Tema: Forfatter i praksis | Forfatterskole | Solaas.dk\nForfatterskole – Tema: Forfatter i praksis\nTre lette skrivetips\nSkrivetip 1: Varm op, inden du skriver – selv skrivemuskler skal trænes og strækkes for at være i topform!\nSkriv, så hurtigt du kan og uden at tænke på, hvad du skriver, i 5 minutter. Bare skriv, om det så er ligegyldigheder eller volapyk, der kommer ud. Pointen er at fjerne hverdagens tanker og stress, der kan gøre skrivningen stiv.\nNår du skriver uden at tænke, kommer al dagens tankeaffald ud på papiret, og det, du har tilbage bagefter, er et hoved, der er klar til at dykke ned i kreativiteten og underbevidsthedens lager af spændende formuleringer!\nBedøm heller ikke tankerne, der kommer ud. Betragt dem som vand, du hælder ud af dig selv, for at du kan blive tom og optage kreativiteten i dig. Det er lige meget, om vandet er brunt eller funkler, om der er etik eller pointer i det. Det er vand, og det skal bare hældes ud lige nu.\nHvis du undervejs møder et ømt punkt, så dyk ned i det og brug det til din følgende skrivning. Der vil ligge en masse energi i det punkt, som du har brug for at frigive for at skrive naturligt og levende i stedet for sådan, som du måske føler, du bør skrive. Bør er nemlig lig med stift og dødt .\nSkrivetip 2: Hvordan skriver man en roman?\nDet er et spørgsmål, en skrivelærer ofte hører, hvis det ikke ligefrem hedder, Hvordan laver man en af de der bestsellere og bare råscorer kassen?\nSvaret er, at der ikke findes en universel teknik, der fungerer for alle forfattere, fordi alle forfattere er forskellige. Det ville være som at tvinge alle giraffer til at forvandle sig til zebraer. Og det er ikke det, hverken forlag eller læsere ønsker – og sikkert heller ikke den forfatter, der vil bevare sine unikke træk.\nDerfor er det nødvendigt at skrive en masse for at træne ens personlige skrivestil, deltage i kurser for at skærpe de mange skriveteknikker, der kan bruges, læse en masse for at se hvordan andre gør det og frem for alt være vedholdende og klar over, at processen kan være lang, hvad enten det du vil skrive er prosa, lyrik, dramatik, film eller andet.\nDet sidste punkt er ofte det sværeste for mange, så de giver op i den tro, at de ikke er gode nok. De kunne sagtens være gode nok. De er bare ikke vedholdende nok. Så inden du sætter dig for at skrive en roman for alvor, må du stille dig selv det spørgsmål, hvor meget du vil give af dig selv for at skrive din bog. Det er det eneste spørgsmål, der er værd at stille.\nSkrivetip 3: Teknik alene er aldrig nok. Du må have lidenskab. Teknik alene er en broderet tehætte.\nOrdene kom fra forfatteren Raymond Chandler, der blev kendt for sine romaner om privatdetektiven Philip Marlowe. Vi er helt enige med ham. Det kan ikke afvises, at en person kan sætte sig for at skrive en teknisk flot bog og føre det ud i livet.\nMen vi vil vove at påstå, at læseren kan mærke, om forfatterens lidenskab mangler, og det vil gå ud over den oplevelse, som bogen giver. Hav derfor altid din lidenskab med dig, når du skriver. Kører du træt i en tekst, er det bedre at lægge den væk en tid og skrive noget andet, du brænder for.\nAlternativet er, at læseren kommer til at fryse fingrene, når siderne skal vendes i bogen. I sidste ende må en dygtig forfatter evne at tænde en glød i sin læser, og den mest direkte måde at tænde og nære en glød på er at overføre den fra forfatterens eget indre.\nIllustration: Foto einer Glühbirne E14-40W klar af Osram.\n11 gyldne regler for forfatteren\nMin [Sawyers] erfaring er, at det er sandt. Hvis man starter med hundrede mennesker, der hævder, at de vil være forfattere, mister man halvdelen af de tiloversblevne for hver regel – hele halvdelen af dem, der hører om en regel, formår ikke at overholde den. Jeg vil dele Heinleins fem regler med jer (§ 1-5), plus en sjette, jeg selv har lavet.\nDem kan jeg [Løyche] kun tilslutte mig. Til gengæld mener jeg, at loven er mangelfuld, og har derfor tilføjet fem nye paragraffer (§ 7-11). Retfærdigvis – og for at undgå brøkdelte forfattere – rekrutterer jeg samtidig 1948 flere aspiranter.\nInden vi går i gang, vil jeg [Løyche] gerne understrege, at reglerne gives videre, for at I lettere kan nå i mål med jeres forfatterdrømme: Hav målet i sigte og hold godt fast i overholdelsen af de 11 gyldne regler. Og husk så, at der i praksis er flere end vores 2048 aspiranter, der forsøger sig med forfatterbranchen. Derfor er der også i praksis flere, der klarer alle reglerne. Vores tal-angivelser er til for at illustrere, hvor stor betydning hver eneste regel reelt har.\n§ 1. Skriv\nDet lyder latterligt indlysende, ikke? Men paragraffen er meget svær at leve op til. Man kan ikke bare snakke om at ville være forfatter. Man kan ikke bare tage kurser eller dygtiggøre sig i skriveprocessen eller dagdrømme om engang at få tid til at skrive.\nDen eneste måde at blive forfatter, er at plante sig foran tastaturet og arbejde.\nOg du vover at brokke dig over, at du mangler tid til at skrive. Rigtige forfattere køber tiden, hvis de ikke kan skaffe den på anden måde.\nTag f.eks. Terence M. Green, gymnasielærer og forfatter til World Fantasy-prisvinderen Shadow of Ashland. Terry tager hvert femte år fri, uden løn, for at skrive. De fleste af mine [Heinleins] forfattervenner har måttet gøre lignende ofre for deres kunst.\n(Af vores oprindeligt 2048 kandidater får halvdelen aldrig skrevet noget. Altså er der kun 1024 tilbage.)\n§ 2. Afslut det påbegyndte\nMan kan ikke lære at skrive uden at gennemføre et helt værk til slutningen. Ja, de første få sider, du kratter ned, er måske både mangelfulde og amatøragtige, og du er sikkert fristet til at kassere dem. Lad være. Klø på, indtil du er færdig.\nKlarer du en gennemskrivning, med en begyndelse, en midte og en slutning, vil du blive overrasket over, hvor let det ses, hvad der virker, og hvad der ikke virker. Og du vil aldrig mestre ting som drama, komposition, plot eller karakterudvikling, medmindre du faktisk konstruerer et helt værk.\nEt beslægtet emne: Hvis du tilhører en skrivegruppe, så lad ikke medlemmerne kritisere din roman ét kapitel ad gangen. Ingen kan vurdere en bog ordentligt på et tilfældigt udpluk, og du ender med alle mulige værdiløse råd: Dette afsnit virker irrelevant – Øh nej, faktisk er det meget vigtigt, hundrede sider længere fremme.\n(Af de 1024 tiloversblevne, potentielle forfattere, færdigskriver halvdelen aldrig noget – altså har vi bare 512 aktive tilbage.)\n§ 3. Afstå fra omskrivning\n[Sawyer:] Denne regel fik Heinlein problemer med i forhold til skrivekursus-lærere. Måske en bedre formulering havde været Fedt ikke i det uendelige med din historie .\nMan kan revidere og polere i det uendelige. Et gammelt udtryk siger, at fortællinger aldrig afsluttes, de forlades kun – lær at forlade dine. Hvis du opdager, at dine ændringer fører historien tilbage til en tidligere version, så er det på tide at skubbe barnet ud af reden.\nOg selvom mange begyndere ikke tror på det, har Heinlein ret: Hvis din historie er tæt på at kunne udgives, vil redaktøren fortælle dig, hvad der skal til, for at den kan sælges.\n(Af vores tiloversblevne 512 forfattere, vil de 256 fedte i det uendelige, så de er ude af spillet. 256 andre vil slutteligt erklære et værk for færdigt og kan gå videre.)\n§ 4. Markedsfør værket\nDette er den sværeste regel for alle begyndere. Man kan ikke erklære sig selv for professionel forfatter. Det er en titel, man tildeles af dem, der er villige til at betale for ens ord.\nIndtil man faktisk viser sit arbejde til en redaktør, kan man leve i fantasien om, at man er lige så dygtig som Hemingway eller William Gibson. Men at se om fantasien har bund i virkeligheden er meget svært for de fleste.\nJeg [Heinlein] kender en canadisk forfatter-aspirant, der formåede at forsinke indsendelsen af sin historie i to år, fordi, hævdede han, han ikke havde amerikanske frimærker til den frankerede svarkuvert.\nDette på trods af, at han kendte dusinvis af mennesker, som regelmæssigt tog til USA og kunne have skaffet ham frimærker. På trods af, at han selv kunne have kørt over grænsen efter frimærker. På trods af det faktum, at han slet ikke behøvede amerikanske frimærker – man kan benytte internationale post-svarkuponer i stedet, som fås på ethvert større postkontor.\nNej, det var ikke frimærker, han manglede – det var rygrad. Han var bange for at finde ud af, om hans prosa var salgbar.\nVær ikke en kujon: Send din historie af sted.\n(Af de 256 tiloversblevne forfattere har halvdelen ikke mod til at indsende noget, hvilket efterlader 128.)\n§ 5. Lad ikke værket overnatte\nDet er et faktum: Litteratur får ustandseligt afslag. Det er næsten helt sikkert, at din første henvendelse bliver afvist. Lad dig ikke bremse af det.\nPå nuværende tidspunkt har jeg [Heinlein] 152 afslagsbreve i mit kartotek – alle professionelle forfattere, jeg kender, har stakkevis af dem (horror-forfatteren og vinder af Bram Stoker-prisen, Edo van Belkom, holder nogle fine taler på science fiction-kongresserne, kaldet At trives med afslag , under hvilke han læser eksempler op på de mange afslag, han har modtaget gennem årene).\nHvis afslaget indeholder råd, som du synes er gode, så skriv historien om og send den tilbage. Hvis ikke, så send den et andet sted hen: Smid den i postkassen, til et andet marked. Bliv ved.\nMin egen rekord for det største antal afslag, inden jeg solgte historien, er atten – men den fandt et godt hjem til sidst. (Og inden for få dage solgte jeg den igen til en opsamlings-antologi; at få en historie trykt åbner nye døre.)\nFår din historie afslag, så send den af sted igen samme dag.\n(Af vore 128 tiloversblevne forfattere, vil 64 blive så nedslåede af deres første afslag, at de opgiver at skrive for altid. Men 64 andre hænger på.)\n§ 6. Begynd på noget andet\nDette er min egen regel [Sawyer]. Jeg har set så mange forfattere knokle i årevis med en enkelt historie. Begynd på en anden, så snart du har afsluttet én. Vent ikke på, at den kommer tilbage fra forlaget, du sendte den til – kom i gang med dit næste projekt.\n(Af 64 aktive forfattere sætter 32 sig og venter med hænderne i skødet. Resten arbejder videre og går derfor ikke fallit.)\n§ 7. Begynd på noget andet\nDenne paragraf lyder som den foregående, men omhandler ikke det samme. Oplever du skriveblokering med det igangværende, så start på et nyt kapitel, eller en anden historie – man kan altid skrive noget.\nSelvfølgelig kan man blive syg, men de færreste holder sig hjemme, blot de har lidt hovedpine eller snue. Og præcis som i alle andre erhverv skal du producere et stykke arbejde for at kunne regne dig selv for en rigtig, arbejdende professionel.\n(Halvdelen af de 32 vil regelmæssigt rammes af skriveblokering og have så mange inaktive perioder, at de intet når i praksis. Seksten passer deres job.)\n§ 8. Lig ikke under for at komme på tryk\nNår man leverer et stykke arbejde, skal der betales for varen. Tilbyd din historie til den mest lukrative aftager først. Spild ikke tid på omsonste udgivelser.\nLigeledes bør man ikke henvende sig flere steder på én gang. Derved spildes andres tid og penge, og man risikerer at blive upopulær. I øvrigt bidrager det til at forøge svartiden. Henvender du dig flere steder på én gang, så vær sikker på, at begge kan udgive dig samtidigt uden at få problemer.\n(Af seksten tiloversblevne forfatterspirer, råder halvdelen i panik, så vi står tilbage med otte.)\n§ 9. Hold dig orienteret\nUvidenhed er roden til alt dumt. Det nytter lidet at henvende sig til Forlaget Fjumregøj, fordi det tilfældigvis er det eneste, du kender – og slet intet, hvis de satser på kogebøger, mens du satser på krimier.\nJeg [Løyche] kender utallige eksempler på vordende forfattere, der stilede manuskripter til steder, hvor de ikke hørte til – romaner til Anders And & Co. og lyrik til Teknisk Forlag.\nIgen: Spild ikke din egen og forlagets tid. Indhent information systematisk. Find ud af hvilke forlag og blade, der findes, hvad de udgiver, og hvad de betaler.\n(De fleste med kunstneriske aspirationer savner forretningssans. Derfor røg vi ned på fire håbefulde forfattere.)\n§ 10. Fortæl ikke din livshistorie\nHer tænker jeg på følgebreve. Skriv endelig alt, der har relevans for sammenhængen, men heller ikke mere. Forlag er erhvervsvirksomheder. De er ligeglade med din ulykkelige barndom, eller hvor hårdt det var at skrive værket, og de udgiver dig ikke for dine blå øjnes skyld.