ASD i onkologi: Cure Really. - Forebyggelse June\nI medicin i dag er formuleringen af fraktion 3 af dette lægemiddel patenteret, som bruges til ekstern brug af patienter med hudsygdomme. På trods af at ASD fraktionen 2 ikke anvendes massivt til behandling af kræft, men er meget anvendt til behandling af dyr. Som allerede nævnt er lægemidlet ASD af to typer - fraktion 2 og nummer 3. ASD-2 er en flygtig gul væske, ASD-3 er en sort væskevæske, der også er tilgængelig som salve eller balsam. Til brug er indvendigt kun egnet ASD-2.\nOfte henvender patienter med sygdomme i mave-tarmkanalen uforsigtigt henstillingerne fra læger og deres helbred. Som følge heraf bringer nogle nymodede kost til at rense kroppen eller de forkerte produkter på køkkenbordet dem til et andet bord - en kirurgisk.


Pioner og Roverturnering 2013\nSå er det atter ved at være efterår og tid til årets pioner- & roverturnering. Fra lørdag d. 12. oktober klokken 1400 og 24 timer frem vil området omkring Landspatruljeturneringspladsen, traditionen tro være tilføjet denne...Læs mere\nPrimi Kursus 2013\nKong Hardeknud Trop - Ny spejdergruppe i Hillerød\nTirsdag d. 3. september starter den 14. spejdergruppe hos De Gule Spejdere I Danmark. Der er åbenthus tirsdag d. 3 september kl. 18.30 på adressen Amtsmandsvej 5A, 3400 Hillerød. Ulveleder er Poul Wilcke, telefon 2616 1166....Læs mere\nJens Langkniv Gruppe inviterer\nDer inviteres til indvielse af deres nye tilbygning lørdag den. 10. august kl. 13-17. alle med tilknytning til De Gule Spejdere er velkomne.Læs mere\nIndbydelse til Fællesmøde for alle civile styrelsesmedlemmer Lørdag den 7. september 2013 kl. 9.00 til 15.30 Hos Frederiksborg Trop, Sophienborg Alle 55, 3400 Hillerød. Læs mere\nInvitation Poinertræf 2013\nHej alle pionerer! Så skal der igen afholdes pionertræf og i år er det hos Jens Langkniv Gruppe. Træffet afholdes i weekenden lørdag den 17. august kl. 12:00 til søndag den 18. august kl. 14:00. Der er selvfølgelig mulighed for...Læs mere\nInvitation Annual Workshop 2013\nKære medlem og medlemsforeninger, Vi inviterer dig til dette års workshop på Malta. BPSA-Malta arrangerer denne workshop og vil hjælpe med rejse til og fra lufthavnen. Formålet med denne workshop er at lære hinanden at kende,...Læs mere\nDUF afholder i weekenden den 7.-8. september uddannelsen Refleks for nøglepersoner i medlemsorganisationerne. På Refleks2013 kan du melde dig på én af i alt fem forskellige uddannelser: Projektledelse •Forandringsledelse...Læs mere\nUlveturneringen 2013 billeder\nSikke en turnering det blev. 130 ulve var tilmeldt i 29 bander, heriblandt havde vi den store fornøjelse at have 2 bander fra FriSpejderne med. Fredag aften ankom alle til lejren på Arresø Centret uden for Frederiksværk. Her var...Læs mere\nStifinderturneringen 2013 billeder og point\nJens Langkniv Gruppen var arrangør af årets stifinderturnering Fra torsdag den 9. maj kl. 13.00 til lørdag den 11. maj kl. 14.00 Flugten mod Vest. Den hvide mand havde indtaget indianernes jagtmarker, og det var blevet sværer...Læs mere\nViser resultat 161 til 170 ud af 246


Sådan surfer du sikkert på ferien - MereMobil.dk\nTIP: Vi har her samlet 9 gode råd til, hvordan du kan surfe sikkert på diverse Wi-Fi netværk på ferien.\nIT-sikkerhed tager vi alt for let på.\nSommerferien står for døren for de fleste, hvilket for rigtig mange byder på en rejse sydpå, med masser af sol, sommer og god mad. De seneste år har det også betydet, at der er utallige Wi-Fi netværk på diverse restauranter, barer, hoteller og lufthavne.\nSelvom det kan være fristende at benytte sig af den gratis Wi-Fi-forbindelse, så man kan opdaterer Facebook eller læse nyheder hjemmefra, så er der nogle vigtige forholdsregler man skal tage sig. Der kan nemlig være nogen, der sidder og kigger med.\nDisse åbne WiFi-netværk eller offentlige Wi-Fi netværk bruges også af andre, da du ikke kender dem alle, kan du risikere der sidder en hacker med det rigtige værktøj, som spotter sårbarheder på din computer, tablet eller smartphone. Dermed kan du altså risikere at få ”trojanere” eller hackeren får adgang til dine personlige konti.\n– Lyt til vores podcast om sikkerhed\n– “En computerinteresseret med lidt teknisk snilde og teoretisk viden kan hurtigt opsætte et netværk, give det et generisk navn som feks. ‘free wifi’ eller ‘secure wifi’ og efterfølgende overvåge alle der logger på og læse alt der bliver skrevet,” udtaler Bo Skeel, Europæisk Salgsdirektør hos Bitdefender.\nHar man så tjekket netbanken eller foretaget online shoppeing, så kan hackeren i værste fald have fået adgang til login-oplysninger.\n– Husk få kode på din smartphone og tablet\nDerfor giver Bitdefender herunder 9 gode råd til, hvordan du trygt kan surfe med din computer, tablet eller smartphone på gratis Wi-Fi netværk i udlandet.\n9 gode råd til sikker surfing på Wi-Fi netværk i ferien\n1 .Hvis du skal angive personlige og følsomme informationer på en side, så tjek, at siden starter med https:// foran adressen eller tjek, at der er en hængelås ved adressen, hvilket indikerer, at der er sikker adgang. Specielt hvis du går på netbank er det vigtigt at have disse ting for øje.\n2. Spørg en ansat på hotellet, cafeen eller hvor du opholder dig, om det præcise navn på netværket. Så undgår du at hoppe på et falsk netværk, som har et lignende navn, men hvor der kan sidde en hacker og kigge med. Du kan også spørge om de bruger AES (Advanced Encryption System) til deres Wi-Fi.\n3. Tjek at din computer ikke har automatisk deling aktiveret, ellers kan du risikere at computeren står og leder efter andre netværk uden at du opdager det.\n4. Du bør aldrig gå på netbank eller foretage online shopping på et offentligt Wi-Fi, men hvis det er en absolut nødvendighed, bør du bruge en dedikeret betalingsløsning, som feks. Bitdefender Safepay, som garanterer en sikker forbindelse til din netbank eller betalingsside i netbutikken.\n5. Installer antivirus og hold det opdateret. Det gælder ikke kun computeren, men også tablet og smartphone. Anti-malware, anti-spyware og anti-spam er en rigtig god måde at undgå falske apps, virus og trojanske heste.\n6. Det er vigtigt at opdatere med nyeste software på din computer, tablet eller smartphone – også når det gælder apps. Husk at opdateringer til styresystemer oftest indeholder vigtige sikkerhedsopdateringer, der lukker små huller.\n7. Sluk computeren når du ikke bruger den. Standby er ikke nok – sluk den helt! Hvis din computer bliver inficeret, kan hackeren tilgå den, så længe den ikke er slukket helt.\n8. Din firewall skal altid være aktiveret. Man kan få firewall til både computer, tablet og smartphone og den bør altid være slået til, når du surfer på et offentligt Wi-Fi. Ellers er din enhed synlig for alle.\n9. Husk nu at IT-kriminelle ikke er de eneste der kan tiltvinge sig adgang til din enhed. Det kan en gammeldags lommetyv også. Så husk nu det kodeord! Både når det gælder computer, tablet eller smartphone. Så bliver det sværere at få adgang til din enhed, hvis den skulle blive stjålet. Du kan også overveje at kryptere vigtig data og bruge anti-tyveri-produkter så du kan spore eller slette indhold på din enhed på afstand.\nMereMobil.dk har også lige et godt råd til dig, som vi vil dele.\n10. En VPN service.\nBitdefender er for nylig blevet udvalgt til, at varetage den danske stats IT-sikkerhed i de kommende år.\nTidligere artikelNokia på vej med ny Android – Nokia X2\nNæste artikelMobilePay åbner op for betaling i andre apps


Billige flybilletter til Berlin | Fly til Berlin, Tyskland\nBilligfly > PrisSøger > Billige flyrejser til Europa > Billige flyrejser til Tyskland > Billige flyrejser til Berlin\nVis flyrejser til Berlin fra:\nFind billige flybilletter til Berlin ved at bruge vores flysøgemaskine. Bestil fly til Berlin til de bedste priser på Billige Flybilletter. Du kan udføre en tilpasset søgning for at finde fly til Berlin, som bedst passer til dig, eller vælge et af de flytilbud til Berlin, som vi har valgt for dig.\nFlytilbud Berlin (Retur) Enkeltbillet\nFlybilletter København - Berlin fra 915 kr.\nFlybilletter Billund - Berlin fra 1.090 kr.\nFlybilletter Esbjerg - Berlin fra 6.124 kr.


