1 Dato: Sign.: PLY Sag: FU13202 DBI Retningslinje 002 Brandsikringsanlæg Certificering af personer til projektering, installation, service og vedligehold af brandsikringsanlæg 5. udgave 1\n2 Forord Revisionen af DBI Retningslinje 002 Certificering og godkendelse af kvalificerede personer til projektering, installation, service og vedligehold af brandsikringsanlæg er udarbejdet af DBI i samarbejde og konsensus med ordningens referencegruppe, hvis medlemmer er udpeget af certificeringsordningens interessenter. Referencegruppen har følgende sammensætning: Anders Sindal Kristensen Allan Reinert Tine Aabye Kristian Dorf Petersen Per Lyster TEKNIQ, Installatørernes Organisation Sikkerhedsbranchen Forsikring & Pension Foreningen af Kommunale Beredskabschefer DBI- Dansk Brand- og sikringsteknisk Institut 5. udgave af DBI Retningslinje 002 Certificering og godkendelse af personer til projektering, installation, service og vedligehold af brandsikringsanlæg har inden udgivelsen været sendt til høring hos: Foreningen af Kommunale Beredskabschefer Forsikring & Pension SikkerhedsBranchen Tekniq, Installatørernes Organisation Foreningen af Rådgivende Ingeniører Arbejdstilsynet Beredskabsstyrelsen Erhvervsstyrelsen Dansk Bygningsinspektør Forening Dansk Byggeri RMG-Inspektion DBI Dansk Brand- og sikringsteknisk Institut. Forbruger- og Konkurrencestyrelsen DI- Dansk Industri Modtagne høringssvar har været behandlet af referencegruppen. 2\n3 Indholdsfortegnelse Generes efter høring 3\n4 Definitioner Certificerende organ Organ, der udfører certificering af personer, der skal fungere som Eksamineret projektansvarlig/ anden certificeret person i et firma, der er godkendt til projektering, installation, service og vedligeholdelse af brandsikringsanlæg efter DBI Retningslinje 001. Certificeret person Medarbejder i et godkendt installationsfirma der kan dokumentere certificering fra et certificerende organ indenfor mindst et fagområde, i overensstemmelse med denne retningslinje. Certifikat (Personcertifikat) Dokument udstedt af et Certificerende organ som dokumentation for, at en person opfylder specificerede krav til viden i overensstemmelse med et kravdokument. Driftsansvarlig person Person, der på anlægsejers/-brugers vegne har ansvaret for daglig betjening i overensstemmelse med det godkendte installationsfirmas anvisninger. Der henvises til DBI Retningslinje 005. DS/EN ISO/IEC Standard, der indeholder generelle krav til organer, der udfører certificering af personer. Eksamineret projektansvarlig Medarbejder i et godkendt installationsfirma der kan dokumentere certificering fra et certificerende organ indenfor mindst et fagområde, i overensstemmelse med denne retningslinje. Eksamineret projektansvarlig/anden certificeret person har tidligere været benævnt kvalificeret person. Fagleder. Fagleder (overmontør, montageleder, entrepriseleder, formand mv.) er bindeled mellem den Eksamineret projektansvarlige og selve installations-/montagearbejdet. Faglederen skal, ved sin tilstedeværelse på arbejdsstedet sikre, at det praktiske installations-/montagearbejde udføres i henhold til projekteringsmaterialet og intensionerne i retningslinjen for installation herunder, at udførelsen er faglig korrekt. Fagleder og den Eksamineret projektansvarlige kan være samme person. Fagområde Fagområde, er et område eller felt inden for et fag. Dette fag kunne eksempelvis være et erhverv eller branche. Godkendt installationsfirma Virksomhed, der er godkendt i overensstemmelse med DBI Retningslinje 001, Godkendelse af firmaer til projektering, installation, service og vedligehold af brandsikringsanlæg. Habilitet Upartiskhed og uafhængighed af interesser, der kan påvirke emnet. Inspektionsvirksomhed Virksomhed, der er akkrediteret til inspektion i overensstemmelse med DS/EN ISO/IEC Virksomhedens akkrediteringsområde skal omfatte DBI Retningslinje 004, Brandsikringsanlæg, 4\n5 færdigmelding, inspektion og godkendelse, DBI Retningslinje 005, Brandsikringsanlæg, drift og vedligeholdelse, DBI Retningslinje 006, Sammenkoblede brandsikringsanlæg samt tilhørende projekteringsforskrifter. Kravdokumenter Den forskrift, retningslinje, standard eller normative dokument, der angiver krav til projektering, installation, service eller vedligehold af et brandsikringsanlæg. Personcertificering En certificeringsordning med regelmæssig opfølgning fra det certificerende organ. Referencegruppe En gruppe tilknyttet certificerings- og godkendelsesordningen, hvis medlemmer er udpeget af certificeringsordningens interessenter. Gruppen har beføjelser til at udarbejde politikker og principper for ordningen. Gruppen forestår endvidere vedligehold, udvikling og tilsyn med ordningen samt fortolkning af ordningens krav. 5\n6 10 Almindelige bestemmelser 11 Anvendelse DBI Retningslinje 002 anvendes som grundlag for certificering af personer, der skal fungere som Eksamineret projektansvarlig eller på anden måde certificeret person i et godkendt installationsfirma efter DBI Retningslinje 001. Personens faglige kompetence og forretningsområde omfatter en eller flere områder af projektering, installation, service og vedligehold af brandsikringsanlæg i Danmark efter et kravdokument som anført i afsnit 12. En myndighed eller en anden part kan stille krav om, at udførelsen af anlægget skal ske efter et af de i afsnit 12 nævnte kravdokumenter og af et godkendt installationsfirma. Principperne indeholdt i denne retningslinje vil også kunne anvendes for andre typer brandsikringsanlæg. 12 Gyldighed DBI Retningslinje 002 beskriver mindstekrav til certificering af personers faglige kompetence som Eksamineret projektansvarlig eller anden certificeret person indenfor projektering, installation, service og vedligehold af brandsikringsanlæg, og omfattet af krav om overensstemmelse med et eller flere af nedennævnte kravdokumenter. Fagområde ABA - Automatiske brandalarmanlæg Forskrift 232, Automatiske brandalarmanlæg - Projektering og installation. DBI Retningslinje 232, Automatiske brandalarmanlæg - Projektering, installation og vedligeholdelse Fagområde AVS - Automatiske sprinkleranlæg Forskrift 251 Automatiske sprinkleranlæg, afsnit DBI Retningslinje 251/4001 Sprinkleranlæg, Projektering, installation og vedligeholdelse (inkl. danske tillæg). CEA 4001 Sprinkler Systems, Planning and Installation VdS/CEA 4001 VdS CEA - Richtlinien für Sprinkleranlagen, Planung und Einbau. DS/EN Stationære brandslukningssystemer Automatiske sprinkleranlæg - Beregning, installation og vedligeholdelse. NFPA 13 Standard for the Installation of Sprinkler Systems DBI retningslinje 254 Automatisk vandtågeanlæg, projektering, installation Fagområde ABV Brandventilationsanlæg DBI Retningslinje 027, Brandventilationsanlæg - Projektering, installation og vedligeholdelse Fagområde VAR - Varslingsanlæg 6\n7 DBI Retningslinje 024, Varslingsanlæg - Projektering, installation og vedligeholdelse Fagområde ARS Automatiske rumslukningsanlæg Forskrift 253, Automatisk rumslukningsanlæg med Inert gas Fagområde AGA Automatiske gasalarmanlæg Forskrift 233, Automatiske gasalarmanlæg 13 Referencer DBI Retningslinje 002 refererer til: DBI Retningslinje 001, Godkendelse af firmaer til projektering, installation, service og vedligehold af brandsikringsanlæg. DBI Retningslinje 003, Certificering af systemer og systemdele til brandsikringsanlæg. DBI Retningslinje 004, færdigmelding, inspektion og godkendelse. DBI Retningslinje 005, drift og vedligeholdelse. DBI Retningslinje 006, Sammenkoblede brandsikringsanlæg. 14 Ikrafttrædelse Denne 5. udgave af DBI Retningslinje 002 træder i kraft d. 1. april 2012, og erstatter alle tidligere udgaver af DBI Retningslinje 002. Certificering efter tidligere udgaver af denne retningslinje er gældende indtil certifikatets udløb. I en overgangsperiode på 6 måneder fra ikrafttrædelsesdato kan bestemmelserne i DBI Retningslinje 002, 4. udgave af 2009 dog anvendes. 15 Retningslinjernes omfang DBI Retningslinje 002 beskriver følgende: Minimumskrav til faglig kompetence, som personer skal være i besiddelse af for at blive certificeret. Minimumskrav til faglig aktivitet indenfor fagområdet, som er nødvendige for, at personen kan opretholde certifikat som Eksamineret projektansvarlig eller anden certificeret person (Se relevant appendiks) indenfor projektering, installation, service og vedligehold af brandsikringsanlæg. Minimumskrav til certificeringsorganets aktiviteter. 16 Formål 7\n8 Retningslinjernes formål er at sikre en ensartet fastholdelse af mindstekrav til kvalitetsniveauet for brandsikringsanlæg, for derigennem at reducere skader og uønskede alarmer Kompetencekrav til Eksamineret projektansvarlig eller anden certificeret person 21 Erfaring Personer, der ønsker at blive certificeret som Eksamineret projektansvarlig/anden certificeret person i et godkendt installationsfirma, skal opfylde følgende krav: Erfaring med relevant fagområde, jf. afsnit 12. og med praktisk erfaring som beskrevet nedenfor indenfor et eller flere af følgende områder: Projektering Installation Service og vedligehold 22 Kompetence Generelle kompetencekrav for Eksamineret projektansvarlig er: Brandteknisk basiskursus for installatører eller tilsvarende. (Se relevant appendiks) Brandteknisk projekteringskursus inden for det ansøgte fagområde omhandlende det relevante kravdokument jf. afsnit 12. (Se relevant appendiks) Prøve, jf. afsnit 50, skal bestås Generelle kompetencekrav til certificeret person er: Se relevant appendiks. Specifikke kompetencekrav for fagområde ABA og Varsling : Dokumenteret uddannelse på niveau som el-installatør. Eller Elektriker med 2 års praktisk dokumenteret ABA-erfaring Eller Maskinmester med 2 års praktisk dokumenteret ABA-erfaring Eller Elektromekaniker med 4 års praktisk dokumenteret ABA-erfaring. Specifikke kompetencekrav for fagområde AVS: Dokumenteret uddannelse som ingeniør, med erfaring i tryktabsberegninger og pumpeteknik Eller VVS teknikere med 2 års dokumenteret sprinklerprojekteringserfaring, herunder erfaring i tryktabsberegninger og pumpeteknik samt medunderskrivende fagleder på 5 godkendte færdigmeldinger heraf minimum 2 i klasse OH Eller VVS installatører med 2 års dokumenteret sprinklerprojekteringserfaring, herunder erfaring i tryktabsberegninger og pumpeteknik samt medunderskrivende fagleder på 5 godkendte færdigmeldinger heraf minimum 2 i klasse OH 8\n9 Eller Maskinmestre med 2 års dokumenteret sprinklerprojekteringserfaring, herunder erfaring i tryktabsberegninger samt medunderskrivende fagleder på 5 godkendte færdigmeldinger heraf minimum 2 i klasse OH Specifikke kompetencekrav for fagområde ABV, termisk ventilation: Dokumenteret uddannelse på niveau som el-installatør. Eller Elektriker med 2 års praktisk dokumenteret ABV-erfaring Eller Maskinmester med 2 års praktisk dokumenteret ABV-erfaring Eller Elektromekaniker med 4 års praktisk dokumenteret ABV-erfaring Specifikke kompetencekrav for fagområde ABV, mekanisk ventilation: Dokumenteret uddannelse på niveau som VVS-installatør. Eller VVS-teknikker med 2 års praktisk dokumenteret ABV-erfaring. Eller Maskinmester med 2 års praktisk dokumenteret ABV-erfaring Eller dokumenteret uddannelse på niveau som el-installatør Specifikke kompetencekrav for fagområde ARS : Dokumenteret uddannelse på niveau som el-installatør. Eller Maskinmester med 2 års praktisk dokumenteret ARS-erfaring Specifikke kompetencekrav for fagområde AGA : Dokumenteret uddannelse på niveau som el-installatør 1 års praktisk dokumenteret AGA-erfaring De specifikke kompetencekrav kan i særlige tilfælde erstattes af meritoverførsel. Certificeringsorganets mulighed for at afvige fra de specifikke kompetencekrav ved meritoverførsel, besluttes af referencegruppen. Beslutninger formuleres, så certificerende organer kan administrere ensartet herefter. 23 Øvrige krav Den certificerede person må kun repræsentere ét godkendt installationsfirma. 30 Krav til det certificerende organ. 31 Generelt Det certificerende organ skal udføre personcertificering på basis af erfarings-, uddannelses- og kompetencekrav som anført i denne retningslinje. Afholdelse af prøver, vurdering, certificering og udstedelse af certifikater skal forgå på en sådan måde, at alle involverede parter kan have tiltro til, at certificerede personer med gyldigt certifikat er 9\n10 kvalificerede til at udføre projektering, installation, service og vedligehold af brandsikringsanlæg, inden for det fagområde hvor personen er certificeret. Det certificerende organ skal deltage aktivt i certificeringsordningens referencegruppe. 