\nMåske bliver man ven med redaktøren og kan hyggesnakke i fritiden. Men når man henvender sig, skal det ske professionelt.\n(Halvdelen af alle nystartede forfattere bilder sig ind at skulle være ven med forlaget og bliver derfor ikke taget alvorligt. Af de fire, som holdt ud så langt, forstår kun to, hvad et professionelt forhold vil sige.)\n§ 11. Læs\nEn forfatter bør læse, ikke blot for at inspireres og holde sig orienteret om verden og tiden, men fordi det udvikler ens skriftlige kunnen. Gør man det ikke, hægtes man af.\n(Af de to, der kom godt i gang, lever den ene i sin helt egen verden. Ude af stand til at forny sig skubbes han ud af markedet. Én udvikler sig og kan fortsætte karrieren.)\nAf 2048 forfattere in spe, vil kun én leve op til alle elleve paragraffer. Spørgsmålet er: Vil du være en af dem? Det håber jeg, for hvis du har bare minimum af talent og efterlever denne lov, så vil du også klare det.\nOversat og bearbejdet af H.H. Løyche.\nRobert A. Heinlein (1907-1988) var en amerikansk science fiction-forfatter, der opnåede så stor indflydelse og betydning, at han ofte kaldtes dekanen for science fiction-forfattere .\nRobert J. Sawyer er en canadisk science fiction-forfatter, der hidtil har vundet over 40 priser for sin litteratur.\nDen danske forfatter Hans Henrik Løyche er uddannet på Kunstakademiet og ophavsmand til en mængde noveller og romaner, primært inden for science fiction-genren. H.H. Løyche har modtaget den prestigefyldte Harbinger Relay Award for sin kortroman The Manuduction fra 2009 og er udgivet i Argentina, Australien, Bulgarien, Danmark, England, Frankrig, Grækenland, Rumænien, Schweiz, Tyskland, Ukraine samt USA og snart følger også Serbien.\nIllustration: Herman Melvilles arbejdsværelse, hvor han skrev Moby Dick, Arrowhead og The Berkshires, af Pablo Sanchez.\nResearch – et stænk af virkelighed\nDer er uendelig mange måder at skrive en bog på. Nogle researcher meget længe i gamle bøger, film og nettet. Nogle siger, at de slet ikke researcher, men så er researchen nok alligevel foregået på det ubevidste plan, måske i drømme, eller ved års lagring af egne oplevelser i hukommelsen.\nJeg selv researcher med et mix af lidt af hvert.\nDa jeg skulle skrive Rumpizzaen, en billedbog for børn, så klarede jeg det hele ved at drømme. En morgen vågnede jeg og havde drømt hele historien med billederne i og syntes, at det var da en for mærkelig og sjov/skæv historie til bare at glemme den, og straks gik jeg i gang med at skrive det hele ned og tegne bogen.\nJeg bruger stadig meget fra mine drømme. Det kan være en spændende titel, der starter et helt nyt projekt, eller bare en farvesammensætning, der sætter gnist til en bog.\nMange kendte filmskabere taler om den samme proces. At de f.eks. drømmer sig til design af interiør og tøj.\nNu er det ikke hver dag, man får sådanne gaver fra outer space, men så kan det hjælpe at lægge en slagplan for en god, gammeldags research.\nPå www.bibliotek.dk kan man søge under sit emne og her få en oversigt over bøger, der passer til ens bogprojekt. Det er også stadig muligt at få fat i en levende bibliotekar, som vil være glad for at kunne være til hjælp i din søgning.\nHvis du er i gang med at skrive om f.eks. kriminalsager, så kontakt gerne nærmeste politistation, hvor der helt sikkert er én, som er villig til at svare på spørgsmål angående virkelighedens fakta.\nDet kan også være, at du skriver for teenagere og skriver om et emne, som du ikke selv har været i berøring med. Så er der mulighed for at kontakte skolerne og få en aftale med en klasse om at komme ud og lave et par interviews.\nMin egen erfaring med at søge råd hos fagfolk og folk fra anderledes miljøer er rigtig god. De fleste folk er glade for at være til hjælp og vil gerne dele ud af egne erfaringer.\nHusk at udvælge de spørgsmål, du vil have svar på, så det ikke bliver en masse historier og løse ender og kanter, som du så bagefter skal bruge tid på at rydde op i.\nTag også gerne rundt på museerne og snus til levn fra fortiden der. Det er en god idé at tage billeder undervejs, også selvom de ikke skal bruges i bogen. Billeder af f.eks. museumsgenstande, gader og stræder og skilte kan være gode som inspiration, især hvis emnet er lidt tørt.\nMeget kan man google sig til, og det er en stor frihed, når man skriver på computer, bare lige at kunne slå et emne op i Wikipedia. Det giver et godt skriveflow, at man ikke er afbrudt af måneders venten på en bog fra biblioteket, men det kræver også lidt tilvænning og disciplin.\nMan kan nemt få for meget information, som ikke stemmer, og blive forvirret over mængden af skrevent materiale, og ikke alt på Wikipedia og nettet er korrekt.\nNogle synes, at Google som researchredskab er for overfladisk. Det er en smagssag. Jeg selv er tit underholdt af at google, imens jeg skriver, og kan godt lide den form for surfen rundt i info.\nEns egen hukommelse er jo guld værd. Man kan tage brudstykker ud af ens hverdag og digte videre på, dreje den i lige eller skæve retninger eller være helt nøgtern og skrive de rå fakta, så tæt på man nu kan komme med sin egen ‘point of view’.\nDer er også mange forfattere, der rejser meget og derved ofte planter sig et helt nyt sted for at suge indtryk til at kunne skabe historier ud fra. Det er en skøn måde netop at komme lidt væk fra ens egne minder og skrivevaner.\nJeg selv kan godt lide bare at tage af sted ud i det blå uden planer for andet end at suge indtryk til mig, som jeg så tager billeder af og skitserer og skriver ned i mine utallige notesbøger og papirlapper samt indtaler på min mobiltelefon.\nNår jeg så kommer hjem igen, har jeg et patchwork af idémateriale, jeg kan arbejde videre på, og det kan være ret så sjov en researchform.\nDet er godt at sætte sig selv en deadline for researchen, hvis man er ude i et meget stort ærinde.\nJeg har selv prøvet at skulle researche til en sci-fi for børn. Jeg fik læst og set alt for meget på for kort tid, mistede nærmest tid- og stedsans og fik samlet mig så meget forskellig information, at jeg blev halvtosset.\nMeget af det, jeg læste, var desuden om Hitler og Anden Verdenskrig, som gjorde mig dybt deprimeret. Der måtte jeg, for min egen skyld, sætte grænser for, hvor meget i dybden jeg ville gå.\nDet var nu ikke spildt med researchen, for snart kunne jeg ved hjælp af fantasi og intuition gå i gang og samle plotpuslespillet til en helhed, der virkede.\nMennesker er forskellige, og vi arbejder forskelligt, men intet er hverken rigtigt eller forkert, så det gælder om at finde den researchform, der passer til ens personlighed.\nNogle elsker at gå i dybden med årstal og historiske detaljer. Andre, som jeg, bliver deprimerede af for mange årstal og detaljenørderi og vælger at gå lidt glattere hen over detaljerne og gøre mere ud af helhedsbilledet og de skøre idéindfald.\nEt skørt idéindfald kan nu også godt tage sin tid. De kommer ikke sådan, når man kræver det og stræber efter dem. De kommer som fine gaver, uventede og nogle gange med lang tids mellemrum, lidt ligesom regndråber, der selv vælger, hvornår de vil dryppe ned i ens hår – eller mågeklatter, om man vil.\nDet er jo derfor, det er sjovt at skrive og være kreativ. Hvis man kunne trække hele molevitten i en automat, så ville det ikke give denne her dejlige kildrende fornemmelse i maven, det giver at skrive.\n© Mikkeline W. Gudmand-Høyer. Mikkeline er uddannet billedkunstner. Hun skriver både børne-, ungdoms- og voksenbøger og underviser andre i at finde ind til kreativitetens uendelige kilde. Læs mere om hende på www.mikkelinegh.blogspot.com.\nIllustration: Tree of Knowledge of Good and Evil af Dr. Lidia Kozenitzky.\nNår du indsender dit første manus\nYes. Dit manuskript er færdigskrevet. Endelig. Forude venter berømmelse og rigdom. Nu mangler du bare lige at finde på en rigtig sej autograf, så er du klar til at turnere verden rundt med din bog under armen.\nOvennævnte scenarium er bestemt ikke umuligt. Men det er næppe en overdrivelse at sige, at de færreste oplever denne fugleflugtslinje fra computer til boghandelhylder.\nHer følger mine personlige erfaringer og råd til, hvordan du (måske) bliver udgivet og ikke mindst udholder den lange ventetid, mens forlaget læser dit manuskript igennem.\nInden vi starter, vil jeg lige for en god ordens skyld ønske dig held og lykke, fordi du, ligesom os andre tosser, har valgt den levevej med flest arbejdstimer og færrest penge.\nEr din bog klar?\nGodt. Du har et manus. Så langt så godt. Tillad mig at afsløre, at du ikke er den eneste. De danske forlag drukner i uopfordrede manuskripter – så hvordan skiller du dig ud fra mængden?\nDu skal vide, at folk er desperate. Min redaktør blev engang kontaktet på stranden af en nudist, der som det eneste var iført et manuskript, hun bare ville have udgivet. Så kan man lære ikke at afsløre sin profession på offentlige steder.\nNaturligvis kan du gøre som i America’s got talent: Iføre dig en sjov hat og aflevere manuskriptet i en flammende kuvert, mens du drejer en hulahopring om livet og fløjter nationalsangen.\nJeg må indrømme, at jeg engang i et kådt øjeblik printede et (ikke helt optimalt) manuskript ud på kulørt papir i håb om, at det på en eller anden måde gjorde teksten bedre.\nDet gjorde det så ikke.\nSelvom forlag nogle gange afviser geniale manuskripter, der senere bliver bestsellere på naboforlaget, så har de trods alt et vist blik for historier. Og i sidste ende er det det, det handler om: Din historie. (Der skrev jeg lige det 3 gange i træk).\nNår hatten skifter farve\nDerfor bør du sætte alt ind på at optimere din tekst, og mit bedste råd i den henseende er, at du får nogle andre øjne på. Altså ikke på dit ansigt, men på bogen.\nAt skrive en roman er en lang proces, og langt de fleste udvikler en vis blindhed undervejs. Selv ved 10. gennemlæsning kan man overse, at der mangler flere ord i en sætning. Simpelthen fordi man jo ved, hvad der står.\nDerudover opstår der ofte såkaldte scriptfejl. En kvinde har en rød hat på, en halv side senere er den blå. En mand bliver myrdet, men sidder senere og drikker kaffe på en café. Ok, hvis det er en spøgelsesbog, men ellers er der nok en rød tråd, der er løbet undervejs.\nDet er vigtigt at vælge en læser, som tør give dig en grundig og konstruktiv kritik frem for blot at nikke lidt og sige: Klart. Spændende, lidt fesen slutning, men ellers … .\nHusk, at det er svært at give feedback. Det kræver øvelse og tillid, og man må også som forfatter være åben og ikke tage kritikken personligt. Det er bogen, I taler om. Ikke dig. Nu blev det meget psykologisk, men altså … at give og modtage feedback er faktisk en kunst i sig selv.\nHar du ikke en læser ved hånden, findes der flere professionelle manuskriptlæsere, som mod betaling læser din bog igennem og kommer med råd og forslag. Priserne svinger meget, så det kan betale sig at undersøge markedet, inden du vælger.\nDer findes en uskreven regel om, at man kun må sende til ét forlag ad gangen (på nogle forlags hjemmesider en skreven regel).\nPersonligt er jeg dog af den opfattelse, at så længe forlagene bruger halve og hele år på at sammenfatte en tilbagemelding, så må man også som forfatter stille nogle krav den anden vej.\nSelvfølgelig er det svært som debutant, da man jo nødig vil lyde som en bidsk terrier i sit følgebrev og dermed risikere at ryge i NO THANKS-bunken, så snart de åbner kuverten.\nPå den anden side kan det jo også signalere en vis seriøsitet, at man f.eks. skriver: Jeg forventer svar inden for 4 måneder .\nDet siges, at Tove Ditlevsen sendte sit første manus til 10 forlag på én gang – og fik afslag fra alle 10. Lur mig, om ikke hun var forholdsvis tilfreds med at have sendt til alle 10 på én gang frem for at vente 10 x 6 måneder!\nHistorien om Tove er du for øvrigt hjertelig velkommen til at trøste dig med, når de dyrt frankerede boblekuverter vender hjem som debile brevduer. Jeg har personligt brugt den flittigt ( Mig og Tove er bare så trætte af de der forlag nogle gange ).\nMen Tove gjorde det også …\nLad os dog lige være enige om én ting. At Tove sendte til 10 forlag på én gang betyder ikke, at alle os ikke-Tover bør gøre det samme. Man kan komme i en rigtig kedelig situation, hvis det fantastiske skulle ske, at to forlag begge vælger at sige ja til det samme manuskript.\nFaktum er, at forlaget bruger meget tid og mange penge på at læse manuskripter igennem.\nTRO mig: Et debutant-manus kan komme op på mange møder, før noget som helst bliver besluttet.