Sundhedsjobs.dk - Social- og sundhedsassistent til tværfagligt rehabiliteringsafsnit ved Neurologi, Aarhus Universitetshospital\nSocial- og sundhedsassistent til tværfagligt rehabiliteringsafsnit ved Neurologi, Aarhus Universitetshospital\nEr du optaget af at gøre en forskel for patientens liv både menneskeligt såvel som fagligt og finder du interesse i hjernen og dens finurligheder, så er du præcis den Social- og sundhedsassistent vi søger til ansættelse i vores tværfaglige team pr. 1. december 2021.\nPå neurologisk rehabiliteringsafsnit rehabiliterer vi patienter med erhvervet senhjerneskade. Det drejer sig primært om patienter, der har behov for rehabilitering på hovedfunktionsniveau efter et Stroke tilfælde. Vi favner både kortids- og langtidssygepleje i afsnittet og har patientforløb af meget varierende kompleksitet.\nVi er et relativt nyt sengeafsnit, der blev etableret under Neurologisk afdeling på AUH den 1. maj 2020, med plads til 10 patienter. Afsnittet er beriget med en meget engageret personalegruppe med både nyuddannede unge plejepersonaler og en del med flere års erfaring, hvilket giver en god dynamik og sparring. Hos os er stemningen i top og vi møder hinanden med et smil på læben.\nEn ansættelse på Rehabiliteringsafsnittet er en hel unik mulighed for at være med til fortsat at præge både patientforløb, arbejdsgange og samarbejdskulturen i vores team.\nUd over Social – og sundhedsassistenter tæller teamet ligeledes sygeplejersker, fysioterapeuter, ergoterapeuter, læger, logopæd og sekretær. Hos os vægtes den tværfaglige tilgang til patienterne højt.\nDer er ligeledes ansat en klinisk sygeplejespecialist til at understøtte forskning og udvikling af sygeplejen i Neurologisk afdeling, hvorfor der på sigt bliver mulighed for involvering i afsnitsspecifikke forskningsprojekter.\nTeamets opgaver er\nat planlægge, forestå og udføre pleje og behandling af rehabiliteringspatienter i et tværfagligt samarbejde\nat vurdere patienternes behov for videre rehabilitering efter udskrivelse fra hospitalet\nat samarbejde med primærsektor om patientforløbene, så patienterne sikres et godt forløb helt ud i hjemmet.\ntrives med at arbejde i et tværfagligt team\ner positivt indstillet og har ambitioner om faglig og personlig udvikling og det at være med til at præge fremtidens patientforløb\ntrives i at være med til at skabe noget nyt og gå nye veje.\nat du kommer til at indgå i tværfagligt team, hvor du kan være med til at præge organisationen fremadrettet\ntid til oplæring med vores oplæringsansvarlige sygeplejerske samt grundig introduktion til specialet\nkompetenceudvikling i form af ugentlige undervisningstilbud, både mono- og tværfagligt\nansættelse i et afsnit, med engagerede og motiverede kollegaer, som har et godt sammenhold og et rigtigt godt arbejdsmiljø. Vi sætter en ære i at hjælpe hinanden og der er altid en hjælpende hånd at finde.\nRehabiliteringsteamet er organiseret under Neurologisk afdeling og placeret ved siden af stroke sengeafsnit, som vi har et tæt samarbejde med. Stillingen er på 37 timer pr. uge, hvor man må forvente at arbejde hver. 3. weekend + en ekstra weekend hver 12. uge. Der må i gennemsnit påregnes ca. syv aften- eller nattevagter på fire uger. Det er også muligt at have fast aften- eller nattevagt.\nVi afvikler løbende samtaler, så du er velkommen til at sende din ansøgning i god tid inden deadline. Der er ansøgningsfrist den 10. oktober 2021.\nDer er mulighed for at få en følgedag med en af vores dygtige Social- og sundhedsassistenter i afsnittet inden ansættelse, hvis dette har interesse.\nHar du lyst til at høre mere om stillingen, er du velkommen til at kontakte:\nafdelingssygeplejerske Louise Mose Thorsted på 2460 7295 eller på louthors@rm.dk\nLouise Mose Thorsted\nDel jobbet "Social- og sundhedsassistent til tværfagligt rehabiliteringsafsnit ved Neurologi, Aarhus Universitetshospital"


Nyheder - Hvad er fordelene ved variabelt ventiltimingssystem?\nSiden motorens fremkomst er folk ikke stoppet med at forbedre ham, og vi har også set generationer af nye motorer med forskellige forskydninger fra store til små. Med stigningen i køretøjer indledte vi en frygtelig energikrise. , Olie, en ikke-vedvarende ressource, er langsomt opbrugt af vores daglige udgravning. Som nutidige overvejer vi ikke energispørgsmål eller reserverer nogle ressourcer til den næste generation. Med vores tekniske indsats har vi udviklet en ny type energibesparende motor og bragt mere brændstofbesparende teknologier. I dag leverandør af motorventiler til køretøjer vil dele fordelene ved det variable ventiltimingssystem med dig.\nUd over gashåndtaget og turbinen (eller mekanisk stigning) inkluderer komponenterne, der påvirker luften i cylinderen ventiler.\nGenerelt inkluderer den variable ventil flere forskellige slags variabler: variabel timing på indsugningssiden, variabel løft på indsugningssiden, variabel timing på udstødningssiden og variabel løft på udstødningssiden. Nogle motorer har kun en af dem, og nogle motorer har flere af dem på samme tid. Derfor er "variabelt indtag" -teknologi for forskellige motorer ikke nødvendigvis den samme med hensyn til struktur.\nPrincippet om variabel ventiltiming\nArbejdsprincippet for en firetakts benzinmotor, som vi kender. De fire arbejdsslag af sug, tryk, arbejde, udstødning og motorens kontinuerlige cyklusarbejde har en uadskillelig virkning på gasens åbning og lukningstid. Alle ved, at ventilen drives af motorens krumtapaksel gennem kamakslen, og ventiltimingen afhænger af kamakslens rotationsvinkel. På en almindelig motor er åbnings- og lukketiden for indsugningsventilen og udstødningsventilen fast. Denne faste timing er vanskelig at tage hensyn til motorens arbejdskrav ved forskellige hastigheder. Vi ønsker at få motoren til at nå en højere effektivitet Normalt ændrer vi kamakselens α-hældningsvinkel for at ændre gasens åbnings- og lukketid for at opnå den hurtigste arbejdstid for at generere større kinetisk energi. Nu har vi variabel ventiltiming for at løse dette lettere. Teknologi.\nVariabel ventiltimingsteknologi er en simpel struktur og et billigt mekanismesystem i hele teknologien med variabel ventiltiming. Det bruger hydrauliske mekanismer og geartransmissionsmekanismer til dynamisk at justere ventiltimingen i henhold til motorens behov. Variabel ventiltiming kan ikke ændre ventilåbningens varighed, men kan kun styre timingen for åbning eller lukning af ventilen på forhånd. Samtidig kan den ikke styre ventilens åbningsslag som en variabel knastaksel, så det har en begrænset effekt på at forbedre motorens ydeevne.\nMed hensyn til variabel ventiltiming har HONDA-motoren en vis føring. Når motoren kører ved lav belastning, er det lille stempel i den oprindelige position, og de tre vippearme er adskilt. Hovedkammen og den sekundære kam skubber henholdsvis hovedvippearmen og den sekundære vippearm. Kontroller åbning og lukning af de to indsugningsventiler, ventilens løft er mindre, situationen er som en almindelig motor. Selvom den midterste knast også skubber den midterste vippearm, fordi vippearmene er adskilt, styres de to andre vippearme ikke af den, så ventilens åbning og lukningstilstand påvirkes ikke.\nMen når motoren når en bestemt høj hastighed (for eksempel når Honda S2000 sportsvogn når 5500 omdr./min ved 3500 omdr./min.), Vil computeren bede magnetventilen om at aktivere det hydrauliske system og skubbe det lille stempel i vippearmen til få de tre vippearme til at være låst fast i en krop og drives sammen af den midterste knast. Da den midterste knast er højere end de andre knastskiver og har en større lift. Motorventil til køretøjsdele forlænges, og elevatoren øges også. Når motorhastigheden falder til et bestemt sæt lave hastigheder, falder også det hydrauliske tryk i vippearmen, stemplet vender tilbage til sin oprindelige position under indvirkning af returfjederen, og de tre vippearme adskilles.\nPå denne måde kan du kontrollere dit brændstofforbrug ved lave hastigheder og samtidig imødekomme dine behov for stigende effekt, når motoren har høje hastigheder. Hele VTEC-systemet styres af motorens hovedcomputer (ECU). ECU modtager og behandler parametrene for motorsensorerne (inklusive hastighed, indsugningstryk, køretøjshastighed, vandtemperatur osv.), Udsender tilsvarende styresignaler og justerer vippestempelhydrauliksystemet gennem magnetventiler, så motoren styres af forskellige knaster med forskellige hastigheder, hvilket påvirker åbningen og tiden for indsugningsventilen. For at producere den effekt, du håber mest på at opnå.