32 Referencegruppe Referencegruppens medlemmer udnævnes blandt de interessenter DBI Retningslinje 002 vedrører. Referencegruppen skal søges sammensat på en retfærdig og ensartet måde, der repræsenterer alle parter med væsentlig interesse i udarbejdelsen af politikker og principper vedrørende denne retningslinje, uden at særlige interessenter har dominans. Referencegruppen består af en repræsentant fra hver af følgende: Forsikring og Pension. TEKNIQ, Installatørernes Organisation Sikkerhedsbranchen Foreningen af Kommunale Beredskabschefer Det certificerende organ Referencegruppens medlemmer udpeges efter indstilling fra de relevante interessenter, i henhold til de ovenfor anførte kriterier. Såfremt det viser sig, at andre personer eller organisationer har væsentlig interesse i certificeringsordningen og dennes indhold og funktion, og derfor bør deltage i referencegruppen, kan disse løbende indstilles og udpeges på lige fod med de ovenfor angivne, såfremt sammensætningen af udvalget forbliver repræsentativt og der fortsat er sikret en ligelig fordeling af interesser. Såfremt der er flere certificerende organer, skal der sikres ligelig repræsentation i referencegruppen. Referencegruppens medlemmer skal underskrive en fortrolighedserklæring, så det sikres, at oplysninger om certificeringsaktiviteter fremkommet i forbindelse med udvalgets arbejde, holdes fortrolige. Ansvar og beføjelser for referencegruppen fastlægges i et kommissorium, hvis indhold skal reflektere gruppens opgaver i relation til certificeringsordningen, herunder gennemgang og validering af ordningen. Referencegruppen skal som minimum have beføjelser som et certificeringsudvalg anført i DS/EN ISO/IEC Referencegruppen vurderer løbende om ordningen fungerer efter hensigten. Eventuelle tolkninger af kravene i certificeringsordningen sker i og af referencegruppen og kravene formuleres, så certificerende organer kan administrere ensartet herefter. Referencegruppen skal arbejde for, at der ikke indføres konkurrencebegrænsende foranstaltninger. 33 Prøveudvalg 10\n11 Til sikring af retfærdige og ensartede prøver samt gyldige bedømmelser, nedsættes der i regi af referencegruppen et prøveudvalg, med ansvar for udarbejdelse af prøver samt løsningsvejledning og vurdering af løsninger efter anmodning fra certificeringsorganet. De hermed forbundne omkostninger afholdes af certificeringsorganet. Udpegning af medlemmer til prøveudvalget foretages af referencegruppen efter indstilling fra det certificerende organ. Udpegningen sker på baggrund af en kompetencevurdering baseret på nedenstående kriterier. Hvor referencegruppen finder behov for indhentning af faglig ekspertise til vurdering af det indstillede bedømmelsespersonales kvalifikationer, skal det indstillende certificerende organ, i samarbejde med referencegruppen, sikre at denne indhentes. Overvågning og evaluering af prøveudvalgets præstation foretages i regi af referencegruppen som udpegende instans, efter procedurer fastlagt af gruppen. Opgavestiller Ingeniør eller inspektør (fra et akkrediteret inspektionsselskab) med mindst 5 års erfaring indenfor relevant fagområde. For begge gælder at tilstrækkeligt kendskab til nyeste udgave af både relevant byggelovgivning og relevante kravdokumenter skal dokumenteres. Censor/særlig sagkyndig Tidligere Eksamineret projektansvarlig/kvalificeret person med mindst 5 års praktisk erfaring inden for fagområdet eller ingeniør fra rådgivende virksomhed med mindst 5 års erfaring med projektering indenfor fagområdet. For begge gælder at tilstrækkeligt kendskab til nyeste udgave af både relevant byggelovgivning og relevante kravdokumenter skal dokumenteres. Habilitet Personer udpeget til personcertificeringsordningens prøveudvalg må ikke, hverken direkte eller via en evt. arbejdsgiver, være involveret i uddannelse eller opretholdelse af certificering af personer på en måde, der vil kunne skabe tvivl om fortrolighed og uvildighed. Der skal, til sikring heraf, samt præcisering af arbejdets omfang, udarbejdes og underskrives en kontrakt med alle personer i prøveudvalget. Kontrakten udformes, så den dækker det aftalte, herunder især sikrer fortrolighed, uafhængighed og undgåelse af interessekonflikt. Såfremt en person, udpeget til prøveudvalget, i medfør af kravene heri, meddeler referencegruppen eller certificeringsorganet forhold, der kan så tvivl om dennes habilitet i relation til udførelsen af de fastlagte opgaver, skal referencegruppen eller certificeringsorganet træffe de nødvendige foranstaltninger til sikring af opretholdelse af fortrolighed og uvildighed og registrere disse foranstaltninger. 34 Ansvar Det certificerende organ er ansvarlig for: 11\n12 overholdelse af kravene stillet til det certificerende organ, som beskrevet i denne retningslinje. vurdering af certificeringsgrundlag i overensstemmelse med denne Retningslinje. afholdelse af prøver i egnede lokaler, og i overensstemmelse med denne retningslinje. udstedelse af certifikat, i overensstemmelse med denne retningslinje. udførelse af årlig kontrol af certifikatindehaver At opretholde lister over eksaminerede projektansvarlige og andre certificerede personer og at offentligøre disse lister på dets hjemmeside evaluering af forsat kompetence i forbindelse med fornyelse indstilling af personer til prøveudvalget der udgøres af opgavestiller og censor 40 Ansøgning om personcertificering 41 Generelt Krav til indhold af ansøgning fremgår af denne retningslinje. Det skal af ansøgningen fremgå hvilket fagområde og kravdokument(er) ansøgningen omfatter, jf. afsnit 12. Kommunikationen mellem ansøgeren og det certificerende organ skal foregå på dansk, med mindre andet er aftalt. Et aftalegrundlag underskrives af både ansøger og det certificerende organ. Omkostninger til sagsbehandling af ansøgning og certificeringsaktiviteter afholdes af ansøgeren. 42 Personcertificering Alle personer kan ansøge om at blive certificeret som eksamineret projektansvarlig/anden certificeret person. Ansøgning sendes i god tid inden en evt. prøve til det certificerende organ for registrering og gennemgang for at sikre, at ansøgeren besidder de nødvendige kvalifikationer til at kunne opnå certificering. Kvalifikationskravene er beskrevet i denne retningslinje. Ansøgningen skal oplyse om eventuelle nuværende eller tidligere certifikater for samme eller lignende kvalifikationer hos andre certificerende organer. 12\n13 43 Ansøgningens omfang Eksamineret Projektleder: navn, adresse, postnr., by og telefonnummer dokumentation for faglig uddannelse dokumentation for krævet praktisk erfaring med brandsikringsanlæg indenfor det ansøgte fagområde dokumentation for deltagelse i basiskursus dokumentation for deltagelse i projekteringskursus indenfor det ansøgte fagområde. Projekteringskurset skal omhandle det ansøgte kravdokument, jf. afsnit 12. Det skal af ansøgningen fremgå hvilket fagområde og kravdokument ansøgningen omfatter, jf. afsnit 12 Såfremt dokumentation for deltagelse i brandteknisk basiskursus og/eller projekteringskursus inden for det ansøgte område ikke foreligger på tidspunktet for ansøgningens indsendelse, skal der i ansøgningen dokumenteres tilmelding til kursus. Dokumentation for kursusdeltagelse skal da efterfølgende fremsendes til certificeringsorganet. Såfremt der efter bestået projekteringskursus kun foreligger dokumentation for tilmelding til basiskursus, kan der udstedes certifikat med reduceret gyldighedsperiode til efter afholdt basiskursus. Efter dokumenteret basiskursus kan der udstedes certifikat dog således, at den samlede løbetid ikke overstiger certifikatets maksimale gyldighedsperiode. Udgifter til ovenstående afholdes af ansøger. Certificeret person: navn, adresse, postnr., by og telefonnummer dokumentation for faglig uddannelse dokumentation for krævet praktisk erfaring med brandsikringsanlæg indenfor det ansøgte fagområde For yderligere krav, se endvidere relevant appendiks Det skal af ansøgningen fremgå hvilket fagområde og kravdokument ansøgningen omfatter, jf. afsnit Prøve, Eksamineret projektansvarlig 51 Generelt Alle personer kan tilmelde sig til og deltage i en prøve. 13\n14 For at være certificeret som Eksamineret projektansvarlig i et godkendt installationsfirma kræves, at ansøgeren består en A-prøve jf. afsnit 53. Såfremt prøven ikke bestås, kan ansøgeren tilmelde sig en ny prøve. Er formålet med deltagelse i en prøve at opnå certificering som Eksamineret projektansvarlig, skal der før deltagelse i denne prøve sendes ansøgning til det certificerende organ for registrering og gennemgang, med henblik på afklaring af, at ansøgeren ud over en eventuelt bestået prøve besidder de øvrige nødvendige kvalifikationer til at kunne opnå certificering. Kvalifikationskravene er beskrevet i denne retningslinje. For at opretholde certificeringen som Eksamineret projektansvarlig er der inden certifikatets udløb krav om beståelse af en recertificeringsprøve jf. afsnit 54. Bestås recertificeringsprøven ikke inden udløbet af certifikatet, bortfalder certificeringen. Certifikat kan kun generhverves ved at bestå en ny A-prøve. Krav til prøve er beskrevet i denne retningslinje. Gyldig billedlegitimation skal forevises af prøvedeltager umiddelbart forud for start af en prøve. Der skal ved prøven ske anonymisering af prøvedeltageren og dennes besvarelse. Ansøgeren skal angive en kode til sikring af anonymitet i forbindelse med besvarelse af prøven og bedømmelsen heraf. Når opgavestilleren og censor er enige om resultatet af prøven, tillades koden brudt af certificeringsorganet. I tilfælde af uenighed mellem censor og opgavestiller om bedømmelse af prøvens besvarelse eller dele heraf, skal certificeringsorganet indkalde en særlig sagkyndig, der afgør prøvens resultat. Ved prøverne må alle hjælpemidler benyttes bortset fra kommunikationsmidler. For AVS gælder endvidere, at tryktabsberegningsprogrammer ikke må anvendes. 52 Særlige forhold Revision af kravdokumenter Revision af kravdokumenter kan medføre krav om fornyet A-prøve eller tillægsprøve. Dette afgøres af referencegruppen. Nye kravdokumenter Såfremt certificeringsordningen tilføjes nye kravdokumenter, inden for hvilken en person kan opnå certificering af faglig kompetence, skal såvel erfaringskrav som kompetencekrav dokumenteres opfyldte. Krav opstilles af referencegruppen. Certificering af en Eksamineret projektansvarlig eller anden certificeret person foretages på baggrund af en vurdering af materialet, der belyser om personen opfylder kravene til erfaring og viden inden for det specifikke fagområde jf. afsnit 20 og A-prøve, Eksamineret projektansvarlig Prøven gennemføres i to dele omfattende følgende: 14\n15 Del A-1 Skriftlig prøve der omhandler: Bygningsreglement og Eksempelsamling om brandsikring af byggeri Relevante Tekniske og Driftsmæssige forskrifter udarbejdet af Beredskabsstyrelsen De for personcertificeringen relevante kravdokumenter og i relevant omfang Stærkstrømsbekendtgørelsen, (for AVS også hydraulik og pumpeteknik). Ved prøven stilles: 10 generelle spørgsmål i Bygningsreglement, Eksempelsamling om brandsikring af byggeri, tekniske og driftsmæssige forskrifter, 10 specifikke spørgsmål omhandlende projektering og installation i relation til det gældende kravdokument, som personen skal certificeres til. Prøvens varighed er 180 minutter. Del A-2 Skriftlig projektgennemgang for afdækning af forprojekterede fejl, mangler og afvigelser. Ved prøven stilles: 10 specifikke spørgsmål i det for personcertificeringen gældende kravdokument. Prøvens varighed er 150 minutter. Generelt henvises der til pensumliste i relevant appendiks. Bedømmelsen foretages af opgavestiller og den uvildige censor udpeget af prøveudvalget. Begge prøver, del A-1 og del A-2, skal selvstændigt bestås og hver delprøve anses for bestået når mindst 60% er korrekt besvaret. Bestået del A-1 og del A-2 er hver for sig gældende til certificering i 12 måneder. 54 Recertificeringsprøve (udfases), Eksamineret projektansvarlig Recertificeringsprøve er forbeholdt personer, der ønsker certifikatet fornyet, og kræves bestået for fornyelse af certifikatet. Recertificeringsprøven udfases og erstattes fra 2013 med krav om ERFAkursus jf. afsnit 55. Prøven er skriftlig og omhandler: Bygningsreglement og Eksempelsamling om brandsikring af byggeri. Relevante Tekniske og Driftsmæssige forskrifter udarbejdet af Beredskabsstyrelsen. De for recertificeringen gældende kravdokumenter, samt i relevant omfang Stærkstrømsbekendtgørelsen, (for AVS også hydraulik og pumpeteknik). Ved prøven stilles: 15\n16 5 generelle spørgsmål i Bygningsreglement, Eksempelsamling om brandsikring af byggeri, tekniske og driftsmæssige forskrifter 15 specifikke spørgsmål i det for recertificeringsprøven relevante kravdokument. Der vil hovedsageligt blive lagt vægt på ændrede kravdokumenter inden for fagområdet samt ændrede Retningslinjer, forskrifter og reglementer. Generelt henvises der til pensumliste i relevant appendiks. Prøvens varighed er 120 minutter. Recertificeringsprøven anses for bestået, når mindst 60 % er korrekt besvaret. Bedømmelsen foretages af opgavestiller og den uvildige censor udpeget af prøveudvalget. Såfremt prøven ikke bestås, kan ansøgeren tilmelde sig en ny prøve. Det certificerende organ kan skriftligt meddele tilladelse til, at et certifikat anvendes i yderligere seks måneder efter udløbsdato såfremt certifikatindehaver kan dokumentere at have tilmeldt sig recertificeringsprøve. Et evt. herefter opnået certifikats løbetid forkortes med den tillagte løbetid således, at den samlede løbetid ikke overstiger certifikatets maksimale gyldighedsperiode. Udgifter til ovenstående afholdes af ansøger. 