\nSåledes kan man sætte sig selv i en meget prekær situation, hvis man skal til at sige øh, tak, men … til det ene forlag. At udkomme begge steder og tjene dobbelt royalty tror jeg desværre ikke går. Selvom det ville være smart.\nSå hvad er egentlig mit råd? Well … medmindre du er 99,9 år og absolut ikke har tid til at vente, så synes jeg, du skal researche lidt. Søg efter danske forlag, undersøg deres udgivelsesprogram – hvilken type bøger udgiver de, hvilken stil og profil har de?\nUdvælg et, du mener vil kunne have interesse i netop dit manus.\nBrug tid på at sammenfatte et følgebrev – endelig ikke for langt, men noget omkring målgruppen, et kort referat og lidt om dig selv. Send det med posten – eller aflever det personligt ved forlagets skranke.\nDer sidder som regel en venlig sekretær, som med det samme giver dig en kvittering for modtagelsen. Her står desuden, hvornår du kan forvente svar. Hvilket for de fleste forlag er meget optimistisk anslået. Bare så du er forberedt.\nSå er der kun tilbage at vente.\nAt rykke for svar\nDet kan være fristende at ringe forlaget op og rømme sig afventende i røret for at høre, om der overhovedet findes liv derinde. Men det er en hårfin grænse. Opringninger kan få dig til at fremstå entusiastisk og målrettet.\nMen det kan også (for en topstresset redaktør, som sidder alene tilbage i en fyrings-ramt redaktion) få dig til at fremstå som pisseirriterende. Hvorfor redaktøren knalder røret på og stempler dit manus som afvist. Bare for at klare et enkelt punkt på to-do-listen.\nDerfor: Hører du til den utålmodige type, så sæt en dato for dig selv for, hvornår du tidligst må kontakte forlaget. Som debutant bør dette ikke ske før efter minimum 3 måneder.\nSelvom det kan virke sådan, har forlaget ikke glemt dig. De er næsten altid umanerligt længe om at give svar. Jeg har personligt ventet over et år på en ganske vist positiv, men alligevel nedslående tilbagemelding.\nAndre steder får man standardafslag efter 3 uger. Hvilket næsten er endnu værre. Ikke mindst når man som jeg engang kom til at se en gyser-dokumentar fra en forlagsredaktion, hvor en lettere tics-ramt redaktør udtalte:\nNogle gange når jeg simpelthen kun at læse titlen, før jeg kasserer hele manuskriptet.\nMen så en dag kommer der en kuvert. Og alene lyden når den klemmer sig gennem brevsprækken og rammer gulvet afslører, om det er tid til at skrige på Lotto-måden eller Edvard Munch-måden.\nEn stor, tung kuvert betyder afslag.\nEn lille, fjerlet kuvert betyder: Vi er interesserede. Antager forlaget dit manuskript, sender de det nemlig ikke retur, men indkalder dig i stedet til en samtale, hvor I sammen kan kigge siderne igennem og drøfte eventuelle ændringer og redigeringer.\nDet sker dog, at et forlag undlader at returnere manus og således blot sender en snyde-tynd kuvert, men det hører (endnu) til undtagelsen.\nEr det en lille (god) kuvert, så hjertelig tillykke! Nu begynder et helt nyt kapitel med redigering, udarbejdelse af omslag, eventuelle illustrationer, kontrakt-underskrivning, forlagsfester osv.\nModsatte scenarium: Lyden af et returneret manuskript kan fremkalde stærk fobi mod telefonbogsuddeling, men bortset fra det er der ikke så meget andet at sige end: Tilbage til tasterne, op på hesten, ind i kampen og på med vanten.\nOg så rigtig meget held og lykke! Jeg glæder mig til at se den der autograf en dag.\n© Sarah Engell. Sarah er forfatter til den anmelderroste Hvis bare …, der udkom på Forlaget Carlsen juli 2009. Til daglig arbejder hun som tekstforfatter, freelancejournalist og foredragsholder. Læs mere om Sarah Engell på hendes forfatterblog, hvor du også kan finde skrivetips og gode råd til forfatterspirer. Adressen er: http://sarahengell.blogspot.com.\nIllustration: Forside af Sarah Engells bog Hvis bare … fra Forlaget Carlsen.\nOverlev som forfatter – sæt lang lunte i\nHvis bare man hed Rowling til efternavn og kunne drysse noget magi ud over sin egen karriere. Men virkeligheden er desværre, at langt de færreste forfatterdrømme ender som merchandise og små figurer med hornbriller. For de fleste af os minder dagligdagen mere om en bjergetape i Tour de France. Det er op ad bakke hele vejen!\nMit bedste råd til håbefulde forfatterspirer må derfor være tålmodighed! Personligt var jeg overbevist om, at jeg havde udgivet min første bog, når jeg fyldte 18. Piece of cake. Jeg elskede at skrive. Hvad mere skulle der til?\nEt årti senere …\nWell … en hel del viste det sig. Først som 26-årig – næsten 10 år efter, at jeg første gang satte pennen til papiret, skete det magiske: at en forlagsredaktør ringede mig op og fortalte, at de ønskede at udgive min bog.\nSådan dér. Nu var jeg endelig forfatter!\nForsinkelser og atter forsinkelser\nWell … Not quite. Der skulle snart vise sig at blive hårdt brug for mere tålmodighed. Det tog nemlig hele 3½ år fra den famøse opringning, og til jeg endelig stod med den trykte bog i hånden.\nSåledes kan man meget hurtigt blive gammel, mens man sidder der med telefonen i den ene hånd og trykker på send/modtag-knappen med den anden, i håb om et svar på hvorvidt ens manus fortsat eksisterer eller er røget ud sammen med kaffefiltre og tomme blækpatroner.\nSom en trøst må jeg indskyde, at 3½ år hører til ekstremerne, selvom jeg dog til forlagets årlige julefrokost kom i snak med en forfatter, der havde ventet hele 7 år (!) fra antagelse til udgivelse.\nStakken er stor og chancen lille\nDet er svært at gøre så meget ved forlagenes store, langsommelige maskineri. Ikke mindst når man er helt lysegrøn og står der i døren med en permanent frygt for at blive losset ud igen, hvis man vover at prikke chaufføren på skulderen og spørge, om han eventuelt gider at sætte farten lidt op.\nMen man kan væbne sig med tålmodighed. Og så snart et manuskript er sendt af sted glemme absolut alt om det. Skriv på noget andet. Begynd til curling. Men lad for Guds skyld være med at bære din madras hen til brevsprækken, så du kan ligge der og vente måned efter måned.\nFor selv som kreative, virkelighedsfjerne forfattere må vi bevare en smule realitetssans. Og i et lille, oven i købet kriseramt, land er det desværre de færreste manuskripter, der slipper uden om de store hvide returkuverter.\nEksempelvis modtager Gyldendal Skønlitteratur hvert år over 1000 uopfordrede indsendte manuskripter. Af disse ser kun promiller dagens lys i bogform.\nMindst lige så væsentligt er det at have tålmodighed med sig selv og sin rent sproglige udvikling. Som sagt følte jeg mig klar, parat, start allerede som 17-årig, men når jeg i dag læser nogle af mine tidligste tekster, må jeg indrømme, at jeg er glad for, de røg retur i den store hvide kuvert. Selvom jeg ved grød ikke var tilfreds dengang.\nOg reagerede ved i trods at skrive 900 siders rasende roman ud i en køre.\nWell … der fik jeg så brugt den SU på papir og printerblæk. Men jeg fik trænet mine skrivehænder. Og i sidste ende er det jo det bedste, vi som forfattere kan bruge vores tid på. Mens vi sidder helt tålmodigt og smuglytter efter et smæk fra brevsprækken.\n© Sarah Engell. Sarah er forfatter til den anmelderroste roman Hvis bare …, der udkom på Forlaget Carlsen juli 2009. Til daglig arbejder hun som tekstforfatter, freelancejournalist og foredragsholder. Læs mere om Sarah Engell på hendes forfatterblog, hvor du også kan finde skrivetips og gode råd til forfatterspirer. Adressen er: http://sarahengell.blogspot.com.\nForfatterfoto: Rene Kumar Hansen.\nZen og kunsten at vedligeholde et smil, afslag efter afslag, efter afslag efter … arghhhh!\nDu er kommet igennem skriveprocessen. Mange hundrede dage og nætter foran tastaturet. Nætter, hvor du vågnede badet i sved og bare måtte skrive den ene notesbog efter den anden for at få hold på alle idéer og tanker til at forme en bog.\nForan dig ligger nu et nyfødt manuskript. Det stråler med sine bogstavspækkede sider. Og det spræller, for det vil mægtig gerne tages op og læses af andre godtfolk end lige netop forfatteren.\nUd i verden skal den lille baby, medmindre du bare skriver til din skrivebordskuffe og logisk nok er skuffet over, at ingen har opdaget, hvor god en fortæller du er.\nDu selv kan knap nok holde ud at se på manuskriptet. Du har skrevet om og om, rettet hist og pist, læst det tusind gange og er endelig tilfreds med resultatet.\nNu vil du gerne udgive bogen på et forlag.\nMen hvilket forlag?\nOg hvordan kaster man sig ud i den nye svære proces med at tackle de afslag, som næsten naturlovmæssigt vil komme, indtil dit manuskript lander i skødet på netop den rette person, på det rette tidspunkt, på den rette dag og på det rette sted?\nFørst og fremmest! Et godt råd er: Tag det roligt! Din verden går ikke under af et par afslag. De fleste forfattere skal igennem nøjagtig den samme trædemølle. H.C. Andersen, J.K. Rowling, Paul Auster. For lige at nævne i flæng.\nDet er som med vinterforkølelse. Den første er den værste, men så er man ligesom hærdet og kan klare et par flere, og før man ser sig om, så er foråret kommet, og forkølelsen er helt væk.\nJeg selv har da også et par afslag i hukommelsen.\nDe første par bøger, jeg fik udgivet, var børnebøger i Dingo-serien, og jeg er i dag taknemmelig og lidt forundret over, hvor nemt det var med dem.\nDer gik en måneds tid, før manuskripterne blev godkendt, og uden de store rettelser kom de i trykken. Anderledes var det med min billedbog, Den store rumpizza.\nForlagenes nåleøjer ændrede form fra kamel til støvkorn. Den skulle igennem 9 afslag, før den endelig blev udgivet på Sesams forlag.\nTrods dårlig lektørudtalelse og tvivl fra forlæggeren troede jeg selv meget på projektet, og Den store rumpizza fik heldigvis ganske god kritik i aviserne og blev udsolgt, så jeg kunne tørre sveden af panden.\nSå begyndte jeg på lidt flere ord uden billeder. Det skulle være udfordrende. Alt andet ville være kedeligt, tænkte jeg. Jeg skrev de første skitser til Gajolmanifestet og sendte dem til flere forlag.\nDet samme skete her: 9 afslag.\nStøn! Jeg var grædefærdig og uudholdelig at være i nærheden af. Men jeg gav ikke op! Manuskriptets indhold blev ved med at dukke op i mit skrivehjerte.\nJeg besluttede at skrive det om. Jeg ødelagde den form det havde, brækkede det op i stumper og stykker og satte det sammen igen. Hmmm … Noget var galt, noget var helt rodet og kaotiskt.\nJeg begyndte at tvivle på mine egne motiver som forfatter og kunne godt se, at der manglede en rød tråd og rammer. Jeg hyrede en professionel konsulent, Jannie Solaas, til at hjælpe mig med at få styr på brudstykkerne. Det viste sig at være gode penge givet ud.\nJeg fik den rette feedback, som forlagene ikke havde tid til, jeg fik skrevet manusset i form, fik snakket, fik rum til tvivlen og taget de rette beslutninger, så Gajolmanifestet endelig lå i sin færdige form nummer to.\nNu ville jeg ikke igen impulsivt sende min baby til redaktører, hvis smag jeg ikke kendte. Det havde været en langsommelig fødsel i forvejen, og jeg syntes ikke lige, jeg manglede flere standardafslag til samlingen.\nHelt tilfældigt faldt jeg over en artikel i Femina om forlægger Lene Andersen fra Det Andersenske forlag. Jeg syntes, at hun havde nogle spændende holdninger, og fik straks idéen til at sende hende mit manus.\nDet viste sig, at min intuition havde ramt plet, for to dage senere lå der en mail til mig om, at hun gerne ville udgive min bog.\nDet kan altså godt betale sig at gå lidt på opdagelse i forlagsjunglen, før man sender manusset af sted.\nSlip alle begrænsende forestillinger om forlagets størrelse og status. Hav tillid til, at din bog bliver udgivet på netop det forlag, der vil kunne pleje manuskriptet bedst.\nGå på nettet og søg på forlag. Læs interviews med forlæggerne, gå på små mærkelige bogcaféer og fald der over spøjse udgivelser fra mikroforlag, som måske netop vil elske dit manuskript.\nSend også manusset til et par af de store fisk såsom Gyldendal, Høst & Søn etc., for der er ingen grund til at gå i anti-store-forlag-mode. Måske dit manuskript passer netop ind i deres gyldne nåleøje.\nFølgebrevet er vigtigt!\nDer skal skrives et følgebrev, som vedlægges manuskriptet, og dette brev er skam af stor betydning.\nDet går ikke at bruge alt krudtet på manusset og så skrive et dovent følgebrev. Redaktøren vil kede sig ihjel og tvivle allerede der på, om dit manuskript holder.\nDu må op af stolen og se at få din indre dørsælger i snak. Undersøg forlagets profil. Hvordan tales der bedst til modtageren? Skal du have verbal knold i nakken, eller er det bedre med lidt rodet hår og antifascistiske manerer?