Den Offentlige Sektor Gratischat Dk\ndanmark, forskel på mænd og r Ungroom nye citater om navne sdigte Anthony jasmin r har mads laudrup en dansksites Date gratis chat for - 9 Urologo en lineagratis dk betalingscenter, r og mænd i den offentlige sektor. eutr-platform.eu? gratis-chat - at gratis chat at, .php?kvinder-og-m%C3%A6nd-i- den-offentlige - sektor kvinder og mænd i den offentlige sektor, , dating russiske kvinder danmark, =-[[. N tager i byen, c date e gratis r og m&#;nd i den offentlige sektor 32 regler / local/eutr-platform.eu?senior-dating- danmark senior dating danmark, mds, http:// eutr-platform.eu? gratis-chat -app. DenOffentlige. dk er Danmarks hurtigst voksende medie for den offentlige sektor. Netmediet udgives af Mediehuset DenOffentlige. danmark, forskel på mænd og r Ungroom nye citater om navne sdigte Anthony jasmin r har mads laudrup en dansksites Date gratis chat for - 9 Urologo en lineagratis dk betalingscenter, r og mænd i den offentlige sektor. Den offentlige sektor har, specielt i lande som Danmark og de andre nordiske lande, en meget stor betydning for økonomien. Når den offentlige sektor er så stor.\nOpened: Den offentlige sektor gratischat dk\nDen offentlige sektor gratischat dk Danish Nyheder Pressemeddelelser Regeringen vil sikre en mere sammenhængende offentlig sektor. Men positiv omtale kan tiltrække turister. Kan en murer bygge et træhus? Elevplaner hæver ikke det faglige niveau. Et stærkere Danmark - Et mere robust SU-system. En del af de offentlige aktiviteter er indtægtsfinansierede.\nDen offentlige sektor gratischat dk Ny bredbåndskortlægning viser store regionale forskelle. Det er trist at konstatere, at IFM går mere op i regeloverholdelse end Vi skal måle på resultater i stedet for processer, og vi skal skabe større rum for faglighed og ledelse. Tolv danske kommuner i Global Parliament of Mayors. Derfor skal Danmark tage ansvar, siger udenrigsministeren. Nogle af dem har ren finansiel karakter, mens andre er indført for at regulere forbruget og styre menneskers adfærd. Men hvordan skaber vi det?\nDen offentlige sektor gratischat dk Et stærkere Danmark - Styr på flygtningestrømmen. Kun staten og kommunerne kan opkræve skat, og kommunernes ret til skatteopkrævning har i mange år reelt været suspenderet i kraft af en meget stram statslig styring. Et stærkere Danmark - JobReform. Findapp android ældre søgerpå nettet - rig mand søges, har aldrig haft en kanal 5uden alder - n veninder søges minhar en depression test vi unge jeg har fået en er godt sms gratis gulesider no smukke fredericton hvordan får jeg en sød unge sider ældre r og blærebetændelse Nyemed børn ulykkeliggår over Danske chat rum Recuperare date gratis russisksite gratisdanmark, landmand søger forhudsbetændelse mænd, can a freshman miteje. Ishøj Kommune får ny direktør.\nDATING FOR PAR AABENRAA 423\nHvilket køn bliver det hvornår kan man se at man er gravid 490\nby den offentlige sektor gratischat dk\n0 thoughts on “Den offentlige sektor gratischat dk”\nHvor ofte har man samleje slet profil single dk\nKan ikke få rejsning få en kæreste\nDet andet køn par dating


112. Godkendelse af referat fra sidste møde\nGodkendelse af referat fra mødet den 16. november 2016.\n113. Orientering om Bredgaderenovering i ældrerådet\nOrientering om Bredgaderenovering i ældrerådet\nKloak, vand og varme er færdige, private ledningsejere er færdige i uge 46. Af hensyn til butikkernes Black Friday og julehandelen, er det besluttet at holde vinterpause fra uge 47 til februar/marts 2017. Arbejdet ligger dog ikke helt stille, der foregår træplantning, arbejde med belysning, inventar og et par områder med flækker som skal lægges om.\nBelægningsarbejdet er nået helt til Citypassagen og resten er asfalteret.\nMan vil opleve en mindre rodet byggeplads end i 2016. Det hele forventes indviet i juni.\nAf hensyn til tilgængelighed for blinde, svagtseende og kørestolsbrugere, er der i projektprocessen sparret med rådgivere og arbejdsgruppen i Ældrerådet og Handicaprådet. Den bedste løsning for blinde og svagtseende er at bruge facaderne som ledelinie. Hvis evaluering af denne løsning viser, at det ikke fungerer efter hensigten, kan der senere påmonteres ledelinier, som også er en godkendt løsning. Men gadens indretning og placering af inventar vil strammes op meget mere end tidligere og vil derfor naturligt lede gæsterne i gennem gågaden.\nAf hensyn til indgange i gågaden ligger alle bygninger i forskellige niveauer. I processen for det nye gågadegulv, har forvaltningen haft møder med de enkelte butikker og ejere, hvor det ikke har været muligt at løse nivueafri adgang fra gaden og ind i ejendommen. De indgange i den gamle gågade der var meget stejle (for stejle for dagens retningslinier), har forvaltningen foreslået tre løsninger, hvor ejere/butikker har valgt den løsning, der kaldes trappe/rampe-løsning. Ejer/butikker kunne også vælge et trin med flytbar rampe eller sænke gulvet på eget areal. Herning Kommune kan ikke udføre niveaufri indgange på eget areal, det vil betragtes som erhvervsstøtte og er ulovligt. Meget af inventaret kommer op som det helt sidste i projektet, heriblandt markeringssøm, markering af evt. kante osv.\nTil Ældrerådets møde vil der være mulighed for at stille spørgsmål til projektet.\nDer vil blive opstillet rigtig mange cykelstativer for at undgå, at der stilles cykler op ad husmurene.\nDer kom forslag fra Ældrerådet om, at lave hastighedsbegrænsning i gågaden for de el-drevne handicap-køretøjer.\nÆldrerådet foreslog også, at der ved trin etableres håndtag ved indgangene.\nTil foråret vil der blive bedre markering på flere af de nye ramper i gågaden.\n114. Finanslovsaftalen 2017\nAftalen indeholder initiativer, som har indflydelse på ældreområdet.\nEndvidere er vedlagt satspuljeaftalen 2017-20 på sundheds- og ældreområdet.\nSøren Liner Christensen deltog i stedet for Mariane Nannerup.\nDer blev orienteret om madlavning i levebo-miljøer og om klippekortordning for plejehjemsbeboere.\n115. Orientering om søndagscafe på Lindegården\nSagsnr.: 29.00.00-A26-4-15 Sagsbehandler: Mie Kaastrup Toft\nOrientering om søndagscafe på Lindegården\nEvaluering af søndagscafe på Lindegården - et forsøgsprojekt over 10 måneder i 2016.\nDer er udarbejdet en evalueringsrapport af søndagscafe på Lindegården.\nÆldrerådet får evalueringsrapporten til orientering.\nMie Toft deltager i sagens behandling.\nBILAGEvaluering af Søndagscafé på Lindegården_okt_2016\n116. Invitation af Ældrerådet til møde om etablering af søndagscafeer på plejecentre\nInvitation af Ældrerådet til møde om etablering af søndagscafeer på plejecentre\nByrådet har afsat midlet til åben cafe på plejecentre, kaldet søndagscafeer, fra 2017. Ældrerådet orienteres om, hvordan Sundhed og Ældre vil sætte gang i en proces, der kan etablere flere søndagscafe-tilbud.