikke har set det, bør springe det over for at undgå spoilere.\nDen sidste episode åbnede med en mand, der hoppede og forsøgte at begå selvmord, og derefter blev vi ført til hospitalet, hvor Max skyndte sig efter lægen, der erstattede Lauren, som er på ferie! Så fik vi selvmordsagen, og den blev anlagt af EMT'er. Manden landede på brystet og havde selvfølgelig alvorlige kvæstelser. Max hjalp dem med at behandle ham, og de fik at vide, at han var en marin ved navn Alex. De fik senere at vide, at han led af alvorligt traume, og Alex forsøgte at grave flere data. Derefter fik de at vide, at hundemærkerne ikke var af manden, da Alex Dimos var en pige. Det chokerede alle, og så kaldte de Alex på at aflevere hendes hundemærker. Patienten fik navnet Mustafa, en irakisk soldat. Så lad os tale mere om den kommende episode forude!\nShowet er nu fjorten episoder dybt ind i debutsæsonen, og den femtende episode forventes i denne uge. Den femtende episode af New Amsterdam sæson 1 forventes udgivet den 5. marts 2019. Showet udsendes på NBC-kanalen kl. 22 hver tirsdag. Den næste episode hedder 'Croaklahoma.'\nShowet kan også ses online ved hjælp af NBC-appen, hvor seerne skal indtaste deres kabel-tv-abonnementsoplysninger for at logge ind. Derudover er der flere online streamingtjenesteudbydere som Roku, Sling, DirecTV Now, hvor seerne kan streame New Amsterdam ved ser NBC-kanal på det nævnte tidspunkt. Det følgende afsnit indeholder spoilere fra næste episode!\nDen næste episode vil indeholde Max, der laver en god repo med patienterne, der får kemoterapi fra ham, under samtalerne står han over for en hård virkelighed i sit liv. På den anden side vil Reynolds have et problem, mens de beskæftiger sig med et personligt problem relateret til en patients familie. Iggy vil også kæmpe for at acceptere en erkendelse for sin datter. Se traileren til den næste episode!\nasumi lærer vi aldrig\nvikinger sæson 6 afsnit 2\nmark wahlberg rådne tomater\nmin kone er en dæmon dronning roman\nBlack Clover Episode 140 Udgivelsesdato, forhåndsvisning og spoilere\nLa Casa de Papel Sæson 4: Udgivelsesdato, spoilere, detaljer om streaming og trailer\nBoruto: Naruto Next Generations Episode 88: Ino-Shika-Cho i aktion!


Engbæk's Familie: Peder Christensen samt Anne Christensdatter og Maren Jensdatter\nChristen ? Jens -\nPeder Christensen Maren Jensdatter\nFødt: 1717 - 1719 Født: 1726 - 1728\nDød: 28. marts 1802 i Gærum Død: 28. marts 1804 i Gærum\nGift 2. gang: 1. februar 1765 i Gærum\nBørn: Jens Pedersen, Anne Marie Pedersdatter, Sophie Pedersdatter og Ole Pedersen\nPeder Christensen og Anne Christensdatter's børn:\nChristen Pedersen: Den 19. juli 1746 døbt et barn navnlig Christen. Forældrene var Peder ___ og Anne Christensdatter i Bachen. Fadderne var Maren Svendsdatter i Hulsig og Sophie Christensdatter, Laurids i Krogen, Christen ___ i Hedegaard og Jens Smed i Gærum [Gærum Sogn, kirkebog for Flade, Gærum og Fladstrand 1725 - 1790 side 220 opslag 420].\nJens Pedersen: Den 18. maj 1753 blev et barn døbt, navnlig Jens. Forældrene var Peder Christensen og Anne Christensdatter i Gærum [Gærum Sogn, kirkebog for Flade, Gærum og Fladstrand 1725 - 1790 side 222 opslag 424].\nAnne Pedersdatter: Den 17. august 1755 blev et barn døbt navnlig Anne. Faderen var Peder Christensen og moderen Anne Chistensdatter. Fadderne var Kirsten Christophersdatter og Karen Nielsdatter, Jens Smed, Søren Andersen og Christen Christensen i Hulsig. Moderen blev introduceret den 17. søndag efter trinitatis, den 21. september 1755 [Gærum Sogn, kirkebog for Flade, Gærum og Fladstrand 1725 - 1790 side 223 opslag 425].\nMaren Pedersdatter: Den 5. marts 1758, midfaste søndag, blev døbt i Gærum Kirke et pigebarn Maren. Forældrene var Peder Christensen og Anne Christensdatter i Bachen. Fadderne var Elisabeth Christophersdatter, som var Lauritz Jensens hustru i Mellergården, og ___ Nielsdatter, en datter af Giøgaard, Jens Christensen Smed i Gærum By, Christen ___ i Gudal og Christen Christensen, forpagter i G__gaard. Den 3. søndag efter påsken, den 16. april 1758, blev moderen introduceret [Gærum Sogn, kirkebog for Flade, Gærum og Fladstrand 1725 - 1790 side 224 opslag 428].\nChristen Pedersen: I marts 1763 blev Christen døbt. Forældrene var Peder Christensen i Bakken og Anne Christensdatter. Fadderne var Margrethe fra Aasted, Johanne Ibdatter (?), samt 3 mandlige faddere [Gærum Sogn, kirkebog for Flade, Gærum og Fladstrand 1725 - 1790 side 226 opslag 431].\nAnne Christensdatter, Peder Christensens hustru i Bakken blev jordet i maj 1763. Hun blev 40 år gammel [Gærum Sogn, kirkebog for Flade, Gærum og Fladstrand 1725 - 1790 side 237a opslag 447].\nI 1764 blev trolovede Peder Christensen, ungkarl, og Maren Jensdatter, enke i Hellenslef (?) med rigtighed for begge. Forloverne var Jens Christensen i ___ og Jens ___. Ægteviede den 1. februar 1765 [Gærum Sogn, kirkebog for Flade, Gærum og Fladstand, 1725 - 1790 side 229a opslag 437].\nPeder Christensen og Maren Jensdatter's børn var:\nJens Pedersen: Jens blev døbt den 21. juli 1765. Forældrene var Peder Christensen i Bakken og Maren Jensdatter. Faddernes navne er svært læselige. Moderen blev introduceret den 31. august 1765 [Gærum Sogn, kirkebog for Flade, Gærum og Fladstand, 1725 - 1790 side 172a opslag 336].\nAnne Marie Pedersdatter: Anne Marie blev døbt den 21. december 1766. Forældrene var Peder Bak i Gærum og Maren Jensdatter. Fadderne var ___ Nielsdatter af Ri__hved, ___ ___datter, Søren ___, Jens Nielsen og Jens Christensen [Gærum Sogn, kirkebog for Flade, Gærum og Fladstand, 1725 - 1790 side 172b opslag 337].\nEn 19-årig Anne Pedersdatter var tjenestepige i Boel Mølle i Gærum Sogn ved folketællingen i 1787.\nSophie Pedersdatter: Sophie blev døbt i 1768 (papiret mangler). Forældrene var Peder Christensen i Bakken og Maren Nielsdatter. Fadderne var Johanne ___, Mads ___ og Laurs i Annex ___ [Gærum Sogn, kirkebog for Flade, Gærum og Fladstand, 1725 - 1790 side 173a opslag 338].\nEn 14-årig Sophie Pedersdatter var tjenestepige i Trondrup i Flade Sogn ved folketællingen i 1787.\nOle Pedersen: Ole blev døbt den 1. januar 1770. Forældrene var Peder Christensen af Bakken og Maren Jensdatter. Fadderne var ___, Dorthe ___, Laurs Jenssøn, Søren Andersen og ___ Nielssøn af Grøgaard [Gærum Sogn, kirkebog for Flade, Gærum og Fladstand, 1725 - 1790 side 173b opslag 339]. Moderen var 42 år gammel.\nEn 16-årig Ole Pedersen var tjenestekarl i Vrangbæk i Gærum Sogn ved folketællingen i 1787.\nVed folketællingen i 1787 boede familien i Bakken, Gærum Sogn:\nChristen Pedersen, 39. år, ugift, ægtebarn af 1ste ægteskab\nPeder Christensen fra Gærum Bak blev jordet den 4. april 1802. Han blev 85 år gammel [Gærum Sogn, kirkebog for Flade, Gærum og Fladstrand 1791 - 1814 side 277 opslag 249].\nMaren Jensdatter, Peder Christensens enke, blev jordet den 28. marts 1804. Hun blev 76 år gammel [Gærum Sogn, kirkebog for Flade, Gærum og Fladstrand 1791 - 1814 side 277 opslag 249].\n© Frode €ngbæk Web-editor: frode @ engbaek . com Sidst opdateret: 08-Jun-2016


Topografiske kort viser topografien i form af terrænkurver der angiver højder over havet. Forneden af kortet indikeres forklaring af betegnelser. Opdag lokale forretninger find venner og familie se historiske luftfotos gadefotos og meget mere.\nkort over campingpladser på lidoenkort over danmark coronakort over det gule revkort over danmark med postnumrekort over egåkort over campingpladser sydfynkort over campingpladser på langelandkort over engelske lufthavne\nSjaellands Kort Bexdyie\nFærgeruten over isefjorden mellem hundested og rørvig er blandt de mest benyttede småfærger i danma læs mere.\nKort over sjællands odde. Det at stien følger højderyggen gør at man som regel har en helt suveræn udsigt over såvel havet som et vidtstrakt kulturlandskab med frugttræer og dyrkede marker. Du kan hente den officielle pjece og et kort over ruten her. 45 km ud i kattegat hvor den i dag danner det undersøiske rev sjællands rev. Hundested rørvig færgefart a s.\nTopografisk kort over sjællands odde i målestoksforhold 1 25 000. Hvor opdateret er din virksomhed. Opdag lokale forretninger find venner og familie se historiske luftfotos gadefotos og meget mere. Som navnet antyder følger ruten en højderyg der går parallelt med sjællands odde og kysten.\nDin søgning på sjællands odde gav 14 firmaer og du har nået enden af listen. Klik på spotboksene herunder som giver dig adgang til kommunens forskellige kort du har mulighed for at søge efter en bestemt adresse eller matrikelnummer i kortet du kan også udskrive et kortudsnit eller lave en pdf fil disse funktioner ligger i menuen udskriv se mere under menuen hjælp. 19 000 17 000 år siden da et isfremstød fra sverige skød ind over kattegat. Kortet giver et overblik.\nDu skal have en gpx viewer app for at kunne bruge filerne. Du kan også downloade ruten som gpx fil til din mobiltelefon. For enden af sjællands odde ligger morænebakken gniben der blev dannet som en del af en randmoræne for ca. Kort over odsherred stoffeerderijrozendal sjællands odde 1 25 000 danmark vægkort nordisk korthandel klitrosebugten om foreningen sjællands odde 1 50 000 danmark vægkort nordisk korthandel rutebeskrivelse og kort.\nDin søgning på færge sjællands odde gav 4 firmaer og du har nået enden af listen. Under hver etape kan du se kort over den del af ruten og zoome ind. Gps kort over vandreruten fra sjællands odde til helsingør. 9 overby 4583 sjællands oddevis ruteplan.\nSjællands odde gav 14 firmaer kort. Færge sjællands odde gav 4 firmaer kort.\nOdsherred Wikipedia Den Frie Encyklopaedi\nTribute To The Beauty Of Life And Nature Kattegat Coast


Lægaard Management - Læs vores blog - Bravida køber Electric Viborg A/S\nBravida køber Electric Viborg A/S\nAf Jørgen Lægaard, d. 9. februar 2018\nBravida Danmark A/S køber en af Viborgs største el-installationsvirksomheder, Electric Viborg. Med købet konsoliderer Bravida sig i Viborg-området, som i øjeblikket oplever stor vækst.\nBravida er allerede involveret i en række store projekter i og omkring Viborg. Med købet af Electric Viborg overtager Bravida en veldrevet og kompetent virksomhed, som har hovedvægten lagt på serviceopgaver inden for elinstallation, tyveri- og brandalarmering. Electric Viborg havde i 2016 en omsætning på ca. 20 mio. kr. og har i igennem 2017 haft en rigtig god udvikling. Virksomheden beskæftiger i dag omkring 30 medarbejdere. Bag salget af Electric Viborg står de tre tidligere ejere Bent Svane, datteren Helle Svane samt afdelingsleder Lars Hansen.\nPå billedet ses fra venstre; Helle Svane, Lars Hansen og Bent Svane fra Electric Viborg samt regionsdirektør Klaus Villefrance og administrerende direktør Johnny Hey fra Bravida Danmark A/S.\nRegionsdirektør i Bravidas Region Nord, Klaus Villefrance siger om købet af Electric Viborg:\n”Jeg er meget glad for, at vi nu kan byde Electric Viborgs medarbejdere velkommen i Bravida. Virksomheden har et rigtigt godt ry i Viborg, dygtige medarbejdere og et godt kundegrundlag. Dermed passer Electric Viborg rigtigt godt til Bravida, og jeg er sikker på, at vi får gensidig gavn af hinanden. Viborg-området er i kraftig vækst, vi er i fuld gang med diverse store projekter hos en række kunder, og det er vores store ønske, efterfølgende at fortsætte med den tekniske service hos disse kunder. Bravidas fordel er, at vi kan tilbyde service indenfor stort set alle teknikområder og med Electric Viborgs dygtige medarbejdere om bord, er jeg sikker på, at vi bliver en endnu mere attraktiv servicepartner i området”.\nBent Svane, som siden 1979 er 2. generation i Electric Viborg og tidligere medejer, siger:\n”Oprindeligt var tanken med Electric Viborg, at Lars og Helle i et planlagt generationsskifte i fællesskab skulle drive virksomheden videre. Men hensynet til familien og en i forvejen travl hverdag gjorde dog, at planerne måtte ændres til et salg af Electric Viborg. På den baggrund søgte vi en virksomhed, som vi trygt kunne overdrage vores medarbejdere og kunder til. Her faldt valget på Bravida, som vi allerede i den indledende dialog fik stor tillid til”.\nLars Hansen fortsætter som afdelingsleder med ansvar for alle aktiviteter i afdelingen hjulpet af Bent Svane, der på nedsat tid fortsætter i yderligere to år. Helle Svane går på barsel i starten af 2018.\n”Electric Viborgs udvikling har igennem de seneste år været meget positiv, og Bravida har store forventninger til, at denne udvikling fortsætter, idet holdet af dygtige medarbejdere og ledelse blot skal fortsætte med deres gode indsats,” siger Klaus Villefrance.\nFølg Lægaard Management på LinkedIn\nJørgen Lægaard var bestyrelsesformand for Lakspecialisten A/S fra 2004 til 2016, hvor der blev opbygget et stærkt og anerkendt koncept for autolakering med afdelinger til dækning af Stor-Aarhus og dele af København. I slutningen af 2016 indgik vi aftale med Pierre.dk om salg af virksomhedens aktiviteter, hvor Jørgen Lægaard i 2017 og 2018 støtter integrationen af aktiviteterne hos Pierre.dk.\nElectric Viborg solgt til Bravida efter 5 gode år\nI tæt samarbejde med ejerne har Jørgen Lægaard ændret det planlagte generationsskifte i virksomheden til salg af virksomheden til Bravida. Næste generation, Lars Hansen, fortsætter som daglig leder af afdelingen i Viborg.\nStartskuddet lød for 5 år siden med en strategiproces med involvering af alle 30 medarbejdere i opbygning af et fælles værdigrundlag. Electric Viborg A/S har nu en moderne arbejdsplads og en af de højeste EBIT-procenter i branchen.\nLægaard Management A/S\nTlf. 2844 7150\nJørgen tager med jævne tidsrum initiativ til, at bestyrelsen foretager prioritering af de vigtigste strategiske fokusområder. Jørgen er meget bevidst om at holde fokus på disse områder i det løbende arbejde både i og uden for bestyrelsesmøderne.\n- Finansdirektør John Duus Andresen, Arla Foods amba


Cimzia UCB Pharma S.A. injektionsvæske, opløsning i kassette til dosisdispenser 200 mg/ml\nDette efterfølges af en vedligeholdelsesdosis på 200 mg hver 2. uge.\nHvis du reagerer på lægemidlet, kan din læge ordinere en alternativ vedligeholdelsesdosis på 400 mg hver 4. uge.\nDette efterfølges af en vedligeholdelsesdosis på 200 mg hver 2. uge eller 400 mg hver 2. uge som anvist af lægen.\nCimzia injektionsvæske, opløsning i en kassette til dosisdispenser (også kaldet "medicin") er til engangsanvendelse sammen med den elektromekaniske injektionsanordning, kaldet ava. Efter passende oplæring kan lægen lade dig injicere Cimzia selv. Læs venligst vejledningen om hvordan Cimzia injiceres i slutningen af denne indlægsseddel og i brugermanualen, som udleveres sammen med injektionsanordningen ava. Følg disse vejledninger nøje.\nHvis lægen har ladet dig injicere dig selv, og du glemmer at tage en injektion, skal du injicere den næste dosis af Cimzia, så snart du kommer i tanke om det og kontakte lægen for information. Injicer derefter de følgende doser som foreskrevet.Tal derefter med lægen og injicer følgende doser som anvist.\nalvorligt hududslæt. Disse kan vise sig som rødlige målskivelignende pletter eller runde områder ofte med centrale blærer på overkroppen, skællende hud, sår i mund, hals, næse, kønsorganer og øjne som kan komme efter forudgående feber og influenzalignende symptomer. (Stevens-Johnsons syndrom)\nhudsygdomme såsom nyopstået eller forværring afpsoriasis, betændelse i huden (såsom eksem), sygdomme i svedkirtlerne, sår, lysfølsomhed, acne, hårtab, misfarvning, negleløsning, tør hud og læsioner\nKassetter til dosisdispenser kan opbevares ved rumtemperatur (op til 25 °C) i en enkelt periode på maksimalt 10 dage beskyttet mod lys. Ved afslutningen af denne periode skal kassetterne til dosisdispenser bruges eller kasseres.\nCimzia leveres som en injektionsvæske, opløsning i en kassette til dosisdispenser, der er klar til brug. Kassetten til dosisdispenser skal anvendes sammen med den elektromekaniske injektionsanordning ava. Anordningen udleveres separat. Klar til opaliserende, farveløs til gul opløsning.


I-Ching - Smykker fra La Chance® by M.O.S.\nI-ching by M.O.S.\nDet seneste skud på stammen fra La Chance®. I CHING by M.O.S.\nI CHING – elementernes symbolik\nDet helt specielle ved I CHING mønten, er dens karakteristiske udformning. Cirkelrund med et firkantet hul i midten. Hullet repræsenterer den jordiske energi, mens cirklen symboliserer himlens energi. Denne forening af det jordiske og det himmelske element bringer møntens ejermand økonomisk fremgang, godt helbred og lykke.\nPrincippet og betysningen bag I Ching er, at verden er i konstant forandring og bevægelse. Det, som holder forandringsprocessen i gang, og som gør verden til et levende sted, er samspillet mellem de to principper Yin og Yang, den dynamiske balance mellem modsætninger. Kineserne selv, forklarer det sådan:\n’Når solen drager af sted, så kommer månen. Når månen drager af sted, så kommer solen. Sol og måne giver plads til hinanden, og lyset opstår heraf.’\nDet er menneskets opgave at følge med den strøm af begivenheder, der skabes i samspillet mellem Yin og Yang, og her kan I CHING hjælpe mennesket i kontakt med de indre værdier og livgivende kræfter, der viser vejen mod harmoni. Derudover giver I CHING mennesket mulighed for at gennemskue og forstå de muligheder og udviklingspotentialer den enkelte situation repræsenterer.\nSmykker med dyb, filosofisk mening\nI CHING smykkerne er derfor en symbolsk reminder til det enkelte menneske. Når man bærer smykkerne, er det oplagt at reflektere over, hvordan man kan og bør handle i livets forskellige situationer – og hvordan man, gennem disse valg, bidrager til at skabe sin egen fremgang og velstand. Smykkefirmaet M.O.S. har derfor endnu engang med succes formået at skabe en smykkekollektion med en dybere, filosofisk mening.


Hvordan "henter" man 2 milliarder på digitalisering? | Version2\nHvordan "henter" man 2 milliarder på digitalisering?\nAf Ole Bech Fredag, 21. oktober 2011 - 10:00 16\nEfter færdiggørelsen af den fælleskommunale digitaliseringsstrategi og den dertil hørende handlingsplan er der mange rundt om i de danske kommuner, der stiller sig netop dette spørgsmål: Hvordan filan henter vi rent faktisk de 2 milliarder kroner, som der spås om i strategien?\nEgentlig ligger svaret jo lige for i handlingsplanen: De 2 milliarder skal hentes ved at gennemføre de godt og vel 30 initiativer, som er nævnt her. Altså skal vi satse på mere og bedre digital selvbetjening, sikre fælles datagrundlag på flere områder, forbedre sammenhængen mellem fagsystemerne på beskæftigelsesområdet, indføre og udnytte det fælles medicinkort på socialområdet, udnytte geodatasystemerne på det tekniske område bedre og understøtte pædagogikken i folkeskolen med digitale løsninger - for nu at nævne en håndfuld af initiativerne i handlingsplanen.\nDe 2 milliarder er i strategien delt ud på et tværgående område, som primært vedrører borgerservice (5-700 mill. kr.) og på de 4 store serviceområder, dvs. beskæftigelse (1 mia.), socialområdet (220 mio.), teknik/miljø (220 mio) og skoleområdet (0).\nNæste skridt i den enkelte kommune vil i en traditionel tilgang være at forholde sig nærmere til de godt 30 initiativer, der fordeler sig pænt på de nævnte 5 hovedområder, og nærmere kvalificere besparelsespotentialet eller business casen i hvert enkelt initiativ. Hvorefter vi så igangsætter de nødvendige projekter med sigte på at hente besparelserne.\nMen hvis vi griber processen an på den måde, forudser jeg, at der vil ske flere af følgende ting: 1) Der vil opstå et hav af diskussioner i kommunerne, om de anførte potentialer og business cases holder vand. De fagansvarlige vil kunne føre argumenter, der viser, at de næppe gør, og de vil formentlig i en række tilfælde have ret, fordi besparelsespotentialet i mange af handlingsplanens initiativer i bund og grund beror på "skrivebordsskøn". 2) Initiativerne viser sig vanskeligere at gennemføre end først antaget, bl.a. fordi der mangler ændringer i den relevante lovgivning, hvorfor kommunerne vil bruge megen tid på at spille bold med bl.a. ministerier - et boldspil, der erfaringsmæssigt er meget tidskrævende. 3) Initiativerne bliver forsinkede p.g.a. dårlig projektledelse hos centrale spillere, herunder leverandørerne. 4) Undervejs viser der sig nogle forhold, som ingen på forhånd havde taget højde for, f.eks. at andelen af digitalt svage borgere i landet viser sig at være langt større end antaget her i det optimistiske Herrens år 2011. 5) Den nødvendige teknologi er ikke moden. 6) Kommunerne bliver i strategiperioden presset så hårdt økonomisk, at der ikke (kan) afsættes ressourcer til at realisere initiativerne.\nOg der kunne helt sikkert nævntes flere negative scenarier og hindringer for, at kommunerne kan hente 2 milliarder via digitalisering inden 2015..\nNå, men så når vi nok ikke de 2 milliarder i 2015. Men først i 2019 eller i ........\nProblemet er bare, at de 2 milliarder nu er en særdeles offentligt kendt sum penge, som politikere og andre, der har indflydelse på kommunernes fremtid og økonomi, vil have svært ved at se bort fra. Sagt på en anden måde. Tallet er sluppet ud, og kommunerne må derfor forvente, at de 2 mia. vil indgå i de kommende års økonomiaftaler mellem regeringen og kommunerne. Det betyder kort og godt, at der ikke rigtig er nogen vej uden om at hente de 2 milliarder inden 2015 - uanset hvilke vægtige modargumenter der findes og uanset hvilke forhindringer der reelt måtte være eller komme.\nVil det så - på den baggrund - ikke være langt nemmere for alle parter at tage en helt anden tilgang - en umiddelbart mere barsk tilgang, nemlig at indbudgettere besparelserne i de kommunale budgetter - på forhånd. Altså inden initiverne og projekterne fra handlingsplanen overhovedet er iværksat. At den enkelte kommune direkte budgetterer med sin andel af de 2 mia. - fordelt på årene 2012 til 2015 og fremover. Så er gevinsten hentet på forhånd, og gennemførelsen af de nævnte initiativer og projekter vil herefter have en meget kontant motivation. Ja, det er en barsk model - men den vil spare os i kommunerne for 1) de velkendte og ofte evindelige interne diskussioner om validiteten af business cases, 2) den svære øvelse af holde fokus på gevinstrealisering gennem et projekt og 3) den endnu sværere øvelse af overdrage et projekt til linjeorganisationen og få denne til at høste gevinsterne.\nEndelig vil den barske tilgang muligvis øge den kreative tænkning i kommunerne, fordi man hurtigere vil skride til skrotning af uprofitable projekter og komme op med bedre og mere realistiske alternativer for at kunne matche den gevinst, som jo allerede er et faktum.\n#1 Klavs Klavsen 21. oktober 2011 - 10:51\npisk eller gulerod..\nJeg tror desværre at din idé med at vende guleroden til en pisk - ved allerede at indregne besparelserne i budgettet, bare vil betyde at de ansvarlige vælger at de "må" skære ned på hvad der ydes borgerne.\nFungerer det stadigvæk således at hver "afdeling der har sit eget budget", bliver frataget de penge på budgettet, som de evt. vil spare på at få indført en af disse optimeringer/besparelser ? I så tilfælde, fjerner man jo desværre guleroden for de direkte ansvarlige - hvorved al modstand bliver endnu sværere at overkomme :(\nJeg vil foreslå at man snarere sørger for at afdelingen der f.ex. sparer 1 mio. ved en sådan optimering - får lov at beholde 50% på deres budget i X år - således at de har en gulerod de kan forholde sig til.\n#2 Ole Bech 21. oktober 2011 - 11:05\n@Klavs. Din idé med "overskudsdeling" er super sympatisk, men det vil jo betyde, at kommunerne skal hente 4 milliarder ......\n#4 Søren Skaarup 21. oktober 2011 - 11:17\nNød lærer nøgen kvinde at ... huge en andens frakke\nIndregner man besparelserne i budgetterne på forhånd, får vi ikke automatisk gode og innovative løsninger,der er snarere en risiko for at vi får uigennemtænkte, "mer af det samme" løsninger. Hvis vi pisker kommunerne pisker de videre nedad til lavest led i fødekæden: frontmedarbejderne (der skal løbe hurtigere og levere ringere service) og borgerne (der får ringere service og selv må bøvle med bla. kanalfragmentering og dårlige løsninger). Som jeg tidligere har skrevet om, så er de fleste borgere meget motiveret for i de fleste situationer at betjene sig selv. Men med dels er de løsninger vi møder dem med i dag alt for ringe, dels har alle borgere ind i mellem behov som langt bedre opfyldes gennem personlig kontakt. Så vi har brug for nytænkning, mod og innovation som for en gang skyld sætter serviceforbedringer som drivkraft for effektivisering (ja, det kan faktisk lade sig gøre). Når vi, som vi plejer, sætter effektivisering som drivkraft for serviceforbedring får vi som regel i bedst fald en smule effektivisering i bagbutikken og serviceforringelser for omverdenen. Meget af det vi normalt ser som serviceforbedringer har nemlig meget lidt med service at gøre - sådan som borgere opfatter det. Man plejer at sige at nød lærer nøgen kvinde at spinde - så hvis vi skærer i budgetterne, bliver kommunerne pludselig vanvittigt innovative og realiserer serviceforbedrende besparelser. Erfaringen er snarere at nød lærer nøgen kvinde at hugge en andens frakke for at holde sig varm, ... eller some tider måske bare at fryse!\n#6 Klavs Klavsen 21. oktober 2011 - 11:22\nRe: Overskudsdeling (rettet)\nNej.50% af 2 = 1 og 2+1 = 3 ;)\nOg Nej - Det vil betyde at en optimering (i modsætning til en forringelse) der giver en besparelse, der ellers IKKE ville blive realiseret, måske vil blive det - og i så tilfælde, vil give 50% af besparelsen på "hovedbudgettet" med det samme, og den afdeling der fandt ud af at spare - får mere luft til andre initiativer - måske endda nogen investeringer der igen gav besparelser senere hen?\nDet er min ærlige mening, at folk kæmper mere for at opnår gevinster de selv føler de får noget ud af - ALT hvad jeg hører fra div. ansatte i div. kommunale områder, er at man netop ikke TØR spare - for så forsvinder de sparede penge bare fra budgettet næste år. Du har sikkert også hørt om masser af historier med "hasteindkøb" i slutningen af budget året - for at få brugt budgettet.\n#7 Ole Bech 21. oktober 2011 - 11:52\n@Klavs. Jeg er helt enig med dig i, at der ideelt set bør være en gulerod for at skabe motivation for at hente en besparelse. Den barske model, som jeg har skitseret, risikerer at skabe en 'sur dagsorden' uden ejerskab i de organisatoriske enheder.\nTil dit regnestykke: Hvis kommunerne sparer 3 mia. kroner og afleverer 2 mia. til regeringen, er der så 50% tilbage i "overskud" i kommunerne? Eller er det mon kun 33,3%? :-))\n#8 Ole Bech 21. oktober 2011 - 12:04\nServicestrategi før digitaliseringsstrategi\n@Søren. Den fælleskommunale digitaliseringsstrategi er jo i høj grad bygget op omkring mantraet "Digital service er god service", som er en overskrift allerede på side 1 i handlingsplanen. Jeg er meget enig med dig i, at digital service i visse tilfælde er direkte dårlig service, når teknologien ikke er moden eller løsningerne er for komplicerede, og jeg er også meget enig med dig i, at digital service er direkte uhensigtsmæssig service over for bestemte grupper i vores samfund. Det kalder vel så på et bredere perspektiv på (borger)service, hvor det digitale kun er et delelement, og hvor den personlige og telefoniske kontakt fortsat må formodes at skulle have en højt prioriteret plads. Digitaliseringsstrategien bør således underordnes en servicestrategi - og ikke omvendt. Er du enig?\n#9 Klavs Klavsen 21. oktober 2011 - 12:36\n@ole: Jeg vil ikke mene at der ideelt set bør være en gulerod - jeg vil mene at det er meget nødvendigt, og manglen på en sådan, netop giver manglende ejerskabsfølelse og deraf kommer et utal af problemer.\nAt sikre at der er en god gulerod, er IMHO en vigtig del af hvad der gør en god leder. Når de "øverste i kommunen" - så fratager guleroden for afdelingslederne, ved bare at fratrække evt. besparelser ved optimeringer fra afdelingslederens budget, mener jeg det er et udtryk for ekstremt ringe menneskeforståelse og dårlig ledelse.\nMht. regnestykket - så vil jeg altså mene, at hvis kommunerne samlet set skal spare 2 mia. Men så beholder den ene mia. som bonus til afdelingerne der sparer - så skal de finde 1 mia. ekstra et andet sted - altså 50% af den samlede besparelse - og skal dermed komme op med 3 mia - hvis det lykkedes dem at spare de 2mia.\nDet er stadig bedre at skulle skaffe 1 mia ekstra (som de jo så endda har til forbrug i div. afdelinger), end at de ingenting sparede, og skulle skære ned for 2 mia, for at give dem til regeringen/staten.\nDet forudsætter dog at staten lige pludselig kræver de 2 mia. besparet - og gjorde de det på din foreslåede måde, ville det pludselig tvinge kommunen til at hive alt der er sparet ud af budgettet - og altså fjerne guleroden.\nBemærk iøvrigt at jeg sagde 50% i X år. Den fulde besparelse bliver altså realiseret på et tidspunkt - og det er da langt bedre, end hvad der med garanti vil ske med dit forslag - nemlig nedskæringer - da de ansvarlige jo ikke har nogen reel gevinst ved at skulle spare - og så er det desværre svært at implementere optimeringer, når dem der skal omstille sig/optimere - ikke har nogen personlig gulerod.\n#10 Søren Skaarup 21. oktober 2011 - 12:54\nService som borgerne forstår det\n@Ole. Helt enig. Digitalisering er et middel ikke et mål - det er service og effektivitet der er målet. Hvordan de to ting så kan mikses er til dels et politisk spørgsmål som fx kan afgøres i en servicestrategi. Men når det er sagt, så er det afgørende at man forstår hvordan "god service" ser ud fra borgernes perspektiv. Og det finder man kun ud af ved at tale med dem og respektere deres perspektiv. Det betyder så ikke at man skal give dem alt hvad de vil have. Men hvis man ved hvad de synes er kvalitet kan man foretage nogle begavede prioriteringer og så har man også nogle "mål" man kan tilstræbe at nå - også på andre kanaler end dem borgerne i dag foretrækker.\nJeg vil godt igen understrege at selv om der selvfølgelig er en (mindre) gruppe borgere ior hvem digitalisering altid vil være en udfordring, så er det netop pointen i min undersøgelse at digitaliseringen i bestemte typer situationer kan være en udfordring for alle typer borgere. Og det er det der er problemet: Som vi digitaliserer i dag lægger vi en masse forhindringer i vejen for borgere der egentlig godt kan og vil. Dermed ikke sagt at vi kan fjerne alle disse forhindringer, men vi kan sænke barrierne væsentligt på en række områder og det vil så også komme den mindre gruppe med de større udfordringer til gode.\nDen fælleskommunale digitaliseringsstrategi er ganske rigtigt bygget op omkring mantraet "Digital service er god service", men som vi gør tingene i dag er det et noget luftigt postulat. Og læser man nærmere efter fremstår det da også som om man tror at digital service er god service alene fordi den er digital - og det er naturligvis ikke rigtigt. Digital service KAN være god service, for de fleste borgere i de fleste situationer. Det er det bare ikke i dag, hvor vi langt hen ad vejen alene tænker service fra et bureaukratisk / teknokratisk perspektiv.\nSå, lad os slå et slag for servicestrategier, som tilstræber at levere det borgerne opfatter som god service, gerne på overraskende og nye måder og med digitalisering som et, af flere, værktøjer til at realisere det. Lur mig om det ikke også kan gøres særdeles effektivt!\n#11 Jesper Frimann 21. oktober 2011 - 13:47\nMåske skulle man starte med\nMåske skulle man starte med en overordnet IT-strategi på nationalt, regionalt og kommunalt plan. Og så eller implementerer de relevante strukturere, afdelinger etc. Og så kan man jo så gå i gang med, at digitalisere bagefter.\n#12 Mikael Boldt 21. oktober 2011 - 14:19\n#13 Mogens Jørgensen 21. oktober 2011 - 16:22\nNu tjener en HK lidt mere end 25.000 om måneden.\n#14 Morten Andersen 22. oktober 2011 - 01:28\nDen eneste måde man kan spare\nDen eneste måde man kan spare penge i det offentlige er via fyringer - stort set alle udgifter er til personale. Hvis en politiker siger der skal spares x mia. på optimeringer i det offentlige, så MÅ det altid betyde fyringer. Desværre viser det sig alt for ofte at man ikke har "the guts" til at erkende det, og det ender med at de der skulle være blevet fyret blot bliver sat til andre opgaver eller sidder og nørkler med mindre et subset af de opgaver de havde før. Resultatet er at der ingen besparelse er for samfundet men tværtimod nu en masse udgifter til "optimeringsprojektet". Dette er desværre set igen og igen.\nSå fremover: Effektiviseringer SKAL betyde fyringer - ellers givet det intet.\n#15 Mogens Jørgensen 22. oktober 2011 - 07:35\nMorten Andersen :\nDet var dog en besynderlig indstilling til tingene. Men det skal vi åbenbart huske når du sidder på plejehjemmet i lort op til ørerne ? Mig bekendt er energieffektivsering intet med personale at gøre og der sparer man rent faktisk penge, som den enkelte institution kan bruge på andre ting, som kommer børn og ældre til gode. Men du er velkommen til at leve i det glistrupske samfund, hvor i intet i skat vil betale, eller efter den Liberale Alliances model, som alle kun har en hovedrysten til overs for. Kan du se en parallel til dine "visioner", så er det helt bevidst.\n#16 Jonas Høgh 22. oktober 2011 - 21:52\neller efter den Liberale Alliances model, som alle kun har en hovedrysten til overs for.\nEr det tilbagerulningen af antallet af offentligt ansatte til samme niveau som under Nyrupregeringen, du her tænker på? Ja jeg husker tydeligt hvordan alle ældre sad "i lort op til ørerne" i 90'erne.\n#17 Jesper Frimann 23. oktober 2011 - 10:45\nDen politik vi har set under VKO mht. "det offentlige", er lidt den samme, som mange af os har set i det private. Nemlig fyr i bunden og ansæt i toppen. Det er der flere problem i.\n0) Det koster formodentlig mere for staten (os), at have en sygeplejeske/social assistent/pædagog gående arbejdsløs end at have en gående i arbejde. 1) At ansætte i toppen skaber ikke noget værdi. En chef skaber ikke værdi, det gør hans/hendes medarbejdere. Og at ansætte flere chefer og suboptimerings folk giver ingen værdi men putter bare I mange virksomhedder, offentlige som private, er f.eks. mætnings punket nået for hvor mange ledere og stabsfunktioner man kan addere. Bare se på hvor meget ledelses spam man fordøje, mange steder er det nået punkt, så folk er holdt op med at læse det. 2) Manglen på lærere, sygeplejersker, pædagoger etc. gør at os der skal trække økonomien i gang må finde os i dårligere offentlig service, som gør os mindre effektive i dagligdagen. F.eks. når vuggestuen må bede deres 'kunder' om, at hente deres børn tidligere fordi de ikke har personale nok/ikke må hente vikarer ind, i sygdoms perioder.\n3) Der er ikke arbejde til disse folk i det private, så den naive ... ok stupide.. tro, man har haft i VKO, på at hvis man fyrer faggrupper fra det offentlige, som kun kan få arbejde i det offentlige, og sætter dem på en ydelse, der er dyr i TCO så sparer man penge ja... det hænger simpelt hen ikke sammen.\nJeg tror personlig, at det der mangler mest i det offentlige er IT faglig startegi og kompetencer. Ja man kan digitalisere, men det skal jo også udvikles og drives etc. Så det skal man have kompetencerne på, ellers så .. ja. // Jesper\n#18 Gert Madsen 28. oktober 2011 - 13:06\nI tilfældet digital tinglysning gjorde man netop det at man indregnede besparelsen i budgettet, inden man havde forudsætningerne på plads.\nOg set fra beslutningstagernes side var det en success. Man fik besparelsen, og en hurtig gennemførsel af omlægningen. Bonussen var hjemme.\nIkke desto mindre var det en katastrofe set fra borgernes side (og samfundet som helhed), og jeg synes bestemt ikke at det er et eksempel til efterfølgelse.


Frederikshavn White Hawks - PRESSEMEDDELELSE: Aleksi Halme fortsætter i White Hawks\nPRESSEMEDDELELSE: Aleksi Halme fortsætter i White Hawks\nFinnen har netop underskrevet en kontrakt for resten af sæsonen\nFor præcis en uge siden spillede Aleksi Halme sin sidste kamp mod SønderjyskE, inden han skulle returnere til Jokerit efter en måneds lejeperiode.\nI dag siger vi velkommen tilbage.\nBåde Aleksi Halme og White Hawks ønskede at forlænge samarbejdet, men flere væsentlige ting skulle falde på plads, herunder at Jokerit skulle frigive Aleksi Halme, og White Hawks skulle have en finansiering på plads.\nMen begge dele er lykkedes. Jokerit frigav Aleksi Halme på et møde i Helsinki i tirsdags, og vi har arbejdet intenst på at få finansieringen på plads, som lykkedes her fuldt ud fredag formiddag, hvor Aleksi har skrevet under på en kontrakt for resten af sæsonen.\nAleksi Halme har allerede bevist sit værd for White Hawks i sine første 10 kampe, med 9 point til følge, og vi tror på, at han kan udvikle sig endnu mere i løbet af sæsonen, hvor han nu har sin fremtid på plads. Fansene har stadig ikke glemt hans mål i sidste sekund mod Aalborg Pirates i debutkampen, og han blev desuden kåret til månedens spiller i White Hawks. Ganske imponerende på så kort tid.\nVi er meget stolte og glade for den store økonomiske opbakning klubben har fået, i forbindelse med indsamlingen til Aleksi Halme. Der skal lyde en stor tak til alle sponsorer, fans, og øvrige supportere, som har ydet et bidrag.\nVi bringer senere et interview med Aleksi Halme på vores hjemmeside.\nVi forventer, at Aleksi Halme er spilleberettiget til udekampen i Herlev på mandag, men kontrakten er naturligvis betinget af godkendelse hos DIU’s Licensudvalg inden kampen.\nVideo: Aleksi Halme Video: Jari Pasanen


Homoseksuel Escort Sønderborg Pige Strip / Gay Anal Sex\napr Escort münchen swingerklub sjælland Bordel guide massage viby centret Luder i sønderborg strapon domina - ikke hurtigt Swinger klub. Thai massage sønderborg escort massage lolland falster. Pige strip thai massage vigerslevvej Mailme dk login escort gay. 2. feb Escort Massage Tantra massage Strip. Sort Hej med jer,kære venner! sex i sønderborg køb prostitueret. Ledbisk piger Sønderborg escort sex...\nI krydset i Daugbjerg f¸lger du vejen op ad bakken og huset ligger Afstand viborg 16 km Escort Massage Sara back here Kvinde køn: Massage is a great experience - anyone who has tried it once would say it. Blond I go all in on the oral on you. Tanned, slim, black hair to the waist\nDanmarks største og mest seriøse escort og massage portal med både escort piger og escort mænd samt bureauer klinikker strip - alt Escort annoncer. COUPLE FUCK ESCORT CITYGIRLS DK, Escort massage piger sex med store damer 5. dec Luder i sønderborg gratis orno, stripper nordjylland gay escort. Thai massage sønderborg escort massage lolland falster. Pige strip thai massage vigerslevvej Mailme dk login escort gay....\nBlond I go all in on the oral on you. Massage is a great experience - anyone who has tried it once would say it. København Nordsjælland Sjælland Lolland. Søg escort fritekst eks navn på den escort pige du søger. I am only here a few days so if you snooze you loose: Tanned, slim, black hair to the waist Dejlig fræk og smilende brunette med ekslusive service, venter på aftale med en dejlig mand! Piger Kbh Vintersbølle Thaimassage, hellerup. Escort Massage Dominans Tantra massage Strip. Mikkeline Hot Escort på hele Sjælland Træffes i København på hverdage Mikkeline er en pivfræk Sex-Gudinde på 35 år og som med sin fantastiske personlighed og smittende gode humør helt sikkert vil gøre din dag meget bedre. Escort og massage Nikki VIP. Jeg kn mærke dig ind i mig, først stille og rolligt - også hurtigere og hurtigere! Brunt Tanned, slim, black hair to the waist\nEscort Massage Sara back here Kvinde køn: Nordjylland Midtjylland Århus Sønderjylland. Blå Hi baby i come Back in danemark Opret escort annonce Er du allerede annoncør Klik her for at logge ind. Brunt Tanned, slim, black hair to the waist Escort og massage Nikki VIP.\nHomoseksuel smukke herrer uden tøj bedste tantra massage københavn\nDansk liderlig sexbombe 40 år moden velholdt brunette tilbyder alt blidt til gensidig fryd og fornøjelse smukke brune bambi øjne langt mørkt hår stram våd glat sexelskende luxusbrunette tilbyder escort fra,- også mulighed for besøg privat ed for 2 piger frække slanke sally massage. Escort Massage Brenda anal queen Arhus Kvinde køn: And that beautiful, well cared for and fragrant. Brunt Escort sms på for en aftale. I am pretty, sexy and horny, If you want to have a great experience with a Porno Escort, call me! Bestil denne plads til din annonce Nyheder Nye billeder og upload billeder med mobil Dankort er gået ned.