\nGiv dig tid. Tænk over bogens indhold og få det bedste fra bogen kogt ned til en lille maggiterning, som du så leverer på et par sider.\nSkriv lidt om dig selv, men min egen takt og tone siger mig, at det nu er bogens indhold, som skal vække interesse, og så er det jo ligegyldigt, om du har vundet guldpokaler i altankassepleje eller er smuk som en græsk gudinde.\nDen uskrevne regel\nDer findes stadig en gammel uskreven regel om, at man kun sender sit manus til et forlag af gangen. Nogle forlag skriver direkte på deres hjemmeside, at de frabeder sig, at man på denne måde multitasker, men det er jo et temperamentsspørgsmål, om man vil følge reglen.\nDet kan føles som en kæmpe begrænsning og kæp i hjulet, da der kan gå op til et helt år, før man får svar, og så er luften ligesom røget af ballonen, synes jeg. Hvis du vælger at sende til flere, så undersøg lige de enkelte forlags holdning til dette. Man skulle jo nødigt blive uvenner med nogen.\nDu kan også skrive i følgebrevet, at du har sendt dit manus til flere. Så ved modtagerne det på forhånd og vil ikke bebrejde dig dette, hvis der skulle opstå krig om rettighederne til udgivelse af din bog.\nHvis mareridtet står på\nHvis der skulle ske dette, at du modtager afslagsbreve i en uendelighed, og det føles håbløst, så forsøg at få forlagene til at give lidt feedback. Hvad er det, som de synes ikke virker? Trænger manus til opstramning? Er temaet for tyndslidt? Har forlaget for stramt et budget og ikke plads til at tage chancer?\nDet sker, at en bog ikke bliver udgivet med det første, men må hjem og ligge lidt i skrivebordsskuffen og gære. Ingen grund til panik og harakiri!\nForsøg at få tålmodighedens gudinde lidt i tale. Lad være med at gå i cry-baby-mode, ligesom jeg, som har det med at tude en hel limfjord, imens jeg stamper i gulvet og råber:\nNå, men så er der bare slet ikke nogen, der må se, hvad jeg laver, og nu vil jeg slet ikke skrive! Hulk! Hulk!\nDu skal absolut ikke smide manus ud, for der kan være perler og hele afsnit, som er fine og kan genbruges, og hvis du stadig har mod på det og lidt kroner i sparegrisen, så hyr en konsulent til at hjælpe dig videre.\nDet er godt med et andet skarpt hoved til at få styr på det skrevne, for nogle gange bliver man helt bogstavblind og bims i låget af al den gennemskrivning.\nNu når du så endnu et spadestik dybere i det skrevne materiale. Så sendes manus igen ud i verden, og denne gang siger du blot:\nPyt! Det var da nemt nok!\nOg selvfølgelig bliver du ved med at skrive, også selvom du venter eller modtager kedelige breve. Du kan kun blive bedre og dybere og bredere, eller skarpere, tættere og mere fokuseret.\nHeld og lykke med bogstaverne!\nIllustration: Afslag af Mikkeline W. Gudmand-Høyer.\nDen sene debut – en glemt fordel?\nAfslag på afslag eller flere års skrivning før noget endeligt former sig kan være frustrerende. Her gik man lige og ventede på at blive inviteret ind i varmen hos forlagene. Der, hvor det hele sker . Men er det overhovedet godt at få et tidligt gennembrud som forfatter? Måske er det bedre først at blive opdaget , når man har tjek på det hele og ikke slås ud af dårlig kritik? Nogle debuterer tidligt og nogle sent. I krig, kærlighed og kunst er der ingen regler.\nDet er den generelle opfattelse, at man er heldig, hvis man debuterer tidligt. Så er vejen jo åben og lykken hjemme. Hvis man modsat ikke debuterer tidligt, kan man lige så godt lade være med at prøve, for så har man det jo ikke i sig. Ikke sandt?\nNej. Alder dikterer ikke talent, og det er ikke nødvendigvis lykken at lægge sit guldæg i en tidlig alder. For nogle går det måske meget godt, men andre forfattere bliver ødelagte af det efterfølgende forventningspres og efterlader sig en strøm af forvirrede udtryk eller kommer slet ikke videre i skriveprocessen.\nTag fx Jack Kerouack, som skrev On the Road (på dansk: Vejene). Han blev kaldt beatgenerationens konge . Bogen udkom, da Jack var 35. Han havde da allerede fået udgivet The town and the City som 28-årig. New York Times udråbte ham som en ny generations stemme og repræsentant for hele beatgenerationen . Den efterfølgende berømmelse kunne Jack ikke rigtig håndtere og døde af druk i en alder af 47.\nKaren Blixen derimod påbegyndte først sit romanforfatterskab i 50-års-alderen og havde derved fået samlet sig en hel skattekiste af erfaringsmateriale, som hun uden de store blokeringer kunne tage fat i. Hun havde indtil da skrevet en masse og fået udgivet artikler og noveller, men den første anerkendelse som romanforfatter kom på dette sene tidspunkt.\nOg det er jo det gode ved at vælge forfatterskabet som erhverv. Alder og udseende er ingen hindring, nærmest tværtimod. Jo ældre du bliver, jo større perspektiv får du, altså, hvis du holder dig nogenlunde oprejst og vågen og stadig kan huske det meste.\nLaura Ingalls Wilder var oppe i 40’erne, da hun første gang fik et job, der involverede skrivning. Som nogle-og-tres-årig skrev hun serien om Det Lille Hus På Prærien, og det går jo stadig godt med salget af den.\nIngen ambitioner om at skrive\nDen danske polarforsker John Andersen (f. 1943) var også sen til at debutere i en alder af 56.\nI det hele taget var det ikke hans drøm eller ambition at blive forfatter, for han troede ikke, han ejede skrivetalent.\nJohn valgte at droppe ud af 1.g., da lærerne dengang stemplede ham som uduelig til fag som dansk, fransk og tysk og derved kastede en lang skygge hen over Johns skrivelyst.\nHan valgte da at gå på arkitektskolen, hvor man dengang skulle i lære som håndværker. Her kunne han udfolde de kreative idéer og tegneriet, og da John også var en eventyrer, begyndte han sine mange rejser til bl.a. Grønland.\nI de efterfølgende 30 år lavede han masser af radioprogrammer på P1, hvor rejseskildringerne blev levende fortalt. John blev derfor kontaktet af to redaktører fra Aschehoug, som ville have ham til at skrive om en af disse rejser.\nJa, men jeg kan ikke skrive. Det har jeg fået fortalt! , var Johns første reaktion.\nSelvfølgelig kan du det. Du har jo fortællerpotentiale. Skriv nu bare et eller andet! , sagde redaktørerne.\nOk, men der skal to ting til at skrive; talent og ambition, og ingen af delene ejer jeg! , havde John svaret.\nVi giver dig hermed nogle ambitioner! , sagde redaktørene og gav John et forskud, en check på 25.000 kr.\nDet virkede helt fint, for John begyndte at skrive. Først direkte referat af radioprogrammerne, men det fungerede ikke helt. Dernæst bare ud fra hukommelsen med en brændende nysgerrighed over for kultur og historie.\nEt skulderklap på det rigtige tidspunkt\nRedaktørerne var begejstrede. John fik lutter ros for sit naturlige fortællertalent, og det gav bare mere blod på tanden:\nJeg skrev simpelthen fra hjertet uden noget forventningspres. Jeg havde jo ikke haft de ambitioner, så måske var det derfor, det føltes så lige-ud-af-landevejen.\nBøgerne om hans rejser til Grønland flød fra hans pen uden det store redigeringsarbejde. De udkom og fik rigtig gode anmeldelser.\nDet hjalp med et skulderklap på det rigtige tidspunkt på det rigtige sted. Det løftede mig op og gav mig en masse tillid og lyst til at skrive, og jeg fik ligesom skrevet mig ind i den her skygge fra 1.g., siger John.\nJeg har altid ejet indre styrke. Der skal for eksempel mod til at gå ud af 1.g., men det her med at gøre det, som du troede, du ikke kunne, det har altså åbnet nogle døre i mig. Man kan virkelig meget mere, end man tror, og det smitter af på alt muligt andet.\nEn historie om en tidlig debut\nUndertegnede selv debuterede ret tidligt som 16-årig som multikunstner, og det kan godt virke lidt forvirrende på et åbent barnesind. Som 16-årig tegnede jeg til Gyldendals Dingo-serie, røg ind på Kunstakademiet som 19-årig og udgav samtidig en cd med mit daværende grungerockband Micromind .\nI en alder af 21 producerede jeg en performance på U-matic med skuespillere som Susanne Storm og Sidse Damgaard, nøgne dansende i en muteret affaldscontainer, der fungerede som akvarium. Derudover var der en gruppe børnehavebørn med hver deres guldfisk. Peter Leander stod for psykedelisk lys og Ken Theordorsen stod for technoen.\nPoul Borum, som dengang var et af mine store idoler, var blandt publikum. Han var ven til en af mine lærere, som selv virkede ret så uklar med feedback og kritik af vores værker.\nJeg fik af vide af min lærer, at Poul Borum havde kaldt min performance for et pubertetsprojekt . Det slog mig fuldstændig ud. Jeg kunne dengang slet ikke finde ud af at stå på egne ben og stå ved det, jeg lavede og troede på. Tænk, at mit idol syntes, at jeg var pubertær . Han skulle da have rost det til skyerne, syntes jeg.\nDet var sguda egentlig også lidt underligt, at de her gamle lærere og professorer på Kunstakademiet var så fraværende. Der var bare ikke noget substans at læne sig op af, ingen sparringspartner i processen hen imod at blive en professionel kunstner.\nDet tog så ca. 15 år og en jordomrejse at ryste kritikken af sig. Det var jo ikke kun det med Poul Borums udtale. Det var også alt det her med at bevæge sig ind i det tunge maskineri, hvor strategi, penge og kontakter til magtfulde mennesker er spillets regler.\nJeg reagerede med at være skidesur på systemet. Udtalte mig til Ekstra Bladet, som dengang i 1999 lavede en reportage om Kunstakademiet, og røg direkte på forsiden med overskriften Frosset ud – ung maler var ikke lige kunstfyrsternes kop te .\nJeg havde troet, at det var et lille debatindlæg, jeg kom med, og blev noget overrasket dagen efter interviewet over at se mig selv på forsiden, da jeg var nede og købe cigaretter i kiosken. Jeg kan huske, jeg syntes, det var vildt pinligt, og ingen af mine kolleger kommenterede det.\nMin mor sagde dengang, at det var da godt, det ikke var dine bryster! , men det ved jeg nu ikke. Jeg kunne godt mærke, at det i hvert fald ikke var adgangsbilletten til de finere gallerier.\nNu kan jeg grine lidt af det hele og se, at det her med at være usikker og prøve en masse grænser, mærke afslag, fiaskofølelser og generel forvirring åbenbart har været min vej til at blive professionel og stå ved mig selv som det kreative menneske, jeg er.\nJeg har også sluttet fred med Poul Borum. Jeg tror ikke, han mente det så negativt.\nDet er da fedt at være pubertær. Det er måske den mest kreative og oprørske, klare tid i et menneskes liv.\nI dag har jeg det fint med alle mine pubertære forsøg og håber, jeg stadig kan bevare den ånd i mine nye materialer, om jeg så bliver en oldgammel tudse.\nIllustration: Rejection af Mjt16.\nEn spontan anelse er kreativiteten, der forsøger at fortælle dig noget.\nAltings begyndelse er svag og spæd. Vi må derfor være klarsynede i al begyndelse.\nJeg har en fornemmelse af disse begravede liv, som kæmper for at komme ud igennem mig for at kunne udtrykke sig.\nFantasien har skjulte ressourcer og budskaber, vi overhovedet ikke kender til.\nDet er to ting, som skaber en historie. Nettet og den luft, der falder gennem nettet.\nAt leve i selve processen er at være åben for indsigt og møde. Kreativitet er at blive intenst opslugt af processen og give den form.\nDe ved ikke, at idéer kommer langsomt, og at jo klarere, roligere og mere ustimuleret man er, jo langsommere kommer idéerne; men des bedre er de.\nI begyndelsen var Ordet. I mennesket bliver det levende. Mennesket er selve akten, ikke aktøren.\nSynliggør det, som uden dig måske aldrig ville være blevet set.\nAlting forsvinder omkring mig, og værker fødes som ud af det store intet. Modne frugter falder lyslevende af. Min hånd er blevet en fjern viljes lydige instrument.\nEn original er en frembringelse, som er skabt af lyst.\nIntet stort er nogensinde blevet udrettet uden begejstring.\nMan ved aldrig, hvor meget der er nok, før end man ved, hvad der er mere end nok.\nDet er bagateller, der skaber fuldkommenhed – og fuldkommenhed er ikke nogen bagatel.\nGeni indebærer i virkeligheden ikke meget andet end evnen til at opfatte på en ikke vanepræget måde.\nDe bedste tanker kommer oftest om morgenen, efter at jeg er vågnet, mens jeg stadig ligger i sengen eller er ude at gå.\nDet er Naturen, der skaber vores kunstnere til os, skønt det muligvis er Kunsten, der har lært dem deres rette udtryksmåde.\nRen logik er åndens ruin.\nAlt i alt udføres skaberakten ikke af kunstneren alene; tilskueren bringer værket i kontakt med den ydre verden.\nDet, vi skal lære at gøre, lærer vi ved at gøre det.\nPrøv igen. Fejl igen. Fejl bedre.