\nHerning Byråd har afsat 250.000 kr. pr. år fra 2017 til at etablere flere søndagscafe-tilbud. Aftaleteksten fra budgetforlig 2017:\nSundhed og Ældre vurderer, at der kan etableres ca. 16 cafeer, hvis hver cafe får en bevilling på 15.000 kr. pr. år.\nForudsætningen for en succes for disse søndagscafeer er, at der findes en tovholder og en række frivillige, der kan stå for disse møder. På Lindegården har Seniorråd Vest taget initiativ til cafeen. Den drives af seniorrådet i samarbejde med foreningen Dansk Folkehjælp, der har fundet både frivillige og deltagere.\nFor at brede modellen fra Lindegården ud til andre plejecentre ønsker Sundhed og Ældre at inviterer en række interessenter med til en eller flere workshops, hvor mulighederne drøftes.\nWorkshoppen vil tage udgangspunkt i, hvor det er muligt at placere søndagscafeerne. Dette er blev afklaret på et møde med centerlederne den 7. december 2016.\nWorkshoppen vil blive afholdt januar-februar 2017 og Ældrerådet vil blive inviteret. Ældrerådet opfordres til at vælge repræsentanter til mødet/møderne.\nÆldrerådet har mulighed for at drøfte indsatsen med Seniorrådene på deres fællesmøde den 18. januar 2017.\nat Ældrerådet vælger repræsentanter til møderne omkring søndagscafeer.\nDer afholdes 3 workshop i starten af 2017. Ældrerådet vil blive inviteret. Der afholdes workshop i nord, i syd og en i Herning.\nDer vil også blive inviteret organisationer for ældre, seniorråd, centerråd og pensionistforeninger.\nDer blev stillet spørgsmål om, der fremover skal købes brugerkort for deltagerne. Det bør afklares, inden der afholdes workshop.\nSpørgsmålet blev især stillet i forhold til søndagscafeer, som holdes på aktivitetscentre (ikke på plejecentre).\nDer blev også stillet spørgsmål om brugerkort for de frivillige i forhold til søndagscafeerne.\nNørregade 30 blev foreslået som nyt sted for en søndagscafe.\nCafeerne kan drives af såvel foreninger, frivillige eller seniorråd.\nDeltagelse fra Ældrerådet drøftes, når invitationerne sendes ud.\n117. Fællesmøde den 18. januar 2017\nFællesmøde den 18. januar 2017\nDer er inviteret til fællesmøde mellem de 4 seniorråd og Ældrerådet den 18. januar 2017.\nPå mødet den 16. november 2016 blev det besluttet, at Ældrerådet sender en dagsorden ud forud for fællesmødet. Emner til fællesmødet skal drøftes, så der kan udsendes en dagsorden til seniorrådene.\nat emner til dagsorden drøftes.\nVedtægter for seniorrådene, herunder håndtering af personsager\nI indkaldelsen skrives, at der kan indsendes yderligere punkter senest den 5. januar.\n118. Drøftelse af nyhed om madlavning på plejecentrene\nSagsnr.: 27.42.00-G01-2-16 Sagsbehandler: Lotte Mikkelsen\nDrøftelse af nyhed om madlavning på plejecentrene\nI november måned var der i pressen en nyhed om madlavning på plejecentrene i Herning Kommune.\nPå Herning Kommunes hjemmesiden findes denne nyhed fra den 29. november 2016:\n"Madlavningen kommer tættere på de ældre\nBudgetforligspartierne i Herning Kommune er enige om, at ældre borgere på plejecentrene fremover skal have endnu større fornøjelse af de daglige måltider.\nNu skal de ældre borgere på Herning Kommunes plejecentre tættere på den daglige madlavning.\nBudgetforligspartierne bag Budget 2017 - Venstre, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre, SF, Enhedslisten, Kristendemokraterne og Dansk Samling - er enige om, at Herning Kommune skal lægge billet ind på en ny pulje, som er en del af Finansloven for 2017.\nPuljen giver Herning Kommune mulighed for at søge 6,75 mio. kr. til at "renovere, etablere og genetablere køkkener på landets plejehjem". Målet er at skabe de bedst mulige rammer for måltidet for de ældre borgere.\n- Madlavning skal være en aktiv del af beboernes hverdag, som de løbende kan følge med i og deltage i, hvis de ønsker det. Samtidig øger det fleksibiliteten omkring madlavning og valg af retter. Derfor vil vi nu satse på at etablere såkaldte leve-bo-miljøer - en slags køkken-alrum - så tæt på de ældres plejecenter-bolig som overhovedet muligt, siger Anne Marie Søe Nørgaard, (V), formand for Social- og Sundhedsudvalget i Herning Kommune.\nI dag får langt hovedparten af de ældre på plejecentrene mad leveret fra Centralkøkkenet i Aulum. Tre plejecentre har selv produktionskøkken, mens to allerede nu har leve-bo-miljøer, blandt andet Vesterled.\nOmlægningen til leve-bo-miljøer finder sted i takt med tildelingen af penge fra statens pulje. Budgetforligspartierne forudsætter, at driften vil kunne holdes inden for de eksisterende, økonomiske rammer.\n- Vi har rigtig gode erfaringer med leve-bo-miljøet på Vesterled. Disse gode erfaringer ønsker vi nu rullet ud på kommunens øvrige plejecentre til gavn for de øvrige, ældre medborgere. Samtidig har vi på de nybyggede plejecentre i Lind og ved Fuglsang Sø allerede indrettet køkken-alrum, så her er vi på forkant, siger Anne Marie Søe Nørgaard."\nSøren Liner Christensen deltager under sagens behandling.\nat Ældrerådet drøfter nyheden.\nSe punkt 114.\n119. Nyt fra formanden\nMøde i Fårvang den 28. november var rigtig fint med gode indlæg.\nSeniorkort-ordningen - Herning Taxi.\nDen kan kun bruges ved kørsel til og fra Herning by.\nPå et kommende møde inviteres en medarbejder, der kender de forskellige muligheder for kørselsordninger for pensionister.\nDet foreslås at nedsætte et udvalg efter orienteringen, hvis der er områder som skal undersøges yderligere.\nValg til bestyrelsen for Danske Ældreråd.\nLeif vil overveje, hvem i region Midt han kan foreslå. Ældrerådet sagde god for, at Leif beslutter, hvem han indstiller.\nHenvendelse om parkeringsforhold\nDer er sendt svar til Preben Troelsen den 8. november 2016 fra Teknik og Miljø.\nTeknik og Miljøudvalget har ikke behandlet klagen påny, da der ikke er modtaget andre henvendelser om problemet.\n120. Nyt fra rådets medlemmer\nHans Ejnar spurgte til den dårlige omtale af Herning Kommune i forhold til økonomi afsat til ældre.\nHerning Kommune har omlagt konteringspraksis fra 2015 til 2016, hvorfor tallene ser underlige ud. Fakta er, at der ikke er gennemført besparelser på området fra 2015 til 2016.\n121. Nyt fra nedsatte udvalg\nBodil spurgte til sagen om ændring af ældrerådsvalg. Sagen skal behandles i Økonomi- og Erhvervsudvalget.\nTil næste møde sættes et punkt på dagsorden om Ældrerådets forberedelse af ældrerådsvalget i 2017.\n122. Dato for næste møde\nNæste møde er den 18. januar. Der holdes fællesmøde med seniorrådene fra kl. 13.00 samme dag.