55 Obligatorisk ERFA-kursus, Eksamineret projektansvarlig. ERFA-kursus er en mulighed for alle, men er et krav for personer, der ønsker certifikatet fornyet og kræves bestået for fornyelse af certifikatet. Målsætningen er dels at opretholde den viden som indgår i kompetenceuddannelsen og dels at videreudvikle og opdatere de kvalificerede personers viden. ERFA-kurset afholdes som et erfaringsudvekslingskursus (ERFA), som arrangeres mindst hvert andet år af certificeringsorganet. Kurset skal være på mindst én dag og give en repetition af teoretiske og praktiske emner, hvor det findes relevant, inden for følgende områder: Projektering Installation og vedligeholdelse Rapportering af erfaringer og udførte opgaver Nye love, regler og bekendtgørelser samt litteratur som fx: Bygningsreglement og Eksempelsamling om brandsikring af byggeri Relevante Tekniske og Driftsmæssige forskrifter udarbejdet af Beredskabsstyrelsen De gældende kravdokumenter for den pågældende ordning samt i relevant omfang Stærkstrømsbekendtgørelsen. Tolkninger og rettelser fra teknisk udvalg og referencegrupper til den pågældende ordning. For AVS, hydraulik og pumpeteknik. ERFA-kurset afsluttes med en multiple choise prøve som afdækker forståelse for det gennemgåede materiale. 16\n17 For at kunne få fornyet certifikatet kræves dokumentation for minimum 2 beståede ERFA-kurser. Der må maximalt være 24 måneder +/- 2 måneder mellem hvert dokumenterede beståede ERFA-kursus. Overgangsordning: Der etableres en overgangsordning fra recertificeringsprøven jf. afsnit 54 til kravene om ERFA-kursus. I 2012 afholdes recertificeringsprøve som hidtil, ligesom der afholdes ERFA-kursus. I 2013 erstattes recertificeringsprøven af kravet om to beståede ERFA-kurser. Der skal såfremt personcertifikat udløber inden 2. ERFA-kursus afholdes kunne dokumenteres tilmelding til førstkommende ERFA-kursus. En personcertificering gøres afhængig af beståelse af begge multiple choice prøver. I 2014 stilles krav om minimum 2 beståede ERFA-kurser. I 2015 stilles krav om minimum 2 beståede ERFA-kurser med maksimalt 24 måneder+/- 2 måneder i mellem. Multiple choise prøve: Multiple choise prøven består af minimum 20 spørgsmål med hver to-tre svarmuligheder. Varighed: 1 minut/spørgsmål. Prøven anses for bestået når minimum 70% er korrekt besvaret. Kursusbevis eftersendes til deltager med kopi af afleveret opgave og opgavedokument med korrekt besvarelse. Sanktioner: Såfremt der ikke kan dokumenteres det krævede antal beståede multiple choice prøver ved fornyelse af certifikat kræves ny A-prøve. Det certificerende organ kan skriftligt meddele tilladelse til, at et certifikat anvendes i yderligere seks måneder efter udløbsdato såfremt certifikatindehaver kan dokumentere at have tilmeldt sig ERFAkursus. Et evt. herefter opnået certifikats løbetid forkortes med den tillagte løbetid således, at den samlede løbetid ikke overstiger certifikatets maksimale gyldighedsperiode. Udgifter til ovenstående afholdes af ansøger. 60 Certificering 61 Generelt 17\n18 Et certificerende organ kan ikke udstede flere certifikater inden for samme fagområde til en certificeret person. Certifikatet påtegnes i stedet samtlige kravdokumenter, inden for hvilke personen opnår certificering af faglig kompetence som Eksamineret projektansvarlig/certificeret person. Certificering af en Eksamineret projektansvarlig er betinget af: Dokumentation for opfyldelse af krav i denne retningslinje, herunder kravene i relevante appendiks. Bestået A-prøve. Tilfredsstillende oplysninger, jf. afsnit 43. Certificering af en certificeret person er betinget af: Dokumentation for opfyldelse af krav i denne retningslinje, herunder kravene i relevante appendiks. Tilfredsstillende oplysninger, jf. afsnit Gyldighed Certifikatet som eksamineret projektleder og andre certificerede personer er gyldigt i 5 år. Hvert år udstedes der, såfremt kravene til opretholdelse af certificeringen er opfyldte, et gyldighedsbevis med løbetid på et år. Såfremt certifikatet i gyldighedsperioden påtegnes med yderligere kravdokumenter inden for fagområdet, vil den oprindelige udløbsdato blive bibeholdt. Dette medfører, at et certifikats gyldighedsperiode altid vil være afhængig af den førstkommende recertificering/fornyelse. Det certificerende organ kan, når forholdene taler herfor, fastsætte en kortere gyldighedsperiode. 70 Certifikatets opretholdelse 71 Generelt I gyldighedsperioden har det certificerende organ pligt til løbende at overvåge certifikatindehaveren. Én gang årligt skal indsendes dokumentation for erfaring og kompetence, se relevant appendiks. Det certificerende organ udsteder herefter gyldighedsbevis med op til ét års løbetid. Certifikatets opretholdelse er betinget af, at certifikatindehaveren hvert år, ca. en måned før udløbet af gyldighedsbeviset, fremsender nedennævnte oplysninger til det certificerende organ 72 Erfaring og kompetence Se relevant appendiks. 18\n19 Kravet om timetal for beskæftigelse indenfor relevant fagområde kan evt. nedsættes ved lovligt forfald fx barselsorlov og dokumenteret sygefravær. Eksempelvis 2 måneders lovligt forfald giver reduktionen 400 timer:12 x 2 = 66 timer. 73 Godkendelseskriterium Certifikatets opretholdelse er betinget af, at bestemmelserne i denne retningslinje er opfyldt. 74 Sanktioner Såfremt certifikatindehaver ikke kan dokumentere opfyldelse af minimumskravene til faglig aktivitet inden for fagområdet, har det certificerende organ pligt til at inddrage certifikatet. Eksamineret projektleder: Nyt certifikat kan kun udstedes, såfremt ny A-prøve, er bestået. Såfremt certifikatet er påtegnet flere kravdokumenter, inden for hvilke certifikatindehaver har opnået certificering af faglig kompetence, kan certificering inden for hvert enkelt kravdokument kun generhverves, såfremt A-prøve omfattende det relevante kravdokument er bestået. Andre certificerede personer: Der ansøges på ny, med fyldestgørende dokumentation. Såfremt certifikatet er påtegnet flere kravdokumenter, inden for hvilke certifikatindehaver har opnået certificering af faglig kompetence, kan certificering inden for hvert enkelt kravdokument kun generhverves, ved fremsendelse af dokumentation for yderligere kompetence 80 Fornyelse af certifikat 81 Eksamineret projektansvarlig Det er en forudsætning for fornyelse af certifikatet, at der foreligger dokumentation vedrørende erfaring og kompetence og at recertificeringsprøven eller ERFA-kurser med multiple choice prøver inden for det relevante kravdokument, jf. afsnit 12, er bestået. Godkendelseskriterium Certifikatets fornyelse er betinget af, at dokumentation for erfaring og kompetence er fremsendt samt at en recertificeringsprøve eller ERFA-kurser med multiple choice prøver inden for det relevante kravdokument bestås inden certifikatets udløbsdato. Bestås recertificeringsprøve eller ERFA-kurser med multiple choice prøver ikke indenfor den fastsatte frist, kan nyt certifikat herefter kun udstedes efter fornyet fremsendelse af ansøgning om certificering jf. afsnit 40 og beståelse af A-prøve, jf. afsnit 50. Såfremt certifikatet er påtegnet flere kravdokumenter, inden for hvilke certifikatindehaver har opnået certificering af faglig kompetence, kan certificering inden for hvert enkelt kravdokument kun generhverves, såfremt A-prøve, omfattende det relevante kravdokument, er bestået. 19\n20 82 Anden certificeret person Se relevant appendiks. 90 Tvistigheder 91 Tvistigheder Alle sager, der udspringer af det certificerende organs afgørelser, afgøres efter dansk ret ved dansk domstol. 100 Anvendelse af det certificerende organs logo Såfremt den certificerede person ønsker at gøre brug af det certificerende organs logo på f. eks. eget brevpapir, skal det certificerende organs skriftlige tilladelse være indhentet forud. 20\n21 Appendiks A Automatiske brandalarmanlæg (ABA) Kurser: Der skal foreligge dokumentation for nedenstående kurser: Brandteknisk basiskursus for installatører eller tilsvarende Varighed 1 dag. Indhold På kurset behandles følgende hovedemner: brand i teori og praksis. brandterminologi og brandtekniske begreber klassifikation, prøvning og godkendelse af byggematerialer brandfarlige væsker alarmerings- og slukningsanlæg brandventilation bygningsreglement samt Eksempelsamling for brandsikring af byggeri relevante områder beskrevet i Tekniske forskrifter udgivet af Beredskabsstyrelsen. Brandteknisk projekteringskursus omhandlende det relevante kravdokument, jf. afsnit 12. Varighed Mindst 3 dage. Indhold På kurset behandles følgende hovedemner: lovgivning krav til materiel og installationsfirmaer projektering installation færdigmelding, inspektion og godkendelse. Prøve: A-prøve, jf. afsnit 50, skal bestås. A-prøve Pensumliste Ved prøven skal der dokumenteres et grundigt kendskab til det relevante kravdokument som personcertificeringen omfatter, jf. afsnit 12 samt i relevant omfang Stærkstrømsbekendtgørelsen. Ved prøven skal der dokumenteres kendskab til: DBI Retningslinje 004, 005 for brandsikringsanlæg og DBI Retningslinje 006 for sammenkoblede brandsikringsanlæg. Bygningsreglement med tillæg samt Eksempelsamling om brandsikring af byggeri. relevante Tekniske og Driftsmæssige forskrifter udarbejdet af Beredskabsstyrelsen. 21\n22 Erfaring og kompetence (for opretholdelse af certifikat): Certifikatindehaverens erfaring og kompetence inden for fagområdet skal godtgøres, fortrinsvis ved nedenstående dokumentation: En erklæring fra den certificerede person, der bekræfter, at certifikatindehaveren, i sammenlagt 400 timer i den forudgående 12-måneders periode, har været beskæftiget med brandsikringsanlæg i et godkendt installationsfirma inden for projektering, installation, service og vedligehold af ABA-anlæg. Erklæringen skal være attesteret af arbejdsgiveren. Hvis arbejdsgiveren er den certificerede person, attesteres erklæringen af personen selv i egenskab af arbejdsgiver. Desuden vedlægges: Kopi af mindst én færdigmelding som certifikatindehaveren i den forudgående 12 måneders periode selv har færdigmeldt. Certifikatindehaveren skal have forestået projektering og installation. Kopi af tilhørende inspektionsrapport fra en akkrediteret inspektionsvirksomhed. Anlægget skal være godkendt. Eller: Certifikatindehaver har projekteret og installeret mindst ét ABA-anlæg i den forudgående 12 måneders periode, men ikke selv forestået færdigmeldingen. Dette skal skriftligt bekræftes af den arbejdsgiver for hvem arbejdet er udført. Der vedlægges: Erklæring fra den arbejdsgiver, for hvem arbejdet er udført Kopi af færdigmeldingen Kopi af den tilhørende inspektionsrapport. Anlægget skal være godkendt. Eller: Erklæring fra en akkrediteret inspektionsvirksomhed på, at certifikatindehaver i den forudgående 12 måneders periode har færdigmeldt og fået godkendt mindst ét ABA-anlæg. 22\n23 Appendiks B Automatiske sprinkleranlæg Kurser: Der skal foreligge dokumentation for nedenstående kurser: Brandteknisk basiskursus for installatører eller tilsvarende Varighed 1 dag. Indhold På kurset behandles følgende hovedemner: brand i teori og praksis. brandterminologi og brandtekniske begreber klassifikation, prøvning og godkendelse af byggematerialer brandfarlige væsker alarmerings- og slukningsanlæg brandventilation bygningsreglement samt Eksempelsamling for brandsikring af byggeri relevante områder beskrevet i Tekniske forskrifter udgivet af Beredskabsstyrelsen. Brandteknisk projekteringskursus omhandlende det relevante kravdokument jf. afsnit 12. Varighed Mindst 3 dage. Indhold På kurset behandles følgende hovedemner: lovgivning krav til materiel og installationsfirmaer projektering installation færdigmelding, inspektion og godkendelse. Prøve: A-prøve skal bestås. A-prøve Pensumliste Ved prøven skal der dokumenteres et grundigt kendskab til det relevante kravdokument som personcertificeringen omfatter, jf. afsnit 12 samt i relevant omfang Stærkstrømsbekendtgørelsen og hydraulik og pumpeteknik. Ved prøven skal der dokumenteres kendskab til: DBI Retningslinje 004, 005 for brandsikringsanlæg og DBI Retningslinje 006 for sammenkoblede brandsikringsanlæg. Bygningsreglement med tillæg samt Eksempelsamling om brandsikring af byggeri. relevante Tekniske og Driftsmæssige forskrifter udarbejdet af Beredskabsstyrelsen. 23\n24 Erfaring og kompetence (for opretholdelse af certifikat): Certifikatindehaverens erfaring og kompetence inden for fagområdet skal godtgøres, fortrinsvis ved nedenstående dokumentation: En erklæring fra den certificerede person, der bekræfter, at certifikatindehaveren, i sammenlagt 400 timer i den forudgående 12-måneders periode, har været beskæftiget med brandsikringsanlæg i et godkendt installationsfirma inden for projektering, installation, service og vedligehold af sprinkleranlæg. Erklæringen skal være attesteret af arbejdsgiveren. Hvis arbejdsgiveren er den certificerede person, attesteres erklæringen af personen selv i egenskab af arbejdsgiver. Desuden vedlægges: Kopi af mindst én færdigmelding som certifikatindehaveren i den forudgående 12 måneders periode selv har færdigmeldt. Certifikatindehaveren skal have forestået projektering og installation. Kopi af tilhørende inspektionsrapport fra en akkrediteret inspektionsvirksomhed. Anlægget skal være godkendt. Eller: Certifikatindehaver har projekteret og installeret mindst ét sprinkleranlæg i den forudgående 12 måneders periode, men ikke selv forestået færdigmeldingen. Dette skal skriftligt bekræftes af den arbejdsgiver for hvem arbejdet er udført. Der vedlægges: Erklæring fra den arbejdsgiver, for hvem arbejdet er udført Kopi af færdigmeldingen Kopi af den tilhørende inspektionsrapport. Anlægget skal være godkendt. Eller: Erklæring fra en akkrediteret inspektionsvirksomhed på, at certifikatindehaver i den forudgående 12 måneders periode har færdigmeldt og fået godkendt mindst ét sprinkleranlæg. For sprinkleranlæg gælder dog specielt, at dokumentation for færdigmelding og godkendelse af trapperumssprinkleranlæg ikke kan betragtes som tilstrækkelig dokumentation for erfaring og kompetence. 24\n25 Appendiks C varslingsanlæg (VAR) Kurser: Der skal foreligge dokumentation for nedenstående kurser: Brandteknisk basiskursus for installatører eller tilsvarende Varighed 1 dag. Indhold På kurset behandles følgende hovedemner: brand i teori og praksis. brandterminologi og brandtekniske begreber klassifikation, prøvning og godkendelse af byggematerialer brandfarlige væsker alarmerings- og slukningsanlæg brandventilation bygningsreglement samt Eksempelsamling for brandsikring af byggeri relevante områder beskrevet i Tekniske forskrifter udgivet af Beredskabsstyrelsen. Brandteknisk projekteringskursus omhandlende det relevante kravdokument jf. afsnit 12. Varighed Mindst 1 dag. Indhold På kurset behandles følgende hovedemner: lovgivning krav til materiel og installationsfirmaer projektering installation færdigmelding, inspektion og godkendelse. Prøve: A-prøve skal bestås. A-prøve Pensumliste Ved prøven skal der dokumenteres et grundigt kendskab til det relevante kravdokument som personcertificeringen omfatter, jf. afsnit 12 samt i relevant omfang Stærkstrømsbekendtgørelsen. Ved prøven skal der dokumenteres kendskab til: DBI Retningslinje 004, 005 for brandsikringsanlæg og DBI Retningslinje 006 for sammenkoblede brandsikringsanlæg. Bygningsreglement med tillæg samt Eksempelsamling om brandsikring af byggeri. relevante Tekniske og Driftsmæssige forskrifter udarbejdet af Beredskabsstyrelsen. 25\n26 Erfaring og kompetence (for opretholdelse af certifikat): Certifikatindehaverens erfaring og kompetence inden for fagområdet skal godtgøres, fortrinsvis ved nedenstående dokumentation: En erklæring fra den certificerede person, der bekræfter, at certifikatindehaveren, i sammenlagt 100 timer i den forudgående 12-måneders periode, har været beskæftiget med brandsikringsanlæg i et godkendt installationsfirma inden for projektering, installation, service og vedligehold af varslingsanlæg. Erklæringen skal være attesteret af arbejdsgiveren. Hvis arbejdsgiveren er den certificerede person, attesteres erklæringen af personen selv i egenskab af arbejdsgiver. Desuden vedlægges: Kopi af mindst én færdigmelding som certifikatindehaveren i den forudgående 12 måneders periode selv har færdigmeldt. Certifikatindehaveren skal have forestået projektering og installation. Kopi af tilhørende inspektionsrapport fra en akkrediteret inspektionsvirksomhed. Anlægget skal være godkendt. Eller: Certifikatindehaver har projekteret og installeret mindst ét varslings-anlæg i den forudgående 12 måneders periode, men ikke selv forestået færdigmeldingen. Dette skal skriftligt bekræftes af den arbejdsgiver for hvem arbejdet er udført. Der vedlægges: Erklæring fra den arbejdsgiver, for hvem arbejdet er udført Kopi af færdigmeldingen Kopi af den tilhørende inspektionsrapport. Anlægget skal være godkendt. Eller: Erklæring fra en akkrediteret inspektionsvirksomhed på, at certifikatindehaver i den forudgående 12 måneders periode har færdigmeldt og fået godkendt mindst ét varslings - anlæg. 26\n27 Appendiks D1 Termisk brandventilationsanlæg (ABV) Kurser: Der skal foreligge dokumentation for nedenstående kurser: Brandteknisk basiskursus for installatører eller tilsvarende Varighed 1 dag. Indhold På kurset behandles følgende hovedemner: brand i teori og praksis. brandterminologi og brandtekniske begreber klassifikation, prøvning og godkendelse af byggematerialer brandfarlige væsker alarmerings- og slukningsanlæg brandventilation bygningsreglement samt Eksempelsamling for brandsikring af byggeri relevante områder beskrevet i Tekniske forskrifter udgivet af Beredskabsstyrelsen. Brandteknisk projekteringskursus omhandlende det relevante kravdokument jf. afsnit 12. Varighed Mindst 2 dage. Indhold På kurset behandles følgende hovedemner: lovgivning krav til materiel og installationsfirmaer projektering med hovedvægt på termisk brandventilation installation færdigmelding, inspektion og godkendelse. Prøve: A-prøve skal bestås. A-prøve Pensumliste Ved prøven skal der dokumenteres et grundigt kendskab til det relevante kravdokument som personcertificeringen omfatter, jf. afsnit 12 i hoveddokumentet samt i relevant omfang Stærkstrømsbekendtgørelsen Ved prøven skal der dokumenteres kendskab til: DBI Retningslinje 004, 005 for brandsikringsanlæg og DBI Retningslinje 006 for sammenkoblede brandsikringsanlæg. Bygningsreglement med tillæg samt Eksempelsamling om brandsikring af byggeri. relevante Tekniske og Driftsmæssige forskrifter udarbejdet af Beredskabsstyrelsen. 27\n28 Erfaring og kompetence (for opretholdelse af certifikat): Certifikatindehaverens erfaring og kompetence inden for fagområdet skal godtgøres, fortrinsvis ved nedenstående dokumentation: En erklæring fra den certificerede person, der bekræfter, at certifikatindehaveren, i sammenlagt 100 timer i den forudgående 12-måneders periode, har været beskæftiget med brandsikringsanlæg i et godkendt installationsfirma inden for projektering, installation, service og vedligehold af termisk ABVanlæg. Erklæringen skal være attesteret af arbejdsgiveren. Hvis arbejdsgiveren er den certificerede person, attesteres erklæringen af personen selv i egenskab af arbejdsgiver. Desuden vedlægges: Kopi af mindst én færdigmelding som certifikatindehaveren i den forudgående 12 måneders periode selv har færdigmeldt. Certifikatindehaveren skal have forestået projektering og installation. Kopi af tilhørende inspektionsrapport fra en akkrediteret inspektionsvirksomhed. Anlægget skal være godkendt. Eller: Certifikatindehaver har projekteret og installeret mindst ét termisk ABV-anlæg i den forudgående 12 måneders periode, men ikke selv forestået færdigmeldingen. Dette skal skriftligt bekræftes af den arbejdsgiver for hvem arbejdet er udført. Der vedlægges: Erklæring fra den arbejdsgiver, for hvem arbejdet er udført Kopi af færdigmeldingen Kopi af den tilhørende inspektionsrapport. Anlægget skal være godkendt. Eller: Erklæring fra en akkrediteret inspektionsvirksomhed på, at certifikatindehaver i den forudgående 12 måneders periode har færdigmeldt og fået godkendt mindst ét termisk ABVanlæg. 28\n29 Appendiks D2 Mekanisk brandventilationsanlæg (ABV) Kurser: Der skal foreligge dokumentation for nedenstående kurser: Brandteknisk basiskursus for installatører eller tilsvarende Varighed 1 dag. Indhold På kurset behandles følgende hovedemner: brand i teori og praksis. brandterminologi og brandtekniske begreber klassifikation, prøvning og godkendelse af byggematerialer brandfarlige væsker alarmerings- og slukningsanlæg brandventilation bygningsreglement samt Eksempelsamling for brandsikring af byggeri relevante områder beskrevet i Tekniske forskrifter udgivet af Beredskabsstyrelsen. Brandteknisk projekteringskursus omhandlende det relevante kravdokument jf. afsnit 12. Varighed Mindst 3 dage. Indhold På kurset behandles følgende hovedemner: fastsættelse af luftmængde elektrisk opbygning af brandventilationsanlæg lovgivning krav til materiel og installationsfirmaer projektering med hovedvægt på mekanisk brandventilation installation færdigmelding, inspektion og godkendelse. Prøve: A-prøve skal bestås. A-prøve Pensumliste Ved prøven skal der dokumenteres et grundigt kendskab til det relevante kravdokument som personcertificeringen omfatter, jf. afsnit 12 i hoveddokumentet samt i relevant omfang Stærkstrømsbekendtgørelsen Ved prøven skal der dokumenteres kendskab til: DBI Retningslinje 004, 005 for brandsikringsanlæg og DBI Retningslinje 006 for sammenkoblede brandsikringsanlæg. Bygningsreglement med tillæg samt Eksempelsamling om brandsikring af byggeri. relevante Tekniske og Driftsmæssige forskrifter udarbejdet af Beredskabsstyrelsen. 29\n30 Erfaring og kompetence (for opretholdelse af certifikat): Certifikatindehaverens erfaring og kompetence inden for fagområdet skal godtgøres, fortrinsvis ved nedenstående dokumentation: En erklæring fra den certificerede person, der bekræfter, at certifikatindehaveren, i sammenlagt 100 timer i den forudgående 12-måneders periode, har været beskæftiget med brandsikringsanlæg i et godkendt installationsfirma inden for projektering, installation, service og vedligehold af mekanisk ABVanlæg. Erklæringen skal være attesteret af arbejdsgiveren. Hvis arbejdsgiveren er den certificerede person, attesteres erklæringen af personen selv i egenskab af arbejdsgiver. Desuden vedlægges: Kopi af mindst én færdigmelding som certifikatindehaveren i den forudgående 12 måneders periode selv har færdigmeldt. Certifikatindehaveren skal have forestået projektering og installation. Kopi af tilhørende inspektionsrapport fra en akkrediteret inspektionsvirksomhed. Anlægget skal være godkendt. Eller: Certifikatindehaver har projekteret og installeret mindst ét mekanisk ABV-anlæg i den forudgående 12 måneders periode, men ikke selv forestået færdigmeldingen. Dette skal skriftligt bekræftes af den arbejdsgiver for hvem arbejdet er udført. Der vedlægges: Erklæring fra den arbejdsgiver, for hvem arbejdet er udført Kopi af færdigmeldingen Kopi af den tilhørende inspektionsrapport. Anlægget skal være godkendt. Eller: Erklæring fra en akkrediteret inspektionsvirksomhed på, at certifikatindehaver i den forudgående 12 måneders periode har færdigmeldt og fået godkendt mindst ét mekanisk ABVanlæg. 30\n31 Appendiks E Automatiske Rumslukningsanlæg (ARS) Kurser: Der skal foreligge dokumentation for nedenstående kurser: Brandteknisk basiskursus for installatører eller tilsvarende Varighed 1 dag. Indhold På kurset behandles følgende hovedemner: brand i teori og praksis. brandterminologi og brandtekniske begreber klassifikation, prøvning og godkendelse af byggematerialer brandfarlige væsker alarmerings- og slukningsanlæg brandventilation bygningsreglement samt Eksempelsamling for brandsikring af byggeri relevante områder beskrevet i Tekniske forskrifter udgivet af Beredskabsstyrelsen. Brandteknisk projekteringskursus for fagområde ABA jf. relevante kravdokument afsnit 12. Varighed Mindst 3 dage. Indhold På kurset behandles følgende hovedemner: lovgivning krav til materiel og installationsfirmaer projektering installation færdigmelding, inspektion og godkendelse. Kursusbevis fra systemejer i specifikt system. Dokumenteret kendskab til: Forskrift 253 og EN15004 Det er en forudsætning for udstedelse af certifikat, at der foreligger dokumentation for ovenstående. 31


Når rødt bliver til grønt... - NordsøPosten.dk\nNår rødt bliver til grønt…\nDet kunne lyde som ungkarlens tryllevask, men det er angiveligt kompasnålens retning for statsminister Mette Frederiksen.\nMette Frederiksen deltog umiddelbart før hun blev statsminister i Naturmødet 2019. Foto (arkiv): Jens Kranen.\nI et opslag med søndagstanker erklærer statsminister Mette Frederiksen (S), at hun ikke længere er rød, før hun er grøn, hvilket burde indikere en god chance for at se regeringenchefen til Naturmødet 2022 i Hirtshals.\n“For et par år siden, sagde jeg, at jeg er rød, før jeg er grøn. Det var rigtigt dengang. Men det er det ikke længere.\nDa jeg blev statsminister, var noget af det vigtigste for det nye grønne flertal 70 procent-målsætningen. Det var ikke vores opfindelse. Æren tilfalder SF, Enhedslisten og Radikale Venstre.\nJeg er dybt taknemmelig for, at målet blev sat så højt. Først og fremmest fordi klimakrisen er alvorlig. Kloden har brug for, at vi sætter ambitiøse mål.\nSamtidig fordi vi beviser, at vi kan gøre det på en dansk måde. Hvad mener jeg med det? Jo. Dengang i 2019 var jeg oprigtigt bekymret.\nKunne vi skabe store grønne forandringer uden at øge uligheden? Uden at arbejdsløsheden steg? Ville vi skabe en kløft mellem by og land? I sidste ende: Ville opbakningen til den grønne omstilling forsvinde, fordi konsekvenserne blev for store?\nDet var derfor, jeg sagde rød før grøn. Det handlede ikke om, at jeg ikke var optaget af det grønne. Som barn købte jeg regnskov, før jeg købte makeup. Jeg donerede mine surt opsparede lommepenge til truede dyr. Og meldte mig ind i Verdensnaturfonden. Det grønne har altid fyldt meget for mig.\nNu er det snart tre år siden, Danmark fik en ny retning. Og vi er nået længere, end flere troede var muligt. Vi har lavet et utal af aftaler: Klimaloven. Grønnere vejtransport. Et stop for fremtidig olie- og gasindvinding i Nordsøen.\nEn plan for fangst og lagring af CO2. Landbrugsaftalen. Mere havvind og grøn forskning. Og selvfølgelig verdens første energiøer.\nMere end 50 grønne aftaler. Samtidig er det lykkedes at styrke det sociale sikkerhedsnet. Vi har investeret i velfærdssamfundet. En ny ret til tidlig pension. En ny udligningsreform. Og et opgør med centraliseringen af Danmark.\nVi har bevist, at det er muligt både at være rød og grøn. På én og samme tid.\nFoto (arkiv): Jens Kranen.\nVi kan være stolte af, at Danmark nu er et grønt foregangsland. Men vi skal gøre endnu mere. Derfor fortsætter vi.\nVores prioriteringer den næste tid er blandt andet en grøn skattereform. Grønne indenrigsfly. Og udbygning af den vedvarende energi.\nKlimaet har brug for høje ambitioner.”\nFlyene når næppe at blive grønne før Naturmødet 2022, men mon ikke statsministerens CO2 regnskab alligevel kunne tillade et besøg i det nordvestlige Vendsyssel.\nForhåbentlig har Leif Lund Jakobsen, som er chef for Naturmødet, derfor gjort sine hoser grønne og forlængst inviteret statsministeren til Hirtshals.\nHer er ambitionsniveauet hele kompasset rundt nemlig højt!\nKilde: Mette Frederiksen.\nTags: Mette FrederiksenNaturmødet


Clarion Collection Hotel Griso i Malgrate til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n51 Provinciale Street, Malgrate, Malgrate, Italien, 23864 - Rigtig god placering - Se på kort\nVil du vide mere om Clarion Collection Hotel Griso?\nMere om Clarion Collection Hotel Griso\nMed en praktisk beliggenhed i Malgrate er Clarion Collection Hotel Griso et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Hotellet ligger ikke så langt fra byens centrum - kun 1.0 Km derfra, og det tager normalt omkring 60 minutter at komme til lufthavnen. Med byens største attraktioner, som Chiesa di Sant'Antonio Abate, Cappella dei Morti di Peste, inden for kort afstand, vil gæster elske dette hotels beliggenhed.\nChoice Hotels er berømt for sin kvalitetsservice og det imødekommende personale, og Clarion Collection Hotel Griso lever op til disse forventninger. Hotellet tilbyder sine gæster adgang til et stort udvalg af servicetilbud, som gratis trådløst internet på alle værelser, handicapfaciliteter, trådløst internet i fællesområder, parkering, roomservice.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde fladskærms-TV, trådløst internet (medfølger), ikke-rygerværelser, aircondition, opvarmning. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Med sin idéelle beliggenhed og imponerende faciliteter så vil Clarion Collection Hotel Griso opfylde dine behov på mange måder.\nAgoda Anmeldelser (1)Booking.com Anmeldelser (1943)


Patienter får snart hjælp til at finde rundt i sundheds-apps\nDer findes rigtigt mange gode sundhedsapps, der kan være en stor hjælp for borgere og patienter i hverdagen. Den hastige udvikling af apps til smartphones og tablets giver nye muligheder for at indsamle og registrere oplysninger om helbred, f.eks. om motion og søvn, ligesom apps kan levere målrettet patientinformation om en sygdom.\nRegeringen, Danske Regioner og KL aftalte i Strategi for digital sundhed 2018-2022 at gennemføre en analyse af mulighederne for at lave en guide til sundhedsapps. Analysen kan læses her.\nI analysen opstilles forskellige scenarier for en app-guide, og det anbefales at gennemføre en mindre pilotafprøvning afgrænset til bestemte typer af apps og til udvalgte målgrupper som f.eks. gravide, psykisk sårbare eller kronikere.


Den Korte Avis | Den spanske syges ofre\nDen spanske syges ofre\nEfter artiklen i Den korte Avis den 12. august, om den spanske syges hærgen i Skagen kom der en mail fra Grethe Brønnum, Skagen: Mine biologiske bedsteforældre døde af den spanske syge. Er der oplysninger om dem?\nDen spanske syge tog Grethe Brønnums bedsteforældre\nDet var der: Vendsyssel Tidende i oktober 1918: ”Lørdagen bragte desværre to nye dødsfald, atter blandt yngre kvinder. Det var maler Chr. Brinchs hustru og fisker Lars Lønstrups hustru, der i en alder af henholdsvis 35 og 31 år reves bort. Førstnævnte havde ikke noget stærkt helbred i forvejen, og den strenge sygdom havde derfor et let bytte. I hjemmene er der begge steder to småpiger i 6-8 års alderen. ”\nDagen efter skrev avisen: ” Søndag bragte også sit dødsfald, og denne gang et overordentlig sørgeligt og vemodigt. Det var maler Chr. Brinch, der bukkede under for sygdommen. Dagen i forvejen var hans hustru, som meddelt, død. Brinch, der var en dygtig og stilfærdig håndværker, blev kun 33 år gl.”\nTo småbørn stod pludselig uden forældre\nGrethe Brønnum kunne nu fortælle videre på historien: – Min mor var den yngste af de to småbørn, der pludselig stod uden forældre. Dengang var der ingen sociale myndigheder, der kunne gå ind og hjælpe. Der var et par ældre brødre, som var store nok til at klare sig selv, men ikke store nok til tage vare på to små piger. Så i begyndelsen efter forældrenes død, blev min mor og hendes søster passet af naboen sammen med deres børn, hvor især den ældste datter, Bertha, tog sig af de små forældreløse.\nBørnene adopteres af et barnløst par\nSamtidig havde situationen sat tanker i gang hos behjertede folk. Fisker Niels Thomsen Støtt og hans kone Maren, som ikke havde børn selv, overvejede om de skulle adoptere pigerne. Og for Maren Støtt var sagen klar: Hvis der skulle adopteres, skulle det være begge pigerne. Og sådan blev det.\nMarie og Ragna – de to små piger – fandt et blivende hjem hos Maren og Niels Thomsen Støtt. De blev de bedste forældre, man kunne tænke sig. Støttfamilien havde nogle år tidligere bygget hus på Spliidsvej i Skagen , og her voksede pigerne op i varmt og dejligt hjem.\nFisker-hjemmet blev også hjemstavn for Ragnas datter Grethe\nGrethe Brønnum: ”Dette hus – Spliidsvej 2 – blev også en del af min barndom, for desværre døde min mor, Ragna, som var den yngste af de to piger, da jeg selv kun var 10 år, men mine bedsteforældre tog sig kærligt af mig. Min mors tidlige død betød også, at hele historien om mine biologiske bedsteforældres død har stået lidt i tåge for mig, så jeg er meget glad for at kunne udbygge historien.\nNiels Thomsen Støtt var en højt respekteret skagbo, der, indtil sygdom satte en stopper for det, var fisker og medlem af Skagen Fiskeriforenings bestyrelse, desuden afholdsmand og i en periode medlem af Skagen Byråd.\nMens der endnu var idyl. Her ses familien Brink yderst til højre med barnevognen. Det er den lille Ragna, der ligger i vognen. Marie, den ældste ses midt i børneflokken med et kryds på maven. Det vides ikke, hvem de andre er.\nLOGAN LUCKY: ny film af den geniale Soderbergh – med mange stjerneskuespillere men få kalorier\nSmåpigerne Marie og Ragna var 6½ og 5 år, da deres forældre døde af den spanske syge.\nGrethe Brønnum står her foran gravstenen for sine bedsteforældre, Christian G.M. og Marthine Brink, der døde af den spanske syge. Gravstenen står endnu på Skagen Kirkegård.\nEmner: den spanske syge epidemi Kultur Skagen


FADDs høringssvar vedr ungdomskriminalitetsreformen\n"FADD anerkender lovpakkens formål om, at børn og unge skal bringes ud af kriminalitet og tilbage i fællesskabet.\nTil gengæld er vi som fagfolk, der konkret arbejder med de udsatte børn og unge, bekymrede over det værdiskred, reformen ser ud til at repræsentere: En hård retorik med straffelignende sanktioner som mere overvågning, økonomiske konsekvenser, mere politi, ensliggørelse og detaljeinvolvering fra ministerier. Disse elementer indebærer en risiko for, at disse børn vil påtage sig en identitet som kriminelle, som de kan få svært ved at slippe igen.\nReformen ser ud til at markere en hidtil uset territoriel landvinding for Justitsministeriet, hvis virke og formål i første omgang refererer til love, domstole og straf – set i et voksenperspektiv.\nHvilket angiveligt ikke kun bekymrer os fra praksisfeltet, men også en lang række børne- og kriminalitetsforeninger og organisationer fra ind- og udland.\nBekymringen skyldes dels fraværet af forskningsmæssig legitimitet og lovende internationale erfaringer med effekten af de foreslåede stramninger. Dels at det syn, der ligger til grund for stramningerne, synes præget af uvidenhed om målgrupperne.\nSagt på en anden måde er flere af forslagene baseret på en forestilling om, hvad der vil være virkningsfuldt (læs: afskrækkende ift at fastholde en kriminel løbebane) for ikke-udsatte børn og unge fra ressourcestærke familier.\nRigtig mange børn og unge i de sikrede miljøer er karakteriseret ved manglende evne til at konsekvensberegne egne handlinger, lav IQ, diagnoser og adfærds- og opmærksomhedsforstyrrelser – ofte sammen med en opvækst i familier med sygdom, misbrug, vold og kriminalitet.\nEn af forudsætningerne for, at man opnår den ønskede effekt, er således, at målgruppen (børn og familier) skal have mulighed for at kunne forstå og respektere (ikke nødvendigvis acceptere) formål og metoder og have kulturelle pejlemærker for ikke-oppositionel adfærd.\nI modsat fald risikerer vi, der er aktører i feltet, at medvirke til at opbygge en ’dem-mod-os-kultur’.\nVores bekymring skal tillige ses i lyset af, at vi lever i en tid, hvor børne- og ungdomskriminaliteten har været markant faldende over en årrække. Statistikken taler sit tydelige sprog: Kriminaliteten er faldet mellem 60 og 70% gennem de senere år, hvilket gælder for såvel kriminaliteten i almindelighed, som for den særligt hårde kriminalitet blandt unge.\nVi mener, at lovgiverne, i stedet for at sætte luppen på kontrol og sanktioner, enten skulle have koncentreret sig om de mellem 1 og 5 %, der anbringes på en sikret afdeling, og som ikke er modtagelige overfor socialpædagogiske metoder, eller have lavet en national handlingsplan for de sammenhængende indsatser.\nMere om det senere…\nNår det drejer sig om reformens målgruppe for så vidt angår de 10 til 14 årige, er det efter FADDs overbevisning ikke et spørgsmål om de er skyldige eller ikke-skyldige.\nEt barn, der udviser bekymrende adfærd har brug for hjælp.\nDet er børn i mistrivsel snarere end kriminelle, der skal straffes.\nAt det er gået skævt for nogle børn i nogle familier, kan siges også at skyldes, at kommunerne typisk har kendt til disse børn og deres familiers problemer i en årrække – uden at foretage sig det nødvendige.\nDe reelt kriminalpræventive indsatser skal give forudsætningerne for, at børnene og deres forældre kan lære at træffe nye valg. Derfor er inddragelse af børnene og deres familier i deres egen sag helt afgørende – samtidig med at vi må fastholde, at børn og forældre ikke skal kunne fravælge den nødvendige indsats. Straks-reaktioner, som at barnet skal rydde op efter hærværk eller skal være med i drøftelser med et offer, giver mening så vidt, at princippet er genopretning mere end gengæld.\nAt et barn skal vaske brandbiler, eller gøre rent i boligforeninger eller vedligeholde parker, er i bedste fald et udtryk for et mangelfuldt syn på, hvem målgruppen er. Børnene og de unge skal kunne forstå logikken mellem det, de har gjort, og den sanktion, de får, så de reelt får mulighed for være i stand til at kunne forandre deres livssituation.\nKonkret vil det således kun give mening, at børnene skal vaske brandbiler, hvis de for eksempel har kastet mudder på dem.\nNår alt dette er sagt har vi en sikkerheds- og omsorgsmæssig udfordring med en mindre gruppe af børn på i særlig grad de åbne afdelinger, der ligger i tilknytning til de sikrede institutioner og på de semi-sikrede døgninstitutioner.\nDet vil vende tilbage til.\nSamlet set ærgrer vi os over, at der ikke - i stedet for en ensidig og mangelfuld opstramningsreform, der i sit indhold lægger op til at skabe modstandskulturer i stedet for samspilskulturer - er blevet sat fokus på sammenhængen mellem ALLE tre grundindsatser (den besluttende, den kontrollerende og den behandlende) i en vidensbaseret national helhedsplan for forholdet mellem lovgivning, myndighed og udsatte børn og unge og deres familier.\nDer er fravær af en nødvendig revitalisering af indsatstrappen (flere og mere flytbare trin og kortere afstand mellem trinnene) ny finansieringsmodel (statslig indblanding og/eller flere samskabelsesprojekter mellem kommunerne) bedre udnyttelse af gældende regler for at effektuere og konstituere individuelt målrettede løsninger, fokus på vigtigheden af at lette udsatte børn og unges adgang til uddannelsessystemet og til arbejdsmarkedet, bedre koordinering, samt familiers og ressourcepersoners inddragelse i arbejdet.\nDet er et fravær, der i høj grad undrer os."\nLæs hele høringssvaret - herunder de 23 forberingsforslag - via nedenstående link


DGI Leder- og Foreningsudvikling - PDF\nDownload "DGI Leder- og Foreningsudvikling"\n1 Undervisningsplatform for Fremtidens Idrætsleder Formål for Fremtidens Idrætsleder Fremtidens Idrætsleder og det samlede højskoleophold har til hensigt: At skabe potentielle unge idræts-/foreningsledere med indsigt i og motivation til på en konstruktiv facon - at kunne bidrage til udvikling på idræts- og foreningsområdet. At bibringe eleverne teoretisk forståelse for såvel det aktuelle idrætsbillede som udviklingstendenserne indenfor idræts- og foreningslivet i DK. At skabe reflekterende og handlingsorienterede potentielle unge idræts-/foreningsledere med indsigt i egne ressourcer. At forene højskolens værdier, folkelig oplysning, livsoplysning og demokratisk dannelse med DGI s værdier gennem en nutidig idrætslederuddannelse. At bibringe eleverne et teoretisk fundament og praktiske redskaber indenfor relevante områder som ledelse, samarbejde, projektledelse, kommunikation og formidling. At give eleverne mulighed for i praksis at afprøve og anvende opnået viden og redskaber i en virkelig kontekst. Undervisningsniveau Det er intentionen, at undervisningen foregår på et højt fagligt niveau i en kombination af teori og praksis samt refleksion på praksis og oplevelser så eleverne får en bred faglig, aktuel og handlingsorienteret tilgang til foreningernes og idrættens nutidige udfordringer. Pensum-rammen er bredt fagligt sammensat med f.eks. fagbøger, videnskabelige undersøgelser og artikler, og dette - suppleret med elevernes egne erfaringer og indspil i sammenhængen som tilgodeses af højskolernes særlige kultur ift. oplysning, formidling og uddannelse skal sikre den nødvendige kompetenceudvidelse hos eleverne til et kunne efterleve uddannelsens formål. Uddannelsen skal udgøre et fundament for de elever, der søger ind på videregående uddannelser på universiteter og professionshøjskoler mv. Styregruppen for FIL-uddannelsen søger at udbrede kendskabet hos de relevante uddannelsesinstitutioner hvad angår såvel uddannelsens indhold som forventede erhvervede kompetencer hos elever, der har gennemgået FIL-uddannelsen Undervisningens indhold og omfang Indholdsmæssigt er undervisningen på Fremtidens Idrætsleder delt i 2 hovedområder: Idrættens Verden og Ledelse og udvikling. Til undervisningen knyttes som et væsentligt og prioriteret område - en projektdel. For hvert FIL-hold arrangeres Fælles Studiedage, hvor alle FIL-elever og FIL-lærere fra højskolerne mødes til praksisinspiration, erfaringsudveksling, netværksdannelse og erhvervelse af ny viden med indspil fra eksterne oplægsholdere og fra DGI. For at sikre en grundlæggende ensartethed for FIL- uddannelsen, vil der under de to hovedområder være temaer, der skal betragtes som obligatoriske på alle fire højskoler, og temaer der kan betragtes som valgfrie for den enkelte højskole. Muligheden for at supplere de obligatoriske temaer med valgfrie temaer er et væsentligt element i uddannelsen Det forventes, at undervisningen tager afsæt i de opstillede temaer, og der er frihed for den enkelte højskolelærer til at vælge form, tone og rækkefølge, samt frihed til at supplere det beskrevne indhold. De 4 idrætshøjskoler indvilliger i, at der vil blive arbejdet stringent og konkret efter ideerne og temaerne i dette notat. Målet er at gøre konceptet Fremtidens Idrætsleder så stærkt som muligt, og det gøres kun, hvis de uddannede elever har fælles referencer og har gennemført grundlæggende ensartede\n2 undervisningsforløb, samt at uddannelsen på de fire højskoler har samme indholdsmæssige afsæt. Hermed vil foreningerne, DGI og på længere sigt universiteterne vide præcist, hvilke forventninger der kan stilles til en elev, der har gennemført fremtidens idrætslederuddannelse på højskole. Projektarbejde og elevinvolvering er væsentlig for uddannelsen, og det er en fælles prioritering, at disse arbejdsformer implementeres som det absolut grundlæggende i uddannelsen. Uddannelsens omfang er 120 lektioner med nedenstående hovedområder: 1. Idrættens Verden 2. Ledelse og udvikling i alt ca. 80 lektioner 3. Projektdel ca. 20 lektioner 4. Fælles Studiedage ca. 20 lektioner Hovedområde 1: IDRÆTTENS VERDEN Obligatoriske temaer: Det aktuelle idrætsbillede i Danmark med introduktion til et historisk perspektiv *Idrættens historiske udvikling *Danskernes motions- og sportsvaner *Livsfasebegrebet Foreningen i dag og i fremtiden/foreningsudvikling *Foreningsidrættens udfordringer *Fokus på udvikling af den attraktive forening Idrættens nye arenaer *De virtuelle arenaer *Idræt og bevægelse i byrum *Fra inde til ude *Institutioner og skoler som nye omdrejningspunkter Idrættens Kvaliteter *Det individuelle *Idrætten som værdi- og kulturbærer Frivillighed og involvering *Motiver til frivillighed *Nye former for frivillighed *Unge og frivillighed Idræt i et sundhedspolitisk perspektiv *Idræt som middel eller idræt som mål? *Idræt for særlige målgrupper\n3 Valgfrie temaer: Idrætspolitik og kommunalt samarbejde *Elite og bredde *Partnerskaber mellem det offentlige og de frivillige *Den aktuelle idrætspolitiske dagsorden Idrættens internationale dimension *Kulturmødet *International idrætspolitik Idræt og medier *Mediernes betydning for idrætten? Idrættens og organisationernes historie og udvikling *Idrættens historiske udvikling *Organisationernes kendetegn *Ligheder og forskelle i organisationerne før og nu Hovedområde 2: LEDELSE OG UDVIKLING Prioriterede temaer: Projektledelse fra start til slut *Idégenerering *Projektstyringsværktøjer/- metoder *Iværksætteri Kommunikation/formidling *Den konstruktive dialog/lytte-spørgeteknik *Ekstern formidling Personligt lederskab *Motiver og kompetencer *Lederroller i idrætten/foreningen Teamarbejde *Ledelse af samarbejdsprocesser *Gruppesammensætning/gruppedynamik Valgfrie temaer: Mødeledelse *Mødets faser: Før under efter Konflikthåndtering *Typer af konflikter *Redskaber til håndtering af konflikter\n4 Undervisningen i de to hovedområder praktiseres i videst muligt omfang via en projektorienteret tilgang, således at de teoretiske temaer dels kan behandles praksisorienteret, dels i en form der kombinerer og integrerer temaerne i de to hovedområder. For at eleverne hurtigt får et kendskab og en første-erfaring med en projektorienteret arbejdsform anbefales, at der på den enkelte højskole defineres en intern projektopgave, som de enkelte FIL-hold kan præsenteres for i begyndelsen af hvert FIL-forløb. Hovedområde 3: PROJEKTDEL En meget væsentlig del af Fremtidens Idrætsleder er at give eleverne muligheder for at afprøve og kombinere erhvervet viden, indsigt og kompetencer med praktiske projektlignende indsatser i en virkelig kontekst. En virkelig kontekst skal her primært forstås som det lokale idrætsforeningsmiljø og sekundært institutions- og skolemiljøet samt den lokale DGI- Landsdelsforening. Projekter kan være selvvalgt af eleverne eller formidlet via den stedlige DGI-landsdelsforening, der forpligter sig til aktivt at opsøge og præsentere mulige projektindsatser for eleverne på Fremtidens Idrætsleder i starten af hvert forløb. Eksempler på projektindsatser kan være: Tilrettelæggelse og udførelse af event, stævne e.l. i idrætsforening Udviklingsinitiativer i foreninger fra DM i Foreningsudvikling Inspirationsproces/sparringsproces for forening i forhold til at involvere unge Præsentation og inspiration til idrætsforening til igangsætning af nye aktiviteter Inspirations-/aktivitetsdag på certificeret DGI-institution (børnehave/sfo/skole) Trænerkursusforløb for skoles overbygningselever eller i 10. klasses centre Undervisning på lederuddannelsen Unge I Front i overbygninger/10. klasse centre Indgå i/supplere igangværende indsatser på prakt iksteder Væsentlige fællesnævnere i forhold til projektdelen er: Projektindsatserne skal tilgodese elevernes muligheder for praktisk udvikling og afprøvning indenfor de aktuelle temaer af mere teoretisk art på uddannelsen for derigennem at knytte undervisningen an til virkeligheden. Projektindsatserne skal rumme inspiration til projektstedet samt refleksion i forhold til vante måder at praktisere forenings-, idræts- og aktivitetsarbejdet på. Projektdelen skal være relevant i forhold til DGI s målsætninger om at motivere flere til fysisk aktivitet samt gerne inspirere til udvikling af attraktive og moderne idrætsforeninger. Via elevernes projektinitiativer at skabe inspiration og nytænkning til DGI Hovedområde 4: FÆLLES STUDIEDAGE Formålet med Fælles Studiedage er At give fælles praktisk og teoretisk inspiration til alle elever på Fremtidens Idrætsleder At give aktuelt indspil om idrættens tendenser, aktuelle projekter og satsningsområder i DGI, nye faciliteter, nye trænings- og aktivitetsformer At medvirke til netværksdannelse mellem elever på Fremtidens Idrætsleder og mellem eleverne og DGI At skabe mulighed for at drøfte idrættens udvikling med centrale personer fra såvel DGI som fra idrætsforeningernes og idrætspolitikkens verden. At skabe mulighed for dialog/drøftelse af samspillet mellem kommune og idræts- /foreningsliv med repræsentant fra kommunal idræts-/fritidsforvaltning.\n5 Indhold og form: Fælles studiedage afholdes i et DGI-Hus (p.t. Nordkraft i Ålborg). Indholdet planlægges af DGI-konsulenter og lærere på Fremtidens Idrætsleder. Brobygningen mellem højskolerne og DGI Til at sikre brobygningen mellem DGI/det lokale foreningsliv og de fire højskoler aftales som minimum ét møde mellem højskolen og den stedlige DGI-landsdelsforening forud for eller umiddelbart efter starten af hvert forløb af Fremtidens Idrætsleder. Evt. yderligere møder aftales efter behov Mødets formål er: At definere og evt. præsentere mulige praktik-/projektindsatser for eleverne At definere eventuelle yderligere samarbejdsområder mellem DGI og højskolen undervejs i forløbet. At være evaluerende i forhold til forudgående afsluttet FIL-forløb At vurdere behovet for yderligere møder under det igangværende forløb Den stedlige DGI-landsdelsforening påtager sig at være initiativtager til, at disse møder etableres. For at sikre en kontinuerlig dialog på tværs mellem undervisere på Fremtidens Idrætsleder og lokale DGI-konsulenter anbefales, at disse inviteres til ét af de to årlige strategiske samarbejdsmøder mellem højskoleforstanderne og DGI. På dette møde skal levnes plads til dialog, erfaringsudvikling og inspiration specielt for FIL-undervisere og DGI-konsulenter. Litteratur/materialer Der udarbejdes en opdateret og ajourført oversigt over relevant litteratur og øvrige materialer. Oversigten vil være tilgængelig i Dropbox, hvor FIL-undervisere og relevante DGI-konsulenter tildeles adgang. FIL-undervisere og DGI-konsulenter forpligter sig til at anvende Dropboxen aktivt og løbende supplere med relevant litteratur og øvrige materialer. Vedligeholdelse af Dropbox-indholdet er et fælles ansvar for de adgangsberettigede, men det anbefales at udpege én ansvarlig person til generel ajourføring og strukturering af Dropboxen.


EG Retail - Minimanual. SVANEN Grundlæggende - PDF\nEG Retail - Minimanual. SVANEN Grundlæggende\nDownload "EG Retail - www.eg.dk/retail. Minimanual. SVANEN Grundlæggende"\n1 EG Retail - Minimanual SVANEN Grundlæggende\n2 Indholdsfortegnelse 1 Opret en vare Overfør data til kassen Udskriv etiketter Udskriv skilte Elektronisk post og fakturabehandling Behandling af fakturaer Forklaring til fakturabehandling Rabatgrupper Kampagne Opret egen kampagne Kampagnerabatgrupper Udskriv kampagneetiketter Debitor Opret en kunde Registrer en enkelt indbetaling på kunde ved bank-/giroindbetaling Registrer indbetalinger via speedbilag Udskriv et kontoudtog Opsætning af dividende (for eksempel til personalebonus) Beregning af personaledividende Oprydning i varekartoteket (slet udvalgte varer) SVANEN minimanual Side 2 af 18\n3 1 Opret en vare Når du opretter en vare, er følgende oplysninger et krav: Salgsnummer, Varegruppe, Hyldetekst, Varetekst, Bontekst, Salgspris, Enhedstype (Kg/L/Stk.) og Indhold. De resterende oplysninger bliver automatisk indsat i varebilledet, næste gang varen kommer hjem på en elektronisk faktura. Er det en vare, som ikke modtages fra SuperGros, kan du indtaste de resterende oplysninger efter behov. 1 Klik på knappen Vare i hovedværktøjslinjen 2 Skan varen og klik på Ja eller klik på knappen Enter 3 Vælg Grossist og tryk Enter Opret ny vare, indtast Salgsnummer og tryk 4 Hvis varen har et Bestillingsnummer, indtaster du dette. Hvis varen ikke har et bestillingsnummer, indtaster du bestillingsnummer 0. 5 Vælg Varegruppe, evt. ved at trykke F5, og tryk Enter 6 Indtast Bontekst. Når du efterfølgende trykker på Enter, bliver Hyldetekst og Varetekst automatisk udfyldt 7 Indtast varens kostpris (inkl. moms) 8 Indtast varens Salgspris 9 Udfyld øvrige relevante felter i varebilledet, fx Familienummer, Leverandør, Kollistørrelse etc. Linknummer (pant) skal udfyldes, hvis varegruppen er 20 eller 21 (vand eller øl) og evt. 51 (spiritus). 10 Udfyld felterne Enh. type og Indhold 11 Klik på knappen Ajourfør rettelser i øverste højre hjørne 12 Luk varebilledet ved at klikke på knappen Luk i øverste højre hjørne. SVANEN minimanual Side 3 af 18\n4 2 Overfør data til kassen Du kan overføre data til kassen på to måder: Overfør data til kasser eller Overfør data til kasser nu! Overfør data til kasser Denne metode giver dig et overblik over de varer, du sender, inden du sender dem. 1 Gå til hovedvinduet og klik på knappen Overfør data til kasser 2 Se varerne igennem. Hvis alt er ok, så klik på knappen Send data til kasse. Overfør data til kasser nu! Med denne metode sender du alle varer til kassen uden at tjekke dem først. 1 Gå til hovedvinduet og klik på knappen Overfør data til kasser nu! SVANEN minimanual Side 4 af 18\n5 3 Udskriv etiketter 1 Klik på knappen Etiketter i hovedværktøjslinjen. Her ligger alle nye etiketter, som er dannet, men endnu ikke udskrevet. Hvis der er sket en ændring enten i pris, kollistørrelse, tekst, bestillingsnummer eller varegruppe, danner SVANEN automatisk en ny etiket. 2 Kontrollér, om du vil udskrive en etiket til de enkelte varer. Slet de etiketter, du ikke ønsker at udskrive 3 Tjek om Type og Antal skal rettes. Hvis det er tilfældet, markerer du de relevante etiketter og skrive det nye antal og den relevante type i området Ret etiket. Herefter skal du klikke på knappen Ret. 4 Marker alle etiketterne ved at klikke på det grønne plus 5 Klik på knappen Udskriv 6 Indtast det antal Etiketter, der er tilbage på det øverste ark i printeren. Som tommelfingerregel skal der være mindst halvdelen af etiketterne tilbage på arket, for at du kan genbruge det. 7 Klik på Start. SVANEN minimanual Side 5 af 18\n6 4 Udskriv skilte 1 Klik på knappen Vare i hovedværktøjslinjen 2 Skan varen eller indtast Salgs-/PLU-nummer 3 Klik på knappen Etiketdialog til højre for feltet Etiketter 4 Vælg Skiltetype (3, 4 eller 5 linjers skilt) 5 Angiv Antal (typisk 1) 6 Klik på Hent tekst 7 Tilret teksterne, som du ønsker 8 Klik eventuelt på Vis udskrift. Vær opmærksom på, at skilte typisk er større end det eksempel, der vises i dialogboksen 9 Bemærk, at du kan skifte dato øverst til højre i vinduet. På den måde kan du udskrive skilte med fremtidige priser. 10 Hvis skiltet er ok, så klik på knappen Udskriv. SVANEN minimanual Side 6 af 18\n7 5 Elektronisk post og fakturabehandling Mindst én gang om dagen skal du hente post. Hvis du ikke henter post, bliver fakturaer (med bl.a. nye varer og nye priser), kædekampagner og sortimenter ikke indlæst i SVANEN. 5.1 Behandling af fakturaer 1 Tryk på knappen Elektronisk post 2 Tryk på knappen Opkald og vent, til al posten er hentet 3 Kolonnen Info indeholder et X, hvis der er substituerede eller udsolgte varer. Hvis du har lagerstyring, er det en fordel at udskrive disse oplysninger. Marker fakturaen og tryk på Udskriv 4 Marker alle fakturaer ved at trykke på 5 Tryk på knappen Opdater for at opdatere fakturaerne. Hermed bliver de linjer, som det ikke er interessant at behandle, filtreret fra. Kolonnen Mangler viser, hvor mange linjer, der er tilbage til behandling 6 Marker den eller de fakturaer, du vil behandle. Hvis du vil markere flere fakturaer på én gang, kan du holde CTRL tasten nede og klikke med musen på de fakturaer, du vil behandle. 7 Tryk på knappen Fakturabehandling SVANEN minimanual Side 7 af 18\n8 8 Tjek herefter priserne. Du kan kun rette salgspriser i den gule linje. Vær opmærksom på, at du både kan rette salgspris og flerstykspris og antal. Tryk F11, hvis du vil godkende og fortsætte med salgsprisen i den gule linje (grossistens vejledende salgspris) Spring over eller pil ned over en fakturalinje, hvis du vil fortsætte med prisen i den hvide linje (din gældende pris fra SVANEN) Tast en ny pris, hvis du vil fortsætte med en pris, som du selv fastlægger En ny vare (grøn linje) skal altid godkendes med F11. Du kan med fordel trykke F7 for at godkende eller ændre normalsalgsprisen, inden du trykker F11 Nyttige taster ved fakturabehandling: Med F6 åbner du varebilledet, hvor du kan se og rette varens stamoplysninger. Med F7 kan du rette normalprisen på den valgte vare Med F8 kan du rette samtlige varer i familien Med F11 godkender du SuperGros vejledende pris. 9 Når alle linjer er fakturabehandlet, klikker du på knappen Opdater alle. Knappen opdaterer kun de ændrede linjer. Resten af linjerne bliver bevaret i fakturaen til senere gennemgang Knappen opdaterer kun de rørte linjer, herunder de linjer der blot er blevet pilet ned igennem Knappen opdaterer alt og lægger fakturaen under Alle fakturaer. Fakturaen 88-varer skal tjekkes igennem. Nogle gange placerer der sig varer på den, som ikke kan finde plads på den rigtige faktura. Oftest er det frugt- og grøntvarer, der ligger på den, og ved at angive salgs-/plu-nummeret på varen, kan du undgå, at varen placerer sig blandt 88-varerne igen. Den vil da blive genkendt ud fra det sidste indtastede salgs-/plu-nummer. SVANEN minimanual Side 8 af 18\n9 5.2 Forklaring til fakturabehandling Under fakturalinjerne findes en gul og en hvid linje på samme vare. Den gule linje er oplysningerne fra SuperGros, den hvide linje er hentet fra SVANEN (altså butikkens lagerlinje). Du kan kun rette i den gule linje. En grøn linje viser, at der er tale om en helt ny vare, som ikke findes i SVANEN. Derfor er der heller ingen lagerlinje. Husk, at en ny vare altid skal godkendes med F11. Du kan rette prisen, inden du trykker F11. Kolonnen TBA-% indeholder tværbruttoavancen og viser bruttoavancen for varen med den nye kostpris og butikkens nuværende salgspris. Kolonnen Flag kan indeholde forskellige bogstaver, som giver supplerende oplysninger om den vare, der er trukket ud til behandling: F = Familie. Varen tilhører en familie, og det er muligt at rette alle varer i familien ved hjælp af F8. Når familien er rettet, vil der stå FF i kolonnen Flag K = Kampagnekostpris fra grossist N = Ny vare H = Nyt hovedsalgsnummer O = Nyt hovedbestillingsnummer P = Flerstykspriser på varen Familie SuperGros vejledende salgspris Egen salgspris Avance SVANEN minimanual Side 9 af 18\n10 6 Rabatgrupper (Rabatgrupper i kampagner oprettes direkte fra kampagnelinjerne. Se punkt 7.2) Sådan opretter du en rabatgruppe uden for en kampagne: 1 Klik på knappen Tabeller i hovedværktøjslinjen 2 Klik på fanebladet Rabat 3 Klik på knappen 4 Udfyld feltet Tekst (Det er vigtigt at udfylde felterne i den angivne rækkefølge. Hvis noget går galt, kan linjen slettes med CTRL + DEL). 5 Udfyld feltet Bontekst 6 Giv rabatgruppen et nummer i feltet Rabatgr 7 Klik på knappen Ret rabatgruppe 8 Udfyld felterne. Hvis du vil angive et maks antal gange: Klik på fluebenet i feltet rabat for at slå dette fra. Nu kan du udfylde feltet Max antal gange. 9 Klik på OK. 10 Nu kan du knytte rabatgruppen til en enkelt vare via varekortet eller til flere varer via varefunktioner. SVANEN minimanual Side 10 af 18\n11 7 Kampagne 7.1 Opret egen kampagne 1 Klik på knappen Kampagner i hovedværkstøjslinjen, eller vælg Vedligeholdelse - Kampagner 2 Klik på sidste/nederste kampagnelinje og tryk Pil ned eller tryk Insert 3 Indtast navn i feltet Kampagne 4 Vælg Startdato, Slutdato og Type 5 Dobbeltklik på kampagnen eller klik på knappen Rediger kampagne for at åbne den 6 Skan varen eller indtast varens salgs-/plu-nummer eller bestillingsnummer, eller søg varen / varerne frem ved at klikke på knappen Søg 7 Indtast varens Salgspris, Flerstyksantal og/eller Flerstykspris 8 Tilføj eventuelt flere varer ved placere markøren på nederste linje og trykke Pil ned 9 Klik på knappen Luk, når du er færdig. Hvis kampagnen starter dags dato, skal du sende varerne til kassen fra hovedvinduet. SVANEN minimanual Side 11 af 18\n12 7.2 Kampagnerabatgrupper 1. Åbn kampagnen 2. Placer markøren i kolonnen Rabatgr (den sidste til højre) 3. Tryk på F5 4. Udfyld Tekst. (Det er vigtigt at udfylde felterne i den angivne rækkefølge. Hvis noget går galt, kan linjen slettes med CTRL + DEL) 5. Udfyld Bontekst 6. Giv rabatgruppen et nummer. Rabatklasse udfyldes automatisk 7. Klik på knappen Ret rabatgruppe 8. Udfyld felterne. Hvis du vil angive et maksimalt antal gange: Klik på fluebenet i feltet rabat for at slå dette fra. Nu kan du udfylde feltet Max antal gange. 9. Klik på OK. Nu er feltet Flerstkpriser udfyldt. 10. Luk vinduet 11. Hvis rabatgruppenummeret ikke automatisk bliver sat på varen, så skriv rabatgruppenummeret, eller klik på listepilen og vælg den korrekte rabatgruppe. Dette skal gøres på alle varer, der skal indgå i rabatgruppen. 12. Luk kampagnen SVANEN minimanual Side 12 af 18\n13 7.3 Udskriv kampagneetiketter 1 Klik på knappen Etiketter i hovedværktøjslinjen 2 Klik på knappen Hent fra projekt 3 Klik ud for Kampagnevarer 4 Vælg den ønskede kampagne i rullelisten 5 Klik på knappen Ok 6 Marker alle etiketterne 7 Tjek om Type og Antal skal rettes 8 Klik på knappen Udskriv 9 Indtast Antal etiketter på det øverste ark i printeren (min. 10) eller klik direkte på Start. SVANEN minimanual Side 13 af 18\n14 8 Debitor 8.1 Opret en kunde 1 Klik på knappen Kunder 2 Klik på knappen Opret ny kunde 3 Indtast Kundenummer, Navn, Adresse etc. 4 Ved kunder med elektronisk fakturering: Udfyld ikke feltet Adresse 3. Marker feltet Elektronisk fakturering og udfyld EAN lokationsnummer 5 Klik på knappen Opdater for at gemme kunden. 6 Gå til hovedvinduet, og klik på knappen Send data til kasser 7 Sørg for, at der ikke er flueben i feltet Send ikke kunder 8 Klik på knappen Send data til kasser SVANEN minimanual Side 14 af 18\n15 8.2 Registrer en enkelt indbetaling på kunde ved bank-/giroindbetaling 1 Klik på knappen Kunder i hovedværkstøjslinjen 2 Find kunden ved at klikke på knappen Søg eller ved at bladre med pilene 3 Klik på fanebladet Bilag 4 Klik på knappen Opret ny for at oprette et nyt bilag 5 SVANEN foreslår altid dags dato. Den kan du ændre, hvis du ønsker det 6 Indtast Beløb 7 Skriv eventuelt Bilagsnummer 8 Skriv Tekst (eksempelvis Indbetalt via bank ) 9 Vælg Type K = Kreditering 10 Klik på knappen Opdater for at gemme kunden SVANEN minimanual Side 15 af 18\n16 8.3 Registrer indbetalinger via speedbilag 1 Klik på knappen Kunder i hovedværkstøjslinjen 2 Skift til fanebladet Speedbilag 3 Skriv "Indbetaling" i feltet Bilagstekst 4 Sørg for, at bilagstypen er K 5 Klik i feltet Kundenummer, og skriv kundens nummer 6 Tast Tab eller klik i feltet Dato. Skriv evt. en anden dato i feltet 7 Skriv et bilagsnummer, du selv vælger 8 Udfyld feltet Beløb med det beløb, der er indbetalt 9 Hvis du skal registrere flere indbetalinger: Pil ned i næste tomme linje, og udfyld linjen på samme måde som ovenfor 10 Når du har tastet alle linjer: Klik på knappen Godkend. 8.4 Udskriv et kontoudtog 1 Klik på knappen Kundelister i hovedværktøjslinjen 2 Vælg Fanebladet Kontoudtog 3 Marker med flueben i enten Medtag teksten Kontoudtog eller Medtag teksten "Regning". 4 Marker Medtag betalingsbetingelser, hvis disse skal vises på kontoudtoget 5 Vælg Antal eksemplarer 6 Vælg Startdato og Slutdato (dobbeltklik eventuelt i datofelterne og vælg dato derfra) 7 Klik på knappen Udskriv. SVANEN minimanual Side 16 af 18\n17 8.5 Opsætning af dividende (for eksempel til personalebonus) Når opsætningen af dividende er gennemført, skal personen, der får dividende (fx en medarbejder) bruge sit kundenummer ved kassen. Herefter bliver alt salg gennem kassen registreret til personen. Dividenden kan nu beregnes på et senere tidspunkt. 1 Gå til hovedvinduet og vælg System - Systemopsætning 2 Klik på fanebladet Kunder 3 Find feltet Varegr. uden bonus, og skriv her numrene på de varegrupper, der ikke skal beregnes dividende (bonus) af. Varegrupperne indtastes med komma imellem. Klik på OK. 4 Fra hovedvinduet: Vælg Vedligeholdelse Tabeller 5 Klik på fanen Kundegrupper 6 Opret en ny kundegruppe. Angiv bonusprocenten. Klik på knappen Opdater 7 Fra hovedvinduet: Klik på knappen Kunder 8 Søg den medarbejder, som skal have bonus, frem. Sæt kundegruppen på medarbejderen. Klik på Opdater. 8.6 Beregning af personaledividende 1 Klik på knappen Kundelister fra hovedværktøjslinjen 2 Vælg fanebladet Dividende 3 Indtast kundegruppenummeret (nederst i vinduet) 4 Indtast datoerne og udskriv rapporten Opsparet dividende. Her kan du se det samlede beløb, der skal udbetales til dividende. 5 Nulstil evt. bonussaldoen sådan: Indtast datoer for den periode, du vil nulstille den opsparede dividende for. Tast CTRL + SHIFT + F5 for at gøre knappen "Nulstil Saldo" aktiv. Klik på "Nulstil saldo" og bekræft, at du vil nulstille. SVANEN minimanual Side 17 af 18\n18 9 Oprydning i varekartoteket (slet udvalgte varer) Hvis du vil rydde op i dit varekartotek, kan du søge flere varer frem ad gangen og slette dem på én gang. Det kan fx være relevant, hvis du vil slette varer, der ikke har været bevægelser på længe. 1 Vælg Vedligeholdelse - Varefunktioner fra hovedvinduet 2 Klik på Søg eller tast F3 for at søge 3 Udfyld de relevante felter, så du søger de ønskede varer frem. Hvis det er hyldevarmere, kan du udfylde et felterne for Sidste lagerbevægelse. Et eksempel: Du vil finde varer, der ikke har været lagerbevægelser på i et år. Dags dato er Udfyld i det tilfælde Sidste lagerbevægelse med datoerne fra til (1 år tilbage fra dags dato). 4 Klik på knappen Søg eller tast F3 for at søge 5 Klik på knappen Overfør 6 Klik på knappen Læg i projekt, giv projektet et navn, og klik OK 7 Klik på knappen Deaktivér varer, og klik på Ja for at bekræfte 8 Klik på knappen Ret varer, skift til fanebladet Ret lager, skriv lagerantal 0. Klik OK 9 Vigtigt! Klik på knappen Opdatér for at godkende lagerrettelsen 10 Luk vinduet 11 Vælg Vedligeholdelse - Varefunktioner 12 Klik på Søg eller tast F3 for at søge 13 Søg projektet frem sådan: Klik i feltet Projekt, og vælg dit projekt i rullelisten. Vigtigt! Husk at vælge Varestatus Inaktiv (i nederste højre hjørne af formularen). Klik på Søg eller tast F3 14 Klik på knappen Overfør 15 Klik på skraldespanden, og bekræft to gange, at du vil slette varerne permanent. SVANEN minimanual Side 18 af 18\nBrugervejledning SVANEN Alle rettigheder til programmet ejes af EG A/S, telefon 7015 3003. EG forbeholder sig ret til ændringer i specifikationer uden varsel. Copyright EG A/S. Mekanisk, fotografisk eller


[[Billede:Microcache2.jpg|thumb|En Bison-beholder]] En '''bison beholder''' (Bison tube/Bison capsule) er en [[cachebeholder]] i størrelse [[micro]]. Beholderen er typisk fremstillet i aluminium, den er cylinderformet, har en nøglering i den ene ende, og et låg med skrue gevind. Bison beholdere er meget populære da de er vandtætte, og meget nemme at gemme, hængende i et træ, eller et hegn er de praktisk taget usynlige. Man kan også vælge at [[Camouflage|camouflere]] beholderen, f.eks. ved at bore et hul i en grandkogle, og derved øge sværhedsgraden betydelig, eller gå den anden vej ved f.eks. at bore et hul i en badeand, og gemme beholderen inden i den. ==Oprindelse== Bison beholdere er et originalt design fra firmaet [https://bisondesigns.com Bison design], deraf navnet. De blev oprindelig designet som nøglevedhæng, og kunne f.eks. bruges til opbevaring af livsvigtig hjertemedicin. På et tidspunkt begyndte en ukendt geocacher at bruge beholderne som cache beholder, andre fulgte efter, og efterspørgslen steg markant. Der er siden udviklet beholdere i andre størrelser og farver. [[Kategori:Cachebeholder]]


Lyt til lydbogen “Løkke vs. 50.000 kr., Klimaet vs. Regeringen & Finanslov til Alle (1)” , af Radio24syv på Bookmate\nLøkke vs. 50.000 kr., Klimaet vs. Regeringen & Finanslov til Alle (1)\nHvad koster et møde med Lars Løkke Rasmussen? 50.000 kr. hvis man spørger formanden for Danmarks største A-kasse. Det betalte denne i hvert fald til Løkkefonden – og fik sit møde med den daværende statsministerkandidat.\nHvad Mette Frederiksen koster vides ikke pt, men det er helt sikkert, at folk med penge skal vare sig hos hende. For folk med mange penge har temmelig sikkert svindlet sig til dem, og det skal stoppes med et nyt forslag om en ekstra skat på kapital.\nKlimaet koster mange penge at redde. Lidt for mange penge, synes klimaministeren Lilleholt. Den dyre regning fik han forleden af sit eget klimaråd – så nu har han afskediget formanden. Er regeringens klimapolitik varm luft?\nOg så er der finanslov galore.\nFrank Dahlgaard (div.), Kaj Stillinger (SF) og Per Kaalund (S) er på tinge hos formand Huxi Bach


Buffer tank i gulv - Side 3 - Stoker Pro\nBuffer tank i gulv\nIndlæg af Knuddi41 » 24 jun 2014 17:05\nHvordan får jeg overskudsvarme sendt ud i gulvvarme. Der sidder sådan en fætter og styregulvvarmen. Den er koblet på det samme vand som kører til radiatoerne. Tvangsstyrer man den via solvarme styringen?\nIndlæg af Aaen » 24 jun 2014 18:15\nDet kan godt være at den her kommentar er helt malplaceret, men her kommer den alligevel.\nHvad er økonomien i sådan et projekt? Jeg tænker at ferieboligerne vel primært skal udlejes om sommeren. hvor meget ekstra vil det koste at lade fyret køre, kontra at installere det omtalte solvarme? kan det betale sig? Det er vel ikke det helt store som der skal bruges på at holde boligerne varme?\nIndlæg af Knuddi41 » 24 jun 2014 18:27\nNæ måske du har ret. Blot solvarme til alt det baden tænkte jeg på.\nIndlæg af DBS » 24 jun 2014 20:14\nTank under gulvet, skal vel ligge vandret, hvilket vil betyde at nok ikke er meget lag deling.\nVille det ikke være bedre at placere den opretstående i bygningen, en tank der kunne være 5 - 6 meter høj ville være god, og kunne have en perfekt lagdeling, og man kunne jo sætte flere op.\nIndlæg af Fer » 24 jun 2014 20:16\nTænker også at røret er ret bekosteligt. Nu kender jeg kun prisen på vores komplette projekt, men tror hurtigt at et rør i den diameter koster 4-5.000kr pr meter.\nIndlæg af Knuddi41 » 24 jun 2014 20:25\n@DBS Jo faktisk ikke så dum en idé. Men jeg kan ikke få den op i 6 Meter.\nIndlæg af DBS » 24 jun 2014 20:45\nNu kan mindre også gøre det\nMit forslag kommer egentlig fra at jeg engang sad og kikkede lidt på nettet, og i Tyskland var der nogle der byggede deres hus rundt om en meget stor buffertank, opvarmet via solfanger, ideen var at der kunne lageres meget energi, og den energi der forsvandt ud af isolering, jo blev i huset.\nDenne ide kunne man så modificere en smule, så den passede til mere normale forhold.\nHvis du har rørstumpen til at ligge, så kunne det muligvis lade sig gøre, men den skal nok tænkes grønt,istedet fordom det kan betale sig.\nIndlæg af Knuddi41 » 24 jun 2014 20:51\nJa det tror jeg du har ganske ret. Men hvordan får jeg skudt overskudsvarme ud i gulvene. Se længere tilbage i tråden.\nIndlæg af DBS » 24 jun 2014 20:58\nDet gør du ved at din solvarme styring giver et signal, dette signal tilslutter du et relæ.\nDette relæ giver i hvile stilling udgangene fra din gulvvarmekontroller videre til telestaterne, i trukket stilling, forsynes telestaterne med konstant spænding uden om din gulvvarmekontroller.\nIndlæg af Knuddi41 » 24 jun 2014 21:06\nOkay så de åbner og varmen sendes i gulvet til temp i vvb er mindre som temp på fangere?\nTime: 0.360s | Queries: 43 | Peak Memory Usage: 3.24 MiB