PC Password Shield Software Anmeldelse - Hvordan, Teknologi og pc-sikkerhed Forum | SensorsTechForum.com\nHjem > Software anmeldelser > PC Password Shield Software Review\nFebruar 19, 2016 ved Ventsislav Krastev\nved Ventsislav Krastev | Februar 19, 2016 | 0 Kommentarer\tSoftware anmeldelse\nUdviklet af ShieldApps denne pæn lille program har til formål at hjælpe dig med at håndtere et problem som bliver mere og mere almindeligt - administrerende adgangskoder. Flere og flere websteder tilbyder flere og flere tjenester. Men, Det betyder også, at du er nødt til at registrere for disse tjenester - gerne med forskellige adgangskoder. Der er også virksomheder, der kan lide at holde styr på alle deres forskellige konti og adgangskoder. Password Shield er designet med et formål at hjælpe hjem og erhvervsbrugere til at styre deres adgangskoder. Vi har besluttet at gøre en revision af programmet for at kontrollere, hvorvidt dette er sandt.\nNavn PC Password Shield\nUdvikler Shield Apps 2016\nlicens Pris 29.95$\nBrugererfaring Diskuter PC Password Shield I vores forum\nPassword Shield - Hovedtræk\nProgrammet installeres meget hurtigt og nemt på brugerens pc. Det er lille i størrelse (9.89 MB størrelse på disk) og meget lys på CPU og RAM samt:\nNår programmet blev lanceret, det anmodes om at enten uploade eller oprette en ny database. Det gav os et valg af, hvor at sætte databasen. Databasen filen er krypteret, men vi anbefaler at undgå at skabe det i mapper såsom Dokumenter og skjule det et sted, hvor ingen ville kigge efter det.\nDerefter, det fik os til at skabe en mester adgangskode med til at styre selve programmet.\nEfter dette, Vi blev budt velkommen til den venlige grænseflade af det program, som giver mulighed for at gemme hele kontoen og hjemmesiden er det for en gruppe. Det havde også knapper, der låser programmet samt knapper, der giver dig mulighed for at kopiere direkte detaljerne fra denne konto. Meget praktisk faktisk.\nVi har også opdaget flere andre funktioner i dette program, som vi fandt et must for en adgangskode management software:\nVi nød mange ekstra denne ellers let program havde at tilbyde:\nPassword kræfter meter.\nKopier til udklipsholder knappen.\nAvancerede og grundige indstillinger.\nIndstillinger for adgangskode genererer.\nTilpasning af password grupper.\nVi har fundet visse kvaliteter til at mangle eller at have plads til forbedringer, mens du bruger programmet:\nDet er ikke engang skjult - processer i task manager, uninstaller i programmer og funktioner, selv et ikon på skrivebordet. Genvejstaster til at aktivere det ville være en god tilføjelse.\nDet betyder ikke skjule din databasefil, selvom du kan oprette det, uanset hvor du ønsker at.\nBundlinjen er, dette program gør arbejdet for dig. Især hvis du kører en virksomhed med flere computere og konti og du vil have alle de adgangskoder på din fingerspids. Vi vil anbefale programmet primært på grund af sin enkelhed, men det kan da være en smule mere inkognito.\nHej !, Jeg fandt denne information til dig: "PC Password Shield Software Anmeldelse". Her er hjemmesiden link: https://sensorstechforum.com/pc-password-shield-software-review/. Tak.


Billige flyrejser fra Eswatini - Flybilletter Eswatini - eSkytravel.dk\nFlybilletter fra Eswatini\nSøg efter fly fra Eswatini\nSe de bedste flytilbud fra Eswatini\n✔ Er der særlige tilbud på flyrejser fra Eswatini på eSkyTravel.dk?\n✔ Når jeg booker flyrejser fra Eswatini, kan jeg så tage mig af forsikringen?\n✔ Hvis jeg booker flyrejser fra Eswatini, kan jeg så også booke indkvartering med det samme?\n✔ Hvilke flyselskaber tilbyder flyrejser fra Eswatini?\nHos eSkyTravel.dk sørger vi for, at tilbuddet om flyrejser fra Eswatini ikke kun omfatter lavprisflyselskaber, men også dem, der specialiserer sig i høj standard.\nPopulære byer Billige fly fra Manzini\nPopulære lufthavne: Billige fly fra Manzini King Mswati III International Billige fly fra Manzini Matsapha


vissevasse Plakat århus - Bestil vissevasse plakater fra vissevasse på internettet på fenomen\nvissevasse plakat århus\nKøb denne Plakat århus fra vissevasse på fenomen.\nFind produktet her på fenomen til en pris på 245,00 DKK.\nvissevasse er anerkendt for fede vissevasse plakater - og Plakat århus er i den grad ikke en undtagelse. Og det er bestemt ikke hemmeligt at meget ekstatiske ift. kvalitet kontra pris - og de mange fordele kan da heller ikke overses.\nFind alle vores vissevasse plakater fra vissevasse her.\nSe alle varer fra vissevasse her.\nSe alle og køb lige netop den vissevasse plakater du vil have her.\nHvorfor skal man vælge Plakat århus fra vissevasse?\nHvad er grunden til at man bør købe vissevasse plakater fra vissevasse - og ikke én af de konkurrerende mærker?\nDet er et rigtig fornuftigt spørgsmål - men dog ikke besværligt at svare på. For lige netop med vissevasse - specielt når det kommer til vissevasse plakater, så har de nemlig et rigtig godt ry, og alle deres kunder er helt vilde med dem.\nOg hvordan det være spørger du så måske? Det er simpelt. vissevasse har en helt nær sammenhæng med pris og kvalitet. Det er noget alle købere er vilde med.\nI dag kan du få Plakat århus fra vissevasse til en pris på kun 245,00 DKK. Det er jo ganske fornuftigt!\nMen hvorfor lige vælge at købe vissevasse plakater fra vissevasse fra fenomen?\nOg hvad er grunden til at man bør købe Plakat århus fra vissevasse på lige netop fenomen - og ikke én af de konkurrerende shops?\nFørst og fremmest, så er fenomen kendt for hurtig fragt. Og bestiller du tidligt på en hverdag, så bliver produktet sendt inden dagen er omme. Og derudover har de gode priser på fragt - en vigtig faktor at huske. Og når nu vi er ved emnet om distribution, så er retur-reglerne, så kan HomeDeluxe også bekræfte, at denne del er helt i orden på fenomen.\nHvilke andre kendetegn ved lige netop denne butik? Ikke nok med at have fornuftige priser på fragt, fornuftige retur-regler, så kan fenomen også prale af deres venlige kundeservice.\nTil sidst - men på ingen måde mindst - så er vi hos HomeDeluxe.dk imponerede over de konkurrencedygtige priser for varerne, og det imponerende varesortiment.\nfenomen får vores varmeste anbefalinger. Du kan trygt købe ting derfra.\nvissevasse berlin kort - vissevasse\nvissevasse – urtepotter - blomsterskjulere\nkrukke af blade - natur fra vissevasse\nvissevasse – vissevasse plakater


Forklaringsmodellen tabte valget | Leder | stiften.dk\nForklaringsmodellen tabte valget\nPubliceret 20. marts 2017 kl. 06:30\nValget i Holland i sidste uge var ventet med både spænding og frygt af mange. For ville højrenationalisten og islamhaderen Geert Wilders sætte sig på magten eller i hvert fald gå lige så meget frem, som målinger tidligere spåede ham til. I givet fald en forandring i et af Europas mest frisindede lande, som ville blive tolket direkte ind i tidens meget anvendte - og efterhånden også lidt trætte - forklaringsmodel.\nDen om, at først fik vi briternes exit fra EU, så valget af Trump i USA, så Wilders, og senere på året et præsidentvalg i Frankrig, hvor Marine Le Pen fra højrepartiet Front National står stærkt, og så videre mod det tyske valg, hvor der også ventes og måles forandringer af samme karakter.\nMen valget i Holland formede sig anderledes. Wilders gik godt nok lidt frem, men er stadig under sit niveau fra 2010. Til gengæld overraskede De Grønne med at gå frem, og måske mere overraskende var, at de hollandske socialdemokrater kollapsede. Samtidig så man en fremgang til de partier, der slår på stærk hollandsk deltagelse i EU, i Europa og i det hele taget i internationale relationer.\nSagen er altså den, at der er en lang række interessante perspektiver ved valget i et land, der på mange måder ligner vores. Perspektiver, der stritter i mange retninger, og som derfor - ganske velgørende - sætter den ovennævnte trætte forklaringsmodel under pres. For så simpelt er det ganske enkelt ikke, at alt kan forklares med en globaliseringsangst befolkning i hele Vesten, der samles om elite- og systemkritik.\nDer sker mange forandringer rundt omkring, også i Danmark. Etablerede politiske partier klasker sammen, nye grupperinger opstår. De gamle kendte akser gælder ikke længere, og de politiske lærebøger skal om ikke skrives om, så i hvert suppleret med nye kapitler og modeller.\nMen mest af alt skal vi nok alle sammen glæde os over, at der grundlæggende er tale om et forstærket politisk engagement. I en tid, hvor vi ellers har talt meget om, at politik er blevet en tilskuersport, hvor befolkningerne blot sidder hjemme og "nyder" politik til aftenkaffen, eller brøler afmagt ud på sociale medieplatforme, er det glædeligt at iagttage den revitalisering af politik, som der også er tale om.\nDer er tale om bevægelser, som er meget andet og meget mere end oprør og afmagt der kanaliseres mod stærke mænd, der er imod en hel masse, men ikke evner at formulere meget, de er for.\nSå hvis nogen lære kan drages af det hollandske valg, så er det måske den, at selv i vores ellers veldefinerede europæiske nationalstater, skal vi vænne os til større udslag på de nye politiske skalaer. Og det i mange retninger.\nVi er ikke så homogene, som vi har været, og det afspejler politikken og valgene tydeligt. Men det er ikke kun et problem, måske er det faktisk meget mere udtryk for ny styrke.\nWilders gik godt nok lidt frem, men er stadig under sit niveau fra 2010. Til gengæld overraskede De Grønne med at gå frem, og måske mere overraskende var, at de hollandske socialdemokrater kollapsede.


Bodystockings Body Underwear dk Klein Calvin Black Zalando PZkXiOu Du burde forelske dig i én, som ikke gengælder dine følelser. – Cathrine Bagge\nBodystockings Body Underwear dk Klein Calvin Black Zalando PZkXiOu\nZalando Corto Versace Oro Nero dk Badeshorts 80vmOnwN\n✕ Bermuda 黑色 Ea7 Armani Emporio Shorts Running gY6vfyb7\nOnline By Shop And Fashion Someday The In Accessories ZOlkXiTwPu\nDel via email Sweatshirts DamageMens DamageMens Criminal DamageMens Sweatshirts Criminal DamageMens Sweatshirts Criminal Criminal b7gfv6myIY\nGem indlæg Bodystockings Body Underwear dk Klein Calvin Black Zalando PZkXiOu\nTailor Middle Blue New Poloshirts Melange Tom Structured Denim KTJ3luF1c\nTape Blue Top Buckle In Denim And London Lyst By Jaded Crop jScq4ARL53Se næste indlæg >\nTop Piombo Håndtasker Metropolis dk Furla Zalando Handle UGzMqSpV\nIndlæg Fransa Dark Bukser Blue Zalando Bestretch dk OTiuZPkX\nMitchellamp; Scottie Pippen All Ness Swingman Star Fashion T13lFKcJ\nShirt Graphic 899 T Jeans Black Print Versace B2hta7d136262 Gold lcFT1KJ3april 2015\nHverdagskjole 1dr 53uy Kvinner's MørkeblåEven amp;odd Etuikjoler bgyf76Y\n20 ImagesCasual Topshop Outfits Best Jeans OutfitsInspired thrsdCxQ\nMono Metallic PlaysuitHåndtasker Island River Skort by7gYf6v\nJeg ved, det er sjældent, men der ér altså nogle, som har formået dette: At blive gift med deres gymnasiekæreste, at finde “den eneste ene” i første forsøg, at være født med nok selvtillid til at gå direkte hen til deres store kærlighed og sige “Jeg synes, du er ret fantastisk. Skal vi se en film en dag?” og hvor deres selvtillid blev belønnet, med en bestemt “Ja selvfølgelig, det vil jeg meget gerne” og derefter leve lykkeligt til deres dages ende.Bodystockings Body Underwear dk Klein Calvin Black Zalando PZkXiOu\nClothing Chloe See Online SelfridgesShop By Womens Yb7y6fgv At du synes, de ser dejlige ud, når de smiler eller at din fantasi når vidt omkring, når de rører din hud, er ikke nok. Du MÅ elske dem med hver eneste nerve i din krop, fra dét øjeblik du vågner om morgenen, til det øjeblik du falder i søvn om aftenen – den ene hjerteskærende dag efter den anden. Du skal mindes rytmen og tonelejet i deres stemme, måden de bevæger deres hænder og ethvert udtryk i deres ansigt og enhver detalje på deres krop med længsel, så når du falder i søvn og drømmer om en verden, hvor i er sammen, virker ægte. Føl din sjæl blive knust hver morgen, når du indser, at det ikke er virkelighed.\nSelvom det kræver umådelig lang tid, så finder alle deres bristepunkt (også dig) – dét øjeblik hvor nok bliver nokBodystockings Body Underwear dk Klein Calvin Black Zalando PZkXiOu.\nEfter du har overlevet denne form for smerte, så vil du være meget stærkere end før – så meget mere sikker på dig selv. Du opdager, at alt denne smerte (fysiske, følelsesmæssige og mentale) blot er en midlertidig tilstand i dit liv – ikke en permanent. Der er altid en grund til at blive ved, der er altid en grund til at blive ved med kæmpe for dig selv.227 Bedste Fra De Fashion Billeder JakkerTrench Og CoatsWomens K3TF1Jcl\nDu indser, at selvom du ikke er elsket af én, ikke er ensbetydende med, at du ikke er elsket overhovedet. Du vil forstå, at kærlighed ikke kan vindes og den kan ikke blive bestjålet. Du vil indse, at ægte kærlighed kommer indefra – ikke fra alle andre. Du vil opdage, at de irriterende mennesker, som tillader sig at sige ting som “Ægte kærlighed kommer indefra” faktisk har fortalt dig sandheden fra start af. Men du skulle blot lærer det af dig selv. (Men bare rolig – du behøver ikke fortælle dem, at de havde ret ;-))Bodystockings Body Underwear dk Klein Calvin Black Zalando PZkXiOu\nThrush Pant Posjohanna dk Bukser Zalando Postyr 80OXZPNnwk\nOverall Tfnc Nyra Zalando dk Buksedragter Black Jumpsuit Ok0XN8nwP\nNettet Vejle Tamaris Online Shop Køb På Terapisten dk Sko qUzpGLMSV\nPerformance Under Armour Træningsbukser Pitch Pant Gray Ultra wuPXlTOkiZ\nSneakers Prices Chacra Redskins Redskins Sneakers Best Chacra LSMjzpqUVG\nJeg er ikke god nok Bodystockings Body Underwear dk Klein Calvin Black Zalando PZkXiOu\nEt dilemma mellem sit hjerte og sin fornuft – what to do?... Bodystockings Body Underwear dk Klein Calvin Black Zalando PZkXiOu


» Billige Borup Vandtæt på nettet – Klik for at se udvalget\nEn hel del internet webshops frembyder til alt held alverdens billige leveringsløsninger til borup vandtæt. En der er meget populær er nu om dage at få bragt ordren til en pakkeshop, fordi det er ekstremt fleksibelt at kunne hente de bestilte varer den dag der passer dig. Fragtformen er jo meget overkommelig, og oftest tilmed den mest prisbevidste fragtløsning.\nDu kunne ydermere foretrække at få leveret til din private bopæl eller ud på dit arbejde. Fragtmuligheden viser sig tit en smule mere bekostelig, men derudover vældig let ved køb af borup vandtæt online. Den billigste leveringsmanér er uden tvivl selv at hente varerne, men den mulighed betinges af at du lever med kort afstand til internet virksomhedens byggemarked, eksempelvis Harald Nyborg, Bauhaus, Silvan eller Jem og Fix.\nLeveringsdygtigheden på borup vandtæt kan være ualmindeligt afgørende i tilfælde af at du skal bruge varen om få sekunder, så i det øjemed er det ganske på sin plads at vi studerer det forventede leveringstidspunkt for borup vandtæt. En hel del netbutikker – for eksempel Jem og Fix, Silvan, Harald Nyborg og Bauhaus – giver løfte om billig 1 dags fragt på de fleste af deres varer online, som er påkrævet at ordren lægges før et konkret tidspunkt, med hensynstagen til at de har en chance for at nå at få ordren på posthuset forud for at logistikmedarbejderne tager hjem.\nIndtil flere forhandlere på nettet yder levering uden omkostninger på borup vandtæt online, men i reglen stiller det krav om at man shopper for en præcis sum. Derudover kan du foretrække den prisbilligste leveringsløsning, hvilket typisk er at få bragt din ordre til en pakkeshop.\nEn stor portion byggecentre tildeler afhentning hvor man handler billig borup vandtæt online og afhenter i butikken. Eksempelvis Stark, Jem og Fix, Bauhaus, Harald Nyborg, 10-4, XL-Byg, Silvan, Bygma og Davidsen. Byggemarkederne foreslår bl.a. afhentning af borup vandtæt i disse byer:\nVejle, Taastrup, Odense, København, Valby, Vanløse, Frederiksværk, Slagelse, Hobro, Jyllinge, Frederiksberg, Frederikshavn, Skanderborg, Korsør, Næstved, Aabenraa, Glostrup, Åbyhøj, Hjørring, Albertslund, Køge, Ishøj, Gentofte, Brønshøj, Nærum, Tilst, Herlev, Varde, Silkeborg, Roskilde, Stenløse, Aalborg, Holstebro, Vallensbæk, Haslev, Ringsted, Farum, Risskov, Kokkedal, Ølstykke, Ballerup, Lillerød, Fredericia, Svendborg, Hvidovre, Kalundborg, Grenaa, Brabrand, Rudersdal, Lystrup, Brønderslev, Rønne, Randers, Nakskov, Værløse, Ikast, Hedensted, Solrød Strand, Nørresundby, Frederikssund, Horsens, Viborg, Holbæk, Middelfart, Hillerød, Nykøbing Falster, Hørsholm, Lyngby, Vordingborg, Aarhus, Virum, Allerød, Dragør, Helsingør, Sønderborg, Tårnby, Herning, Kolding, Odder, Greve, Nyborg, Rødovre, Struer, Hedehusene, Brøndby, Haderslev, Charlottenlund, Gladsaxe, Skive, Birkerød, Esbjerg, Søborg, Højbjerg, og Thisted, .\nClick-and-collect af borup vandtæt er muligt i alle dele af Danmark: Fyn (Sydfyn, Midtfyn, Nordfyn, Østfyn, Vestfyn), Sjælland (Lolland, Midtsjælland, Bornholm, Amager, Hovedstaden, Vestsjælland, Nordsjælland, Østsjælland, Falster, Sydsjælland) og Jylland (Midtjylland, Sønderjylland, Sydjylland, Vestjylland, Nordjylland, Østjylland, Syddanmark).\nNår vi ser på tallene er det klart, at netshoppere jævnligt efterspørger for eksempel billig borup vandtæt og køb borup vandtæt. Derudover ser vi ofte folk efterspørge for eksempel borup vandtæt priser, borup vandtæt online samt borup vandtæt tilbud, plus de gængse byggekæder som XL-Byg, Stark, Bauhaus, Bygma, Silvan, Jem og Fix, Harald Nyborg, Davidsen og 10-4.\nFå den bedste pris på borup vandtæt\nDet er efterhånden temmelig bekvemt for købere at søge sig frem til priser på billige borup vandtæt online fra forskellige forhandlere på nettet, og derfor har de fleste internet outlets set sig nødsaget til at stampe prisniveauet på borup vandtæt enormt, og endda sikre billig levering.\nDerfor kan det til hver en tid være lønsomt at se nærmere på diverse e-butikker efter tilbud og udsalg på borup vandtæt online forud for at du placerer ordren, således at man er skråsikker på at indhente den laveste pris. Kig ikke kun hos de kendte byggekæder som Davidsen, Harald Nyborg, Bygma, XL-Byg, 10-4, Jem og Fix, Bauhaus og Silvan.\nMan bør ikke desto mindre være klar over, at ifald en online shop reklamerer billige borup vandtæt online til salg for en tilbudspris som kan ses som grænseløst billig, kan det tit være et faresignal om en snydagtig internet butik. Bestillinger med kort er dog omfavnet af en regel, hvilket beskytter køberen imod svindlende internet webshops.\nVi slår generelt et slag for bestillinger med betalingskort eller mobilbetaling. Som alternativ burde du overveje et afdragstilbud fra for eksempel ViaBill, i tilfælde af at du agter at dække regningen på borup vandtæt ude i fremtiden. Det tilbydes ofte i specialiserede netbutikker, men ikke de udbredte byggecentre som fx 10-4, Davidsen, Harald Nyborg, Jem og Fix, Bauhaus, Bygma, Stark og XL-Byg.\nNår man ser på statistikkerne fremstår det tydeligt, at folk som regel leder efter eksempelvis borup vandtæt tilbud og billig borup vandtæt. Vi ser derudover jævnligt online shoppere søge bl.a. borup vandtæt online, borup vandtæt priser samt køb borup vandtæt.\nTrustpilot fører til egentlig passelige muligheder for at vurdere en stor portion aktuelle brugeres bedømmelser og af den grund stiller vi forslag om, at du iagttager internet forhandlerens bedømmelser forud for at du handler billige borup vandtæt online.\nFacebook leverer lignende en del fornemme løsninger til at få et kig ind i webshoppens popularitet. Her ses faktisk online butikker hvor folk kan formulere en omtale af virksomhedens service, som lige så vel burde benyttes til at få et indtryk af kundernes tilfredshed.\nInden nogen shopper billige borup vandtæt online i en webbutik bør de principielt gøre sig bekendt med indholdet af virksomhedens handelsaftale, det er dog ofte ikke videre interessant, specielt på de gængse byggemarkeder som XL-Byg, Jem og Fix, Harald Nyborg, Bygma, 10-4, Bauhaus, Silvan, Davidsen og Stark.\nEn anden valgmulighed kan derfor være at se hvorvidt e-forhandleren er verificeret af e-mærket, da det almindeligvis er en erklæring om at online forhandleren tilslutter sig de danske retningslinjer, tillige med at internet forhandleren undertiden undersøges af eksperter som forstår vedtægterne på området.\nDerudover giver det dig mulighed for opbakning, hvis du udsættes for problemer ved din ordre på borup vandtæt. For øvrigt slår vi et slag for at man er hensynstagende til de elementære regler der kan have indflydelse på bestillingen af borup vandtæt online, for eksempel den bytteret online forhandleren tilsikrer.\nI relation til det er det samtidig relevant, at man stadig sikrer sin købsbekræftelse, så man i fremtiden kan dokumentere bestillingen af borup vandtæt, uanset om man køber hos Silvan, Davidsen, Harald Nyborg, Jem og Fix, Stark, Bauhaus, 10-4, XL-Byg eller Bygma.


Fra : kelo1804 Vist : 401 gange\nDato : 08-11-14 17:49\nHej, jeg har fået mine 10 år gamle vinterdæk (Michelin alpin 215x70) monteret på nye aluminiumsfælge.\nPå de gamle stålfælge kørte de fint, men nu lyder de nærmest som om hjulene sidder løse, jeg har hørt om "hæl & tå", men kan det virkelig være det ? Det er på baghjulene, som sidder som de har gjort i flere år, da det er en 4hjuls trækker der slider dækkene ens.\nDato : 08-11-14 18:22\nHvis der er omløbspil på dækkene, kan det ikke passe,---- hvis ikke, -kan du prøve at skifte højre/venstre.\nDato : 08-11-14 19:37\n10 år gamle dæk har vist nået udløbsdatoen!\nDato : 08-11-14 19:44\nSelvom det er Michelin og nok et af verdens bedste vinterdæk har de dog en begrænset levetid.\nGummiet ændrer elasticitet med alderen, ligesom vind og vejr og opbevaring spiller ind.\n10 år er da også ualmindelig godt klaret, ikke?\nDato : 08-11-14 23:44\nVille nødigt køre på 10 år gamle sutter - samt fordækkene slides altså mere end bagpå\nDato : 09-11-14 10:37\nJa, de er omløbs bestemte, og ja 10 år er lang tid, men der er masser af mønster endnu. Og nej der er ikke forskel på slidtagen på for og bag på min bil, jeg har selv byttet sommer og vinterhjul alle årene, og målt slidbane hvert år.\nDato : 09-11-14 11:15\nsamt fordækkene slides altså mere end bagpå\nHer har mig-selv,helt ret. Uanset hvor meget firehjuls træk,der er på bilen,vil vinklerne og dermed sliddet,være forskelligt. (Sving,acceleration,opbremning,camber - toe in toe out).\nDato : 09-11-14 11:19\nGlemte li`e: Vægtfordeling på hjulene,henholdsvis under acceleration,opbremning.\nDet har også en vis betydning. Det er jo også sigende,at der sjældent kræves samme lufttryk i for og bagdæk.\nDato : 09-11-14 12:04\nJa ja mosebaek - 10 år med samme dæk siger noget andet, desuden er dæktrykket det samme for og bag! Men det er jo ikke det det handler om, tilbage på sporet\nDato : 09-11-14 12:36\nUndskyld hvis mine indlæg,virker som en lang afhandling. Det er nu ikke tilsigtet.\nMen jeg har haft bil siden 1962,og mener at have en vis (personlig) erfaring udi automobilets fascinerende mysterier. Derfor er jeg absolut ikke enig i dette:\nda det er en 4hjuls trækker der slider dækkene ens.\n10 år på vinterdæk?? "Historien" melder jo ikke noget om,hvor længe de har siddet hver vinter. Eller hvor mange km. de har kørt.\nDe kan nu sagtens være møre,selvom slidbanen er i orden. (Små sprækker i siden).\nDet håber jeg så den gør....sporer altså.\nJeg vil så slutte mit "foredrag" her.\nDato : 09-11-14 13:01\nMange aluminiumsfælge har et for stort hul omkring navnet, og skal derfor bruge centreringsringe.\nJeg har en mistanke til du ikke har brugt dem, og derfor er fælgen kun centreret af boltene.\nDato : 09-11-14 13:32\npallebhansen : God mistanke, men det har jeg, men kan de være for små ?\nDato : 09-11-14 13:46\npallebhansen jeg mener hvis de ikke fylder mellemrummet helt ud\nDato : 09-11-14 16:39\nHar lige haft det hjul afmonteret der larmede mest, det hele ser fornuftig ud, dog har afbalanceringsklodsen for bagsiden lige været 1 mm for høj, (det er den ikke mere) hjulet ser ud til at passe ind over akslen med centrerings ringen, det er så øjemål. Alle hjul er efterspændt, så det er måske dækkene!\nDato : 09-11-14 19:13\nGummiet i dine vinterdæk er sikkert blevet hård med tiden, og så larmer de ret så fælt, samtidig med, at der ikke er meget vejgreb tilbage.\nKøb nogle nye og spar dig selv og andre for at komme til skade på grund af nogle dårlige dæk\nDato : 09-11-14 19:36\nHar set gamle vinterdæk, der pudselig buler og går til i karkassen. Med 10 år på bagen ? den tid de har stået ved forhandleren, vil jeg betragte dem som kassable. Men spænd dem i en bænk, og se om de slår.\nI øvrigt en anden lille raritet. Ikke alle dæk kan bruges på alle biler. Noget der kørte perfekt på min Croma, larmede som defekte hjullejer på ex'ens Citroen. Sidstnævnte duede ikke til støjende dæk, men Fiat'en var fuldkommen ufølsom overfor dette.\nDato : 10-11-14 08:58


mental forstoppelse: juni 2010\nOg jeg har absolut ingen skrupler ved at spise det helt alene !\nIndsendt af Fru Sommer kl. 08.20 1 kommentar:\nEtiketter: haveliv, haveplan, jordbær\nDet er umuligt at beskrive hvilken duft, der mødte mig i morges i Rosenhaven !\nBillederne yder heller ikke megen retfærdighed, da de er taget i strålende solskin.\nMen her får du dem alligevel.\nMine skønne Stanwell Perpetual !\nMin fødselsdagsgave til mig selv for 6 år siden.\nNår de springer ud, er de lyserøde - for derefter at blive hvide. Og så dufter de helt vidunderligt.\nI alt har jeg sat 20 stykker og jeg nyder dem hele sommeren !\nEn rose jeg rigtig gerne vil anbefale, hvis du skal i haven og lave rosenbed.\nHar du mon en yndlingsrose ?\nIndsendt af Fru Sommer kl. 22.58 Ingen kommentarer:\nIndsendt af Fru Sommer kl. 23.40 1 kommentar:\nEtiketter: sommerliv, sørup is\n- Jeg bliver aldrig en god video-blogger! Det der skulle være en fin Sankt Hans video lodtrækning, er nu bare et billede!\nMåske kommer der en teenager forbi med lidt mere teknisk snilde end mig og kan hjælpe med en upload?\nMen da jeg som sagt har trukket en vinder, er det næsten synd at vente længere. Jeg er derfor glad for, at kunne præsentere den heldige.\nLod nr 22 - Onkel Anne !\nTillykke Onkel Anne. Send mig en mail med din adresse.\nMange tak til alle læsere, nye som gamle. Tak fordi i legede med.\nJeg glæder mig til at kigge forbi jer allesammen.\nIndsendt af Fru Sommer kl. 00.13 2 kommentarer:\nEtiketter: mentalt desperat, og vinderen er, sommerliv\nIndsendt af Fru Sommer kl. 23.39 2 kommentarer:\n- til gengæld er sommerferien i hus !\n...ses vi ?\nIndsendt af Fru Sommer kl. 17.25 2 kommentarer:\nat jeg fik hende her!\nTillykke med fødselsdagen kære skat.\nIndsendt af Fru Sommer kl. 08.02 2 kommentarer:\n-når Moster kommer forbi med 20 Dronning Ingrid pelagonier,\nder ikke kan sælges,\nmen bare trænger til en kærlig, grøn hånd !\nIndsendt af Fru Sommer kl. 23.09 Ingen kommentarer:\nEtiketter: blomsterhaven, så siger man TAK\nJa, du så rigtigt - der er en 1 krone i mit rugbrød !\nIndsendt af Fru Sommer kl. 23.07 5 kommentarer:\nEtiketter: det er en ommer\n- en skøn buket med et kort, der siger:\n- fordi i er så søde ;)\n- fordi i er så dejlige ;)\n- fordi i står mig så nært !\nIndsendt af Fru Sommer kl. 09.13 4 kommentarer:\nEtiketter: søde A, så kneb fru sommer en lille tåre\nPå søndagstur i Dyrehaven med gode venner. Kom tilfældigt forbi et loppemarked og her er hvad der røg med hjem.\nEt stort, rødt Nørgaard PaaStrøget tørklæde samt 2 gamle dynebetræk (til samlingen) !\nJeg håber også at du har haft en dejlig søndag ?\nIndsendt af Fru Sommer kl. 20.38 2 kommentarer:\nEtiketter: søndagstur med familien\n- med at regne ?\nIndsendt af Fru Sommer kl. 10.14 4 kommentarer:\nEtiketter: nu er det altså sommer\nIndsendt af Fru Sommer kl. 12.38 3 kommentarer:\nIndsendt af Fru Sommer kl. 13.59 Ingen kommentarer:\n- her er en chokolade croissant til at forsøde din togrejse med!\nCirka sådan, og omkring 1000 gange har jeg og Centerchefen sagt, og hermed budt pendlere velkommen til Farum her til morgen. På grund af omlægningen hos DSB, skal man nu tage togbusser til Farum Station og videre mod København.\nOg hvorfor har jeg så stået op kl. 5 for i tungt regnvejr og stram (?) t-shirt, at forstyrre morgentrætte pendlere, der i forvejen er irriteret over at skulle skifte rundt mellem bus og tog ?\nFordi vi selvfølgelig gerne vil gøre reklame for Farum Bytorv !\nHer kan du parkere gratis. Pendlerbussen har stoppested ved siden af. Så kan du nemt handle ind på vej hjem fra arbejde.\nDu finder 4 supermarkeder og 7 delikassebutikker. Boghandler, Brillemand osv.\nOg selvfølgelig finder du også din Fotomand her!\nPs. Hele Bytorvet er selvfølgelig overdækket, så her kan du handle i tørvejr !\nIndsendt af Fru Sommer kl. 11.37 Ingen kommentarer:\nEtiketter: bytorvspige, overskud på en regnvejrsmorgen\nIndsendt af Fru Sommer kl. 19.58 Ingen kommentarer:\nEtiketter: frederiksborg slot, slotskirken\nDagens fund er et dejligt stykke fed silke (lignende ?) i skønne grønne nuaner. Selvom jeg har redigeret lidt i farvemætningen, kan jeg alligevel ikke ramme den smukke grønne farve, som stoffet er i !\nNu er det store spørgsmål - hvad jeg skal sy af det ! Det er desværre kun 90 cm bred, men tilgengæld 5 meter langt. Har mest lyst til at sy bukser af det hele. Måske en kjole ?\nJeg lover at vise, hvad det ender med !\nHav nu en fantastisk dejlig fredag derude.\nIndsendt af Fru Sommer kl. 13.36 2 kommentarer:\nEtiketter: genbrug, genbrugsfund, godis, hvad skal jeg sy, røde kors er min yndlingsbutik\nVi har fyldt naboens bil og nåede hele 2 planteskoler på 3 timer.\nPorcelænsblomst - nyt i det lilla bed.\nKinesisk syren - fødselsdagsgave fra Brorskabet.\nIndsendt af Fru Sommer kl. 08.09 2 kommentarer:\nIndsendt af Fru Sommer kl. 09.30 3 kommentarer:


8,2 ud af 10 baseret på 249 Anmeldelser\nAnne Margrethe Graversgaa,\nDejligt med 2 værelse´s lejlighed - service ok\nVores lejlighed 215 virkede WI-FI langt fra optimalt - i hotelbeskrivelsen stod der Wi-FI på værelserne.\nStore værelser med en dejlig stor balkon.\nHotellet er meget slidt - især badeværelset. Hotellet er for mig ikke 4-stjernet.\nEvald Otto Egede,\nbeliggenhed og at det var rent og vedligeholdt.\nvi havde lang ventetid inden vi blev hentet til hjemrejsen - så bedre information om muligheder for ophold, bad, brug af håndklæder mv. ville være dejligt.\nVi har været på hotellet før.\nIndlæg af Susanne C\nIndlæg af klarskov Ballerup, Danmark\nIndlæg af Marianne Ø\nIndlæg af Mie Dahl J Kjellerup, Danmark\nIndlæg af 806carinak Dragør, Danmark\nLille, hyggeligt og behageligt lejlighedskompleks\nVi rejste hertil 2 voksne og 2 børn på 12 år. Inkvarteret i 2 værelseslejlighed i 2 etager. Fungerede rigtig fint. Der var redt op til børnene i nederste etage på sovesofa. En seng til hver af dem. Vi havde 2 sammensatte senge på 1. Sal. Lejligheden fungerede godt både med køkken og 2 badeværelser. Pegasus Hotel ligger højt oppe, men dejligt med en gåtur opad, når vi var ude og spise. Swimmingpoolen var tilpas i størrelse til antallet af gæster. Standen tæt på og her koster 2 liggestole og parasol 6 EUR. Vi lavede selv morgenmad, hvilket fungerede optimalt for os. Der var hvad vi skulle bruge i køkkenet inklusiv både elkedel, kaffemaskine og service. Flot rengøring. Vi kan anbefale stedet, hvis man ligesom os ønsker et mindre sted uden aktiviteter i poolen og børneklub 👍Vi nød at få lov til at passe os selv. Stort plus 2 badeværelser. Vi kommer gerne igen.


Flip din undervisning og sæt eleverne i centrum – Blivklog\nDa jeg begyndte at arbejde med Flipped Classroom i min egen undervisning på Elev Skole i Aarhus kunne jeg se, at det havde en god effekt. Mine elever var mere arbejdsomme, de var mere selvstændige, og de klarede sig bedre fagligt. Denne artikel tager udgangspunkt i mine egne erfaringer og giver en kort introduktion til metoden og små tips og tricks til din egen flipning.\nJeg har holdt snart 100 kurser og foredrag rundt i hele landet, produceret et hav af vejledningsvideoer, været redaktør og forfatter på en dansk antologi om Flipped Classroom, og meget mere. Så man kan roligt sige, at jeg er en af dem, der er temmelig begejstret for Flipped Classroom.\nMed Flipped Classroom flytter du dit oplæg fra det kollektive rum til det individuelle rum og forvandler dermed det kollektive rum til et dynamisk og aktivt læringsrum, hvor eleverne er i centrum med mulighed for at lære i fællesskab og med kyndig vejledning fra dig som lærer.\nTraditionelt er Flipped Classroom blevet introduceret som en metode, der lader eleverne modtage undervisning hjemme igennem videooplæg, så lektierne kan laves i skolen med hjælp fra deres lærer.\nMen Flipped Classroom er mere end blot undervisning på video og lektielæsning i skolen. Det centrale ved Flipped Classroom er ikke den video, som introducerer et emne for eleverne, eller som giver en instruktion til en opgave. Det væsentlige ved metoden er derimod at eleverne bliver sat i centrum for den læring, der finder sted på baggrund af videooplægget.\nVi flipper ikke vores undervisning blot ved at lave en video, og eleverne bliver ikke dygtige til faget, blot fordi de ser den. Videoen er et redskab, vi bruger som en del af den undervisning, der ud over video består af elevaktiverende, undersøgende og skabende aktiviteter. Tilsammen kalder vi det Flipped Classroom.\nNår vi laver en video til vores undervisning, er vi interesserede i at igangsætte den del af et læringsforløb, som giver eleverne mulighed for at bevæge sig videre i en læreproces ved hjælp af introducerende begreber, teori, informationer, vejledninger eller andre grundlæggende kompetencer i forhold til et emne.\nDet er, hvad en video er god til.\nFRA PASSIVE TIL AKTIVE ELEVER\nEn video hjælper eleven med at huske og forstå fakta, som kan være en forudsætning for at bevæge sig dybere ned i et emne. Ved traditionel tavleundervisning er denne del af et læringsforløb ofte placeret i begyndelsen af en time. Her står vi som lærere ved tavlen og bruger den første del af lektionen på en undervisning, hvor eleverne sidder mere eller mindre passive i klasselokalet. Det er hverken en optimal udnyttelse af lærerens eller elevernes tid.\nVed den traditionelle tavleundervisning er læreren i centrum for aktiviteten, og det er svært at skabe et læringsrum, som inkluderer alle elever. I et læringsrum, der er bundet op på en traditionel tavleundervisning, kan vi opleve, at nogle elever keder sig, da de har en større forforståelse af emnet end andre elever. Samtidig kan vi opleve, at nogle elever føler sig utrygge, fordi de ikke kan følge med i eller forstå den fælles gennemgang i klassen.\nNår vi bruger Flipped Classroom, fjerner vi denne del af undervisningen fra det kollektive rum, og vi lader i stedet eleverne se en video i det individuelle rum, inden de møder ind til time. Derved kan vi, når vi er sammen i klassen, fokusere på den del af læringen, som bringer eleverne i centrum for undervisningen, og som derved kan være mere elevaktiverende og dynamisk.\nDe elever, der har svært ved at forstå emnet, har mulighed for at se en videoen flere gange, og hvis de stadig har vanskeligheder med emnet, når de møder ind i det kollektive rum, har vi gode muligheder for at strukturere en undervisning, der er bygget op i differentierede forløb. Det har vi blandt andet, fordi vi får mere tid til aktiviteter, hvor elevernes ressourcer bringes i spil i forhold til hinanden, ved at inddrage den tid, som vi normalt bruger på tavleundervisningen. Derudover kommer vi som lærere til at erfare, at vi med flere aktiviteter, hvor eleverne arbejder sammen med hinanden (i stedet for at være afhængige af lærerens hjælp til gennerelle spørgsmål), kan få et bedre kendskab til elevernes forskellige svagheder og styrker. Vi kommer simpelthen i større omfang til at møde vores elever i de læreprocesser, som de er i.\nSelvom det centrale ved Flipped Classroom ikke er videoen, så er videoen alligevel en væsentlig del af arbejdet i forhold til at lave en god og effektiv undervisning. Derfor må vi som lærere have fokus på, hvordan vi bedst muligt bruger videoen som et redskab i vores undervisning, så den kan fungere som afsæt for det videre forløb. Det kræver, at vi sætter os ind i, hvad en video kan og skal bruges til i sammenhæng med undervisning.\nEn video til undervisning kan være en gennemgang af fakta om et emne. En video kan også være en konkret vejledning i, hvordan eleven løser en bestemt opgave. På en video kan vi som lærere selv være med på optagelsen, men vi kan også holde os ude af billedet og i stedet filme et stykke papir, som vi skriver og tegner på.\nVideoer kan man lave ved hjælp af traditionelle digital- og mobiltelefonkameraer, men de kan også laves ved hjælp af programmer på computeren eller iPad’en, som giver mulighed for animation og brug af andre modaliteter, som vi traditionelt ikke bruger, når vi holder et oplæg i klassen.\nNår vi laver video til undervisningen, skal vi ikke levere indholdet på samme måde, som vi ville gøre ved et traditionelt tavleoplæg i klassen. Principperne for formidlingen bør ændres. Med en video får vi mulighed for at iscenesætte det indhold, vi gerne vil formidle til eleverne, i langt højere grad, end vi har mulighed for i klassen. Vi kan sikre en formidling, der er mere præcis og komprimeret. Det vil sige en formidling, der i større omfang kan støtte elevernes læring. Videoerne kan se ud på mange forskellige måder, og de kan have mange forskellige formål. Fælles for alle videoer er dog, at de er tilrettelagt til undervisning. Vi kan altså tale om didaktiserede videoer.\nHelt konkret foregår det på den måde, at vi 1) producerer en video til vores elever i forbindelse med, at vi forbereder vores undervisning. Derefter 2) lægger vi videoen på nettet, hvor 3) eleverne kan finde og se videoen inden timen. Alt det gør vi, for at give mulighed for 4) et mere elevaktiverende og dynamisk læringsrum, når vi er sammen med eleverne i klassen.\nHvis der er noget vi flippere (altså os, der arbejder med Flipped Classroom) kan være uenige om, så er det, hvor lang en undervisningsvideo må være. Mange bruger som tommelfingerregel, at den maks. må være fem minutter. Det skyldes et hensyn til elevernes tålmodighed. Det kan dog godt fungere med længere videoer, hvis vi er gode til at inddele vores videoer i tydelige afsnit, så eleven ved hvornår, der kan holdes pause. Jeg vælger dog hellere at lave to korte videoer frem for én lang video. På den måde bliver det helt tydeligt for eleven, at et emne er delt op i flere underemner.\nBRUG ANDRES VIDEOER\nEt af de gode spørgsmål, jeg altid får, når jeg laver kurser om Flipped Classroom, er, om vi skal lave alle vores videoer selv, eller om vi godt kan bruge andres videoer. Men får eleverne lige så meget ud af at blive undervist af en anden frem for deres egen lærer?\nMange mener, at det giver en mere autentisk undervisning, hvis det er elevernes egen lærer, der præsenterer indholdet i en video. Som elevernes egen lærer kan vi referere til materialer, som eleverne kender, perspektivere til emner som eleverne tidligere har arbejdet med. Og samtidig kender vi elevgruppen på en måde, så vi ved, om nogle emner kræver en bestemt type forklaring. Alt det er en fordel for eleven. Derudover er det nemmere for os som lærere at præsentere præcis det indhold, som er relevant for et emne, hvis vi selv sætter indholdet sammen. Men der er ikke meget tid til forberedelse, og det tager tid at lave videoer. Derudover vil det næsten være fjollet at lave en video om et emne, der i forvejen er forklaret eksemplarisk i en anden video.\nDerfor skal vi gøre begge dele. Vi skal lave vores egne videoer, og vi skal bruge andres. Jeg har i min undervisning brugt mange videoer, som andre lærere har lavet, og mine elever har aldrig brokket sig over det.\nHVAD ER FORSKELLEN PÅ FLIPPED CLASSROOM OG FLIPPED LEARNING?\nDet afhænger af, om vi kigger på de to begreber med danske eller amerikanske øjne. Det viser sig nemlig, at de danske lærere, der taler om Flipped Classroom, taler om det samme som de danske lærere, der taler om Flipped Learning. Det skyldes, at de to begreber blev introduceret i Danmark på nogenlunde samme tidspunkt. Der er altså̊ opstået en dansk sammenblanding af de to begreber. I USA taler man derimod om, at Flipped Classroom er udgangspunktet for den model, der i sidste ende gerne skulle føre til Flipped Learning. Flipped Learning er for amerikanske lærere altså̊ en videreudvikling af Flipped Classroom.\nHAR VI OVERHOVEDET FORBEREDELSESTID NOK TIL AT LAVE VIDEO TIL VORES UNDERVISNING?\nDet vil være meget tidskrævende at flippe hele sin undervisning. Derfor skal vi ikke starte skoleåret ud med at lave videoer til hele vores årsplan. I stedet skal vi bringe videoer ind der, hvor det giver mening. Langsomt får vi så̊ opbygget et videoarkiv, som vi kan genbruge år efter år. Det arkiv vil bestå̊ af vores egne videoer, andre læreres videoer og forlagsproducerede videoer.\nFJERNER MAN IKKE SAMTALEN MED ELEVERNE VED AT FJERNE DEN INDLEDENDE TAVLEUNDERVISNING?\nTværtimod er det muligt at skabe mere dialog og samtale i klasselokalet ved at lave en undervisning, der bringer eleverne i centrum for læringen. Det er dog værd stadig at prioritere den fælles samtale på tværs af klassen ved at lave små stop i eventuelt gruppearbejde og samle op på elevernes arbejde igennem kollektiv samtale og diskussion. Den traditionelle tavleundervisning kan indbyde til dialog og samtale, men det er sjældent det bærende, og derfor er der ingen grund til at frygte mindre kollektiv samtale ved at erne denne del af undervisningen.\nBLIVER LÆREREN IKKE OVERFLØDIG, NÅR UNDERVISNINGEN LIGGER SOM VIDEO?\nJo, det gør læreren, hvis man forestiller sig, at en lærers eneste opgave er at dosere viden fra tavlen. Men det er jo langt fra det eneste eller det vigtigste ved lærerjobbet. Som lærere skal vi i langt højre grad vejlede og motivere vores elever i deres arbejde med at lære, og det får vi meget mere tid til, når vi bruger en video til den del af opgaven, som lige så̊ godt kan ligge som video.\nER FLIPPED CLASSROOM IKKE BARE GAMMEL VIN PÅ NYE FLASKER?\nJo, hvis vi kun tænker Flipped Classroom som videoer, så̊ minder det meget om almindelig forberedelse til undervisning. Men vi skal huske, at intet begynder eller slutter med videoproduktion, når vi taler Flipped Classroom. Vi flipper ikke vores undervisning ved at lave en video. Eleverne bliver ikke dygtige til faget, fordi de har set video. Eleverne kan dog tilegne sig kompetencer i forhold til emnet gennem de aktiviteter, videoen danner grundlag for. Derfor bør videoen opfattes som et redskab, vi kan bruge som en del af den undervisning, der ud over video består af elevaktiverende, undersøgende og skabende aktiviteter. Tilsammen kan vi kalde det Flipped Classroom.\nKAN MAN BRUGE ANDRES VIDEOER?\nVi skal bruge andres videoer. Det vil være dumt andet. Når vores kollega i parallelklassen har lavet en glimrende video om sammensatte navneord, er der ingen grund til, at vi selv begynder at producere en.\nFlipped Classroom behøver ikke at være en fast defineret metode. Vi kan flippe vores undervisning på mange forskellige måder og tilpasse metoden til det, der fungerer bedst i vores eget klasseværelse.\nJeg håber, at du har fået ny inspiration til din undervisning, og jeg ønsker dig rigtig god fornøjelse med din flipning.\nPå min hjemmeside www.andersschunk.dk kan du læse mere.


Sadan slikker du fisse nøgen billeder dk – Viggers får tennis i fissen – vmbk.dk\n· Hvis du eksempelvis ønsker, at han pirrer dig noget mere med tungen, inden han går direkte til klitten, kan du eksempelvis sige: “Det er så lækkert, når du kysser mig over hele kroppen, inden du slikker min fisse” eller “Jeg ville elske, hvis du brugte fem minutter på at kysse resten af min krop og fisse, inden du slikker min klit”.Estimated Reading Time: 5 mins. · Vibrationer er virkelig effektive, når det handler om at sende en kvinde i den syvende himmel. Særligt lækre er vibrationer, hvis de benyttes på og omkring klitoris. Når du slikker fisse, kan du uden problemer tage en lille fiks klitorisvibrator i vmbk.dkted Reading Time: 7 mins.\nOralsex er en af de bedste måder at stimulere en kvinde på. Det er ganske enkelt favoritten … og vi kan jo også godt lide det! Der nogle kvinder, der ikke bryder sig om det — og der er i høj grad mænd, der ikke er gode til det! Men alle kan lære det. Både nydelsen ved at modtage og ved at slikke. At du er god til at slikke fisse, værdsætter kvinder næsten højere, end at du er god til at støde den ind!\nOnani for piger Cyberhus. Derfor skal du, hver gang du har en ny kvinde i din seng. Det lyder måske puritansk, men det er faktisk første gang, hvordan man slikker fisse.\nJo mere du kæler for hende, kysser hende (alle andre steder end brysterne og fissen i første omgang) og lader hende mærke og sanse, uden at hun må give igen, des mere spænding opbygger du i hendes krop. Energien vokser – hun åbner op og slapper af – kan tage imod – nyder. Jo mere du tænder op i bålet, des større flammerEstimated Reading Time: 3 mins. · Svar: Sådan slikker du fisse. Først og fremmest skal du have tusind tak for dit spørgsmål, og ikke mindst et stort tillykke med dit nye forhold. Det er altid en stressende tid, når du skal være seksuelt sammen med en ny person for første gang. Det lyder heldigvis til, at du har en tålmodig og forstående partner.\nUnge piger trusser\nTidlig morgen i lufthavnen. Jeg nyder altid dit smil og nu når dine læber fra øre til øre, dine øjne lyser og din hånd kryber op på min arm for at sikre dig god kontakt inden du lidt stakåndet siger:. Det har jeg glædet mig til hele weekenden. Du er smuk som morgenstunden og virker virkeligt begejstret. Jeg siger ikke meget, tager dig ved albuen og fører os til check in.\nTre dage, to nætter — i en fremmed by. Garanteret et kedeligt standardhotel. Du ville med, selvom opgaven var let at løse alene. Men du er nyudklækket og det er godt for dig at komme med ud at rejse, og det kan vel være, at du lærer noget undervejs. Vi sidder tæt i flyet, jeg er stadig morgentræt, du taler, du smiler, du rører — sådan tilfældigt — ofte ved mig.


Svendborg slukker for byråds-tv\n10.12.2018 kl. 09.36\nSvendborg slukker for byråds-tv\nStram økonomi sætter en stopper for tv-transmitterede byrådsmøder i Svendborg. Borgene kan møde op i stedet, siger borgmesteren.\nEn massiv sparerunde i Svendborg Kommune betyder, at byrådsmøderne ikke længere vil blive live-transmitteret til borgerne. Foreningen TVT Svendborg har ellers siden 2014 sendt fast fra møderne i byrådssalen, skriver fyens.dk.\n– Byråds-tv har været et godt tilbud til borgerne, men jeg synes, vi kommer ud til borgerne på mange måder i forbindelse med borgermøder og ved lokalplaner, og så flytter vi også et byrådsmøde ud et par gange om året. Desuden er der jo mulighed for at komme og overvære byrådsmøderne, siger Svendborgs borgmester, Bo Hansen (S), til fyens.dk.\nKommunens økonomiudvalg har skullet finde besparelser for 250.000 kroner. Lukningen af byråds-tv giver 96.000 kroner. De resterende penge skal findes ved at spare på et fagblad til byrådsmedlemmerne og ved at holde igen med deltagelse i konferencer. ruh@kl.dk\nSvar på dette indlæg: Svendborg slukker for byråds-tv Felter med * skal udfyldes