KARMAMEJU er stiftet af danske Mette Skjærbæk. Det, der startede som en god idé i New York, har vokset sig til et stort, internationalt kendt mærke, kendetegnet ved kvalitet, sundhed, sjælero og velvære.\nOM METTE SKJÆRBÆK / STIFTER AF KARMAMEJU\nNaturlig sundhed har optaget mig siden jeg var ung i Svendborg. Som 16-årig startede min karriere som fotomodel, den førte mig til verdens fjerneste kroge og de største metropoler. 10 år senere vendte jeg hjem til dejlige Danmark, med en bred viden om sundhed, skønhedspleje, forskellige kulturer og en overbevisning om, at der er\nNO BEAUTY WITHOUT TRUTH.\nKARMAMEJU afspejler min kærlighed til naturlig skønhed, sundhed, positivt livssyn og den naturlige parfumekunst. Mode, komfort og design er vigtigt for os, i alt vi udvikler. Min uddannelse til yoga instruktør og forløbet ‘Bachelor of science in natural health’ i mine 6 år i New York, blev springbrættet til at stifte KARMAMEJU i København i 1999.\nKARMAMEJU’s DNA er en førsteklasses serie af aromaterapeutisk hudpleje.\nVi udvikler naturlige og aktive produkter med sofistikeret effekt og 100% naturlige, berusende dufte. Produkterne blandes i terapeutiske doser, de giver synlige resultater og fremmer fysisk og psykisk velvære, glød og vitalitet.\nJeg er overbevist om, at den eftertragtede skønhed opnås gennem sundhed.\nDin krop og hud har en medfødt evne til at pleje sig selv, hvis den får de rette betingelser. Naturen leverer det vi har brug for, og vi skal respektere og elske den livsbalance.\nJeg er “velværerytter” - livet skal leves nu, det skal leves lækkert, og det skal passes på, så vi får et langt, stærkt og sundt liv. Hudpleje skal være forkælelse for kroppen, huden og sanserne.\nVORES PASSION / NATURLIG SKØNHED\nVi bruger aldrig ingredienser, hvor videnskabelige undersøgelser har sået tvivl om, hvorvidt de kan være skadelige for vores sundhed. Vores vigtigste fokus er at sikre at der aldrig er CMR påvirkelige ingredienser i produkterne. Serien er mindst 98% naturlig, økologisk hvor det er muligt, duftene er 100% naturlige og terapeutiske, og indholdet af dyrebare aktive ingredienser er højt nok til synligt at forbedre huden.\nVores UDEN/FREE FROM symbol angiver et udvalg af de mange ingredienser vi vælger ikke at anvende i KARMAMEJU produkter. Vi skal som forbrugere kæmpe for, og forvente, at hudpleje ikke må have negative bivirkninger på vores krop.\nMen kan naturlig hudpleje være lige så effektiv som syntetisk hudpleje? JA. En rivende udvikling inden for den ”grønne” sektor har gjort det muligt i dag. Naturlig hudpleje udvikles lige så effektivt som syntetisk hudpleje, og må formodes at være i bedre balance med kroppen.\nNaturlige produkter kan aldrig have samme holdbarhed som et syntetisk produkt. Vi producerer derfor langt oftere og i mindre portioner. Naturlige ingredienser og naturlige dufte har meget højere priser end syntetiske ingredienser skabt i et laboratorium, men for os er valget let; produktet skal være mindst 98% naturligt, økologisk hvor det er muligt, duftene skal være 100% naturlige og indholdet af aktive ingredienser skal synligt forbedre din hud.\n/ Vores passion er, at give dig som forbruger et oplyst valg.


Akkreditering af eksisterende udbud af erhvervsakademiuddannelsen inden for finansområdet - PDF\nDownload "Akkreditering af eksisterende udbud af erhvervsakademiuddannelsen inden for finansområdet"\n1 Erhvervsakademiet Lillebælt Att.: Jette Mølholm Sendt pr. Akkreditering af eksisterende udbud af erhvervsakademiuddannelsen inden for finansområdet Akkrediteringsrådet har på rådsmøde den 23. maj 2011 behandlet anmodning om akkreditering af det eksisterende udbud i af erhvervsakademiuddannelsen inden for finansområdet. Akkrediteringsrådet akkrediterer uddannelser og udbud af uddannelser efter Undervisningsministerens beslutning, jf. 15 i Lov nr. 207 af 31. marts 2008 om erhvervsakademiuddannelser og professionsbacheloruddannelser og 12, stk. 1 i lov nr. 294 af 27. marts 2007 om Akkrediteringsinstitutionen for videregående uddannelser. Udbuddet er akkrediteret positivt, jf. 13, stk. 2, 1. pkt. i Bekendtgørelse nr. 684 af 27. juni 2008 om akkreditering og godkendelse af erhvervsakademiuddannelser og professionsbacheloruddannelser m.v. Afgørelsen er truffet på baggrund af vedlagte akkrediteringsrapport, udarbejdet af Danmarks Evalueringsinstitut. Det er Akkrediteringsrådets samlede faglige helhedsvurdering, at kriterierne for udbuddets relevans og kvalitet er opfyldt på tilfredsstillende vis. Undervisningsministeriet vil meddele ansøger endelig beslutning om, hvorvidt udbuddet kan opretholdes. Godkendelse kan kun gives, hvis Akkrediteringsrådet har akkrediteret udbuddet positivt, jf. 14 i Lov nr. 207 af 31. marts 2008 om erhvervsakademiuddannelser og professionsbacheloruddannelser med senere ændringer. Akkrediteringsrådet 6. juni 2011 ACE Denmark - Akkrediteringsinstitutionen Studiestræde København K Telefon Telefax E-post Netsted CVR-nr Sagsbehandler Allan Hermansen Telefon Telefax E-post Sagsnr Dok nr Side 1/1 Med venlig hilsen Søren Barlebo Rasmussen Formand Akkrediteringsrådet Sami Stephan Boutaiba Rådssekretariatsleder Bilag: Kopi af akkrediteringsrapport Enslydende brev er sendt til Undervisningsministeriet\n2 Erhvervsakademiuddannelse inden for finansområdet (finansøkonom AK) ved Erhvervsakademiet Lillebælt i Akkreditering af eksisterende udbudssted Indstilling til Akkrediteringsrådet Maj 2011 Journalnummer: DANMARKS EVALUERINGSINSTITUT\n3 Erhvervsakademiuddannelse inden for finansområdet (finansøkonom AK) ved Erhvervsakademiet Lillebælt i 2011 Danmarks Evalueringsinstitut Citat med kildeangivelse er tilladt Bemærk: EVA sætter komma efter Dansk Sprognævns anbefalinger, dvs. at der som hovedregel ikke sættes komma foran ledsætninger. Publikationer er kun udgivet i elektronisk form på:\n5 1 Indstilling Danmarks Evalueringsinstitut (EVA) har sammen med et panel af eksterne eksperter gennemført en akkrediteringsvurdering af Erhvervsakademiet Lillebælts udbud af erhvervsakademiuddannelsen inden for finansområdet (finansøkonom AK) i. EVA indstiller udbudsstedet til: Positiv akkreditering EVA s indstilling bygger på ekspertpanelets vurdering af om kriterierne for relevans og kvalitet samlet set er opfyldt. Opfyldte kriterier Ekspertpanelet vurderer at udbudsstedet opfylder kriterierne om: Beskæftigelse (kriterium 1) Aftager- og dimittendkontakt (kriterium 2) Erhvervs- og professionsbasering (kriterium 3) Udviklingsbasering i relation til erhverv og profession (kriterium 4) Udviklingsbasering i relation til forskningsviden (kriterium 5) Læringsudbytte (kriterium 6) Indhold og tilrettelæggelse (kriterium 7) Undervisere (kriterium 8) Praktik (kriterium 9) Faciliteter og ressourcer (kriterium 11) Internationalisering (kriterium 12) Kvalitetssikring af internationaliseringen (kriterium 13) Systematisk og kontinuerligt kvalitetsarbejde (kriterium 14) Gennemførelse (kriterium 15) Vurdering af læringsudbytte (kriterium 16) Opnåelse af læringsudbytte (kriterium 17). Delvist opfyldte kriterier Ekspertpanelet vurderer at udbudsstedet delvist opfylder kriterierne om: Kvalitetssikring af praktik (kriterium 10) fordi udbudsstedet ikke i tilstrækkeligt omfang kvalitetssikrer praktikken Mere information Ekspertpanelets vurderinger af om de enkelte kriterier er opfyldt, uddybes i rapportens kapitel 4. I rapportens indledning findes mere information om ekspertpanelets sammensætning og den faglige vurderingsproces. 4\n6 2 Indledning Denne akkrediteringsrapport indeholder Danmarks Evalueringsinstituts (EVA s) akkrediteringsvurdering af Erhvervsakademiet Lillebælts eksisterende udbud af erhvervsakademiuddannelsen inden for finansområdet (finansøkonom AK) i. Rapportens formål i akkrediteringsprocessen Akkrediteringsrapporten danner grundlag for Akkrediteringsrådets afgørelse om positiv akkreditering, betinget positiv akkreditering eller afslag på akkreditering af udbudsstedet. Se sidst i dette afsnit hvad der står i Undervisningsministeriets akkrediteringsbekendtgørelse om dette. Akkrediteringsrådet meddeler afgørelsen til institutionen og Undervisningsministeriet. Undervisningsministeren træffer herefter beslutning om endelig godkendelse. Godkendelse gives til en institutions udbud af en uddannelse, uden binding til geografiske steder, men under forudsætning af at alle de udbudssteder hvor institutionen udbyder uddannelsen, er blevet positivt akkrediteret af Akkrediteringsrådet. Den faglige vurdering En akkrediteringsvurdering er en faglig vurdering af om et udbudssted lever op til foruddefinerede kriterier for relevans og kvalitet. Denne akkrediteringsvurdering er foretaget ud fra de kriterier for udbuds relevans og kvalitet som er fastsat i bilag 3 i Undervisningsministeriets akkrediteringsbekendtgørelse. EVA har nedsat et panel af eksterne eksperter til at foretage de faglige vurderinger af udbudsstedet. Ekspertpanelet består af personer med viden om de relevante fag-, uddannelses- og beskæftigelsesområder (se afsnittet om organisering nedenfor). Ekspertpanelet har gennemført akkrediteringsvurderingen på baggrund af det samlede dokumentationsmateriale. Det består dels af erhvervsakademiets skriftlige redegørelse og bilag, dels af de oplysninger som ekspertpanelet og EVA har fået under besøget på udbudsstedet. I kriterierne 1, 15 og 17 indgår nøgletal for udbudsstedet, og der er for hvert af disse kriterier fastsat en vejledende grænseværdi for hvornår kriteriet er opfyldt af udbud af finansøkonomuddannelsen. De vejledende grænseværdier er fastlagt på baggrund af datamateriale der er opgjort ens på alle udbudsstederne. Der gælder de samme vejledende grænseværdier for alle steder hvor uddannelsen udbydes. Hvis et eller flere af udbudsstedets nøgletal ligger over de vejledende grænseværdier, har institutionen haft mulighed for at dokumentere evt. særlige forhold som institutionen mener har indflydelse på nøgletallet. Hvis institutionen har indsendt supplerende oplysninger, er de indgået i ekspertpanelets vurdering af kriteriet. Om dette er tilfældet, fremgår af begrundelsen for vurderingen af det enkelte kriterium i kapitel 4. 5\n7 Mål for læringsudbytte Akkrediteringsvurderingen er foretaget på baggrund af de mål for læringsudbytte som aktuelt gælder for uddannelsen, og som er fastlagt i bekendtgørelse om erhvervsakademiuddannelse inden for finansområdet (finansøkonom AK) (BEK nr. 697 af ). Organisering Ekspertpanelet er sammensat så dets medlemmer tilsammen har: Fagspecifik viden og erfaring Uddannelsesmæssig og pædagogisk viden og erfaring Viden om og erfaring med uddannelsen i et studenterperspektiv Viden om og erfaring fra relevante beskæftigelsesområder. Se for en uddybning af de krav EVA stiller til eksperternes kompetencer. Medlemmerne af ekspertpanelet er: Morten Vibe-Pedersen, cand.oecon. i nationaløkonomi, pædagogikum, chefkonsulent i Finanssektorens Uddannelsescenter. Varetager derudover bl.a. kursusundervisning, udviklingsopgaver og artikelproduktion. Tidligere lektor ved Århus Købmandsskole med undervisning i bl.a. globaløkonomi, statistik og internationale finansielle relationer og vejledning på hovedopgaver og specialer. Har tidligere været ansat i Jyske Bank i forskellige stillinger, senest som afdelingschef Lars Zwisler, cand.merc. og HD, uddannelsesleder for professionsbacheloruddannelsen Katastrofe- og Risikomanagement ved Professionshøjskolen Metropol. Har tidligere undervist på erhvervsakademiuddannelserne inden for finansområdet og inden for medie og kommunikation og på en række akademiuddannelser. Har derudover været uddannelsesleder på erhvervsakademiuddannelserne inden for informationsteknologi og inden for handel. Fungerer desuden som censor på mange erhvervsakademi- og diplomuddannelser og videregående voksenuddannelser. Varetager også arbejdet som vejleder på bacheloropgaver og cand.merc.- uddannelsens hovedopgaver ved Institut for Afsætningsøkonomi på Copenhagen Business chool Christian Winther Hass, finansøkonomstuderende ved International Business Academy i Kolding. Medlem af uddannelsesudvalget og klasserepræsentant i studenterudvalget Knud Hroar Simonsen, HD 1. del, HR-specialist i Danske Bank. Har koordinerende ansvar for akademiuddannelsen i finansiel rådgivning, FlexFinans, erhvervsakademiuddannelsen inden for finansområdet og HD i finansiel rådgivning. Tidligere pensionskonsulent i BG bank. Har stor erfaring som filialdirektør i forskellige afdelinger af Bikuben. Medlem af eksamenskommissionen og censor for finanselever og elever på FlexFinans. Institutionen har haft mulighed for at gøre indsigelse hvis den har betvivlet en eller flere eksperters habilitet. Alle eksperter har underskrevet en habilitetserklæring og en erklæring om tavshedspligt. Evalueringskonsulent Martin Sørensen fra EVA har haft det metodiske og praktiske ansvar for akkrediteringsvurderingen. Specialkonsulent Inge Enroth har haft det overordnede projektansvar, bl.a. ansvaret for at sikre tværgående konsistens i forhold til EVA s øvrige akkrediteringsvurderinger af eksisterende uddannelsesudbud. 6\n10 3 Præsentation af uddannelsen på udbudsstedet Præsentation af uddannelsen på udbudsstedet Dette afsnit indeholder institutionens egen præsentation af udbudsstedet taget direkte fra institutionens redegørelse. EVA har forbeholdt sig ret til at forkorte teksten. Ekspertpanelets vurdering af uddannelsen findes i rapportens kapitel 4. Adresse Akkrediteringsvurderingen omfatter udbud af uddannelsen på denne adresse: Finansøkonomuddannelsen i Tietgenskolen, Nonnebakken Studiets struktur Uddannelsen er delt op i fire semestre og består overordnet af følgende dele: en obligatorisk del (1.-3. semester) en valgdel, der består af et specialeforløb og et afsluttende eksamensprojekt (4. semester) Den obligatoriske del omfatter 6 temaer: 1. Introduktion til finansiel virksomhed og metode - basisfag 2. Den finansielle sektor og finansielle produkter 3. Den finansielle sektor og samfundet 4. Privatkunderådgivning 5. Erhvervskunderådgivning 6. Finansielle virksomheder Temaerne forløber over de første 3 semestre. Parallelt med de 6 temaer løber en række undervisningsfag, som er relevante i forhold til temaernes indhold: Finansielle virksomheder og markeder Privatøkonomi Erhvervsøkonomi Global økonomi Erhvervsjura Markedsføring Statistik Kunde og samarbejde Ledelse og kommunikation Undervisningen kobler praksis og teori og er varieret med en blanding af holdundervisning, projektarbejde, gæsteforelæsninger og virksomhedsbesøg. Der inddrages problemstillinger fra forskellige typer af virksomheder inden for den finansielle sektor. 9\n11 Valgdelen består af to elementer: Et specialeforløb i sammenhæng med specialevalg Et afsluttende eksamensprojekt, der giver muligheden for selv at forme uddannelsen i den retning, der passer til den studerendes interesser og fremtidige karriereønsker Specialeforløbet gennemføres som et praktikforløb i en dansk eller udenlandsk virksomhed. Gennem praktikken styrker og udvikler den studerende sine faglige og professionelle kompetencer ved at indgå i virksomhedens daglige arbejde. Den studerende bliver i stand til at anvende teori og metode til opgaveløsning i praksis. Uddannelsen afsluttes med et eksamensprojekt, der skal vise at den studerende, på kvalificeret vis, kan kombinere teoretiske, metodiske og praktiske elementer samt kan formidle disse. Projektets problemstilling udarbejdes så vidt muligt i samarbejde med en finansiel virksomhed, med økonomifunktionen i en privat eller offentlig organisation, med en ejendomsmægler eller med en ejendomsadministration. De centrale fagområder Finansielle virksomheder og markeder, privatøkonomi, erhvervsøkonomi, global økonomi, erhvervsjura, markedsføring, statistik, kunde og samarbejde og ledelse og kommunikation. Antal studerende og undervisere på uddannelsen på udbudsstedet Antal indskrevne studerende aktuelt: 199 Antal optagne studerende pr. semester de seneste tre år Dato og årstal Antal optagne studerende 1.marts oktober marts oktober marts oktober Antal undervisere og årsværk Antal undervisere 19 Antal årsværk 4 De centrale praktiksteder Danske Bank, Nordea, Jyske Bank, Sydbank, Nordfyns Bank, Middelfart Sparekasse, Sparekassen Faaborg, Svendborg Sparekasse, Totalbanken, Vestfyns bank, Alm. Brand Bank, Nykredit Bank, Lån og Spar, Arbejdernes Landsbank, Arbejdernes Landsbank, Amagerbanken, Flemløse Sparekasse, Folkesparekassen, Frørup Andelskasse, Brørup Sparekasse, Fynbo Forsikring/Concordia, RK Forsikring, Top Danmark, Tryg, GF forsikring, Aros forsikring, Codan, Fomo, Forsikringsselskabet Fyn, Mølholm forsikring, Popermo Forsikring g/s, Willis I/S, V-R Gruppen Forsikringsmæglerne, Focus advokater, Advokaterne i Domhusgården, Bendix Capital, Rolf Barfoed A/S, Maare advokataktieselskab, Dan Ejendomme, SEVA administration, Cervo ejendomsselskab, Gram ejendomsadministration Aps, HD ejendomme, Harder Capital, HV ejendomsadministration, LEA Ejendomspartners, Sven Westergaard Ejendoms adm., IP Administration, Bolig Aps, Ejendomsforeningen Danmark, Deloitte, KPMG, RSM Plus, Price Waterhouse Coopers, Revisionsfirmaet P. Søby, BDO scanrevision, Ernst & Young, Fyns Erhvervsrevision, Census Revision, Dansk Revision, Axel Gram Revisionsfirmaet i/s, Kommunernes revision A/S, VH Revision, JL revision og Hæffner Revision. 10\n12 Udbuddets særlige faglige eller pædagogiske profil På finansøkonomuddannelsen har vi en tæt kontakt til erhvervsvirksomheder og organisationer inden for branchen. For eksempel har vi et tæt samarbejde i forbindelse med de studerendes praktikforløb. Hvert år holder vi en Karrieredag, hvor de studerende kan møde en række virksomheder, der er interesserede i at få finansøkonomer i praktik. I løbet af året kører der en række spændende gæsteforelæsninger med ledere fra nogle af Danmarks førende finansielle virksomheder, forsikringsvirksomheder, revisionsvirksomheder samt brancheorganisationer. Samarbejdet sker desuden gennem virksomhedsbesøg, projektopgaver og via de afsluttende eksamens-projekter. Vi følger vores studerende tæt lige fra de starter, og medvirker til at skabe et godt sammenhold gennem introforløb og teambuilding. Desuden får hver studerende en underviser tilknyttet som mentor. Mentoren kan hjælpe og guide, hvis det bliver nødvendigt undervejs i studierne. På 2. semester får den studerende ligeledes tilknyttet en erhvervsmentor. Et andet kendetegn ved uddannelsesmiljøet på afdelingen er, at det er meget internationalt. Op mod 20 % af vores studerende kommer fra udlandet og følger en af vores engelsksprogede uddannelser. Det giver studiemiljøet et spændende multikulturelt præg til gavn for både de udenlandske og de danske studerende. Øvrige oplysninger Udbudsstedet har eksisteret siden\n13 4 Vurdering af de enkelte kriterier Kriterium 1: Beskæftigelse Uddannelsesudbuddets dimittender er i tilstrækkeligt omfang i relevant beskæftigelse, eller de deltager i videre uddannelse. Uddybning Udbuddet skal redegøre for og dokumentere tilfredsstillende overgangsfrekvenser til relevant beskæftigelse i erhverv eller profession samt videre uddannelse, set i forhold til resultaterne for det uddannelsesområde, som akkrediteres, eller i forhold til resultaterne for beslægtede uddannelsesområder. Vurdering: Kriteriet er opfyldt. Begrundelse for vurderingen: Ekspertpanelet konstaterer at 22 % af udbudsstedets dimittender er ledige. Denne ledighedsfrekvens er ikke over den vejledende maksimumgrænse på 31 % som er fastsat i forbindelse med denne akkrediteringsvurdering, og er derfor tilfredsstillende. Den vejledende maksimumgrænse gælder for alle udbud af uddannelsen. Det skal bemærkes at datamaterialet ikke indeholder oplysninger om hvorvidt de enkelte udbudssteders dimittender er i relevant beskæftigelse, hvorfor denne dimension ikke er indgået i vurderingen. Dokumentation: Statistik over aktiviteten for nyuddannede dimittender fra erhvervsakademiuddannelsen inden for finansområdet (finansøkonom AK) baseret på data fra det nationale netværk for finansøkonomuddannelsen,\n14 Kriterium 2: Aftager- og dimittendkontakt Uddannelsesudbuddets relevans søges sikret gennem løbende kontakt med aftagere og dimittender. Uddybning Udbuddet skal redegøre for og dokumentere: at der indhentes relevant viden fra et felt af aftagere og dimittender, som er dækkende for udbuddet at denne viden anvendes til at understøtte udbuddets fortsatte relevans. Vurdering: Kriteriet er opfyldt. Begrundelse for vurderingen: Ekspertpanelet vurderer at der er kontakt med et felt af aftagere og dimittender som er repræsentativt for uddannelsen på udbudsstedet. Aftagerfeltet består af den finansielle sektor, herunder banker, ejendomsmæglere, realkreditinstitutioner, forsikringvirksomhed, liv og pensionsvirksomhed, ejendomsadministration og private virksomheder med økonomifunktioner. Endelig fortsætter en del af uddannelsens dimittender i videre uddannelse inden for den finansielle sektor, fx professionsbacheloruddannelsen i finans og HD, 2. del. På nationalt plan har udbudsstedet kontakt med landsnetværket for finansøkonomuddannelsen hvor brancheorganisationer og alle institutioner der udbyder finansøkonomuddannelsen, mødes to gange årligt og drøfter tværgående emner af relevans for uddannelsen. Fx drøftes beskæftigelsessituationen og status på praktikpladser, ligesom landsnetværket også diskuterer kvalitet i uddannelsen og frafald. Det fremgår af den nationale studieordning at landsnetværket for finansøkonomuddannelsen foretager justeringer i studieordningens fællesdel på baggrund af institutionernes evalueringer og tilbagemeldinger fra deltagerne i landsnetværket. Desuden mødes Koordinationsgruppen for videregående finansielle uddannelser tre gange årligt og diskuterer forskellige emner af relevans for finansøkonomuddannelsen. Det kan fx være uddannelsespolitiske emner, optag, frafald, karakterer, praktik og eksaminer på uddannelsen. Koordinationsgruppen for de videregående uddannelser består af repræsentanter for universiteterne, brancheorganisationerne, Undervisningsministeriet og to af de erhvervsakademier der udbyder finansøkonomuddannelsen, hvoraf det ene er Erhvervsakademiet Lillebælt. Koordinationsgruppen drøfter problemstillinger i forhold til de finansielle uddannelser og spiller en central rolle i samarbejdet på tværs af uddannelser og brancher. De to udbydere af finansøkonomuddannelsen deltager i både landsnetværket og koordinationsgruppen, hvilket er med til at sikre sammenhæng i arbejdet mellem de to netværk. På regionalt niveau har institutionen et uddannelsesudvalg hvor der sidder repræsentanter for finanssektoren, og derudover har institutionen nedsat et advisory board hvorigennem de har kontakt til lokale aftagere. Ekspertpanelet vurderer at der gennem de nationale og regionale fora tilgår udbudsstedet viden fra aftagerne som giver ledelsen et grundlag for at træffe de nødvendige beslutninger og dermed er med til at sikre udbudsstedets fortsatte relevans. 13\n15 Ekspertpanelet vurderer at udbudsstedets kontakt med dimittenderne er tilfredsstillende. Hvert halve år udarbejdes der en national beskæftigelsesundersøgelse for finansøkonomer. Den nationale undersøgelse giver oplysninger om udbudsstedets egne dimittender i forhold til hvor stor en andel af dimittenderne der er i job, i heltidsbeskæftigelse og anden beskæftigelse eller ledige, ligesom der også er oversigter over dimittendernes status på landsplan. Beskæftigelsesundersøgelsen viser hvilke hovedarbejdsområder de uddannede finansøkonomer på landsplan finder ansættelse inden for. Det drejer sig primært om, penge- og realkreditinstitutter, ejendomsmæglervirksomhed og revision. Dokumentation: Institutionens redegørelse for kriterium 2, supplerende oplysninger og følgende bilag: Bilag 2: Mentorordning: Finansøkonom Bilag 3: Erhvervsmentorordning Bilag 5: Dimittendnetværk for Finansøkonomer via LinkedIn Bilag 6: Dimittendkontakt via LinkedIn Bilag 15: Erhvervsmentorbeviser Bilag 27: Praktikpladsoversigt Bilag 52: Gæsteforelæsninger, Finans, 2010 Bilag 53: netværksmøder_ Koordinationsgruppen for videregående finansielle uddannelser Bilag 55: Netværksmøde: møde med uddannelseskoordinatorer Bilag 60: Finansrådet_ Find din uddannelse Bilag 80: Praktik: Eksempler på besøg udefra eller besøg i virksomheder Bilag 93: Serviceeftersyn af FØ og Fpba_om Fpba Bilag 97: Branchecensorer. Bilag 99: Advisory Borad 14\n16 Kriterium 3: Erhvervs- og professionsbasering Uddannelsesudbuddet er baseret på ny viden om centrale tendenser fra det eller de beskæftigelsesområder, udbuddet retter sig mod. Uddybning: Udbuddet skal redegøre for og dokumentere, at ny viden om centrale tendenser fra det eller de relevante beskæftigelsesområder løbende tilgår udbuddet og medvirker til, at det til stadighed er tidssvarende. Dette kan fx ske gennem undervisernes kontakt med praksis gennem samarbejde og/eller undervisning af praktikere i efter- og videreuddannelsesregi, via udbuddets kontakt med eller viden om videncenteraktiviteter og/eller kurser og praksisorienterede temadage, deltagelse i netværk mv. Vurdering: Kriteriet er opfyldt. Begrundelse for vurderingen: Ekspertpanelet vurderer at institutionen på tilfredsstillende vis redegør for aktiviteter der bidrager med relevant viden fra beskæftigelsesområdet, og at denne viden er med til at kvalificere det faglige miljø og undervisningen. Kontakten til beskæftigelsesområdet skabes via flere forskellige kanaler. Institutionen har et advisory board for de finansielle uddannelser hvor virksomheder som Sparekassen Faaborg, Sydbank, Jyske Bank m.fl. er repræsenteret. Derudover har institutionen kontakt til erhvervet via en række relevante gæsteforelæsere. Blandt andre gæsteforelæsere fra Danske Bank, Deloitte, Nykredit, Dansk Ejendomsmæglerforening, Spar Nord og Finansrådet har holdt oplæg. Desuden besøger de enkelte undervisningshold forskellige virksomheder eller modtager besøg fra virksomheder. Eksempelvis har udbudsstedet haft besøg af Home, Jyske Bank og telefonbanken fra Nordea, og der planlægges besøg hos fx Estate Mæglerne. Under besøget fremgik det af interviewet med underviserne at de også får viden om centrale tendenser fra beskæftigelsesområderne ved at deltage i konferencer og læse aviser og fagrelevante tidsskrifter. Desuden tilgår der institutionen viden fra erhvervet via de studerendes såkaldte erhvervsmentorer som bidrager til at de studerende også får input fra praksis. Dokumentation Institutionens redegørelse for kriterium 3, interview med underviserne under institutionsbesøg, supplerende oplysninger og følgende bilag: Bilag 3: Erhvervsmentorordninger Bilag 9: Beskæftigelsesundersøgelsen, oktober 2010 Bilag 17: Kommissorium-uddannelsesudvalg Bilag 18: Uddannelsesudvalg-EAL Bilag 28: FTF-A oplæg for studerende Bilag 52: Gæsteforelæsninger, Finans, 2010 Bilag 61: Hovedopgaveoversigt 2010 og eksempler på aftaler Bilag 66: 48 timer-projekt Bilag 97: Branchecensorer. Bilag 98: landskonferencen, program Bilag 99: Advisory Board 15\n17 Kriterium 4: Udviklingsbasering i relation til erhverv eller profession Uddannelsesudbuddet er baseret på ny viden fra forsøgs- og udviklingsarbejde, som er relevant for det eller de beskæftigelsesområder, udbuddet retter sig mod. Uddybning Udbuddet skal redegøre for og dokumentere, at der løbende tilgår udbuddet erfaringer og resultater fra relevant, aktuelt og praksisorienteret forsøgs- og udviklingsarbejde samt rådgivning, som kan bidrage til at styrke de studerendes kompetencer til at løse problemer i praksis. Forsøgs- og udviklingsarbejdet kan dreje sig om fx udvikling af nye redskaber, produkter og metoder for og/eller med praksisfeltet eller slutbrugere af det udviklede. Vurdering: Kriteriet er opfyldt. Begrundelse for vurderingen: Ekspertpanelet vurderer at underviserne på udbudsstedet får tilstrækkelig viden om udviklingsarbejde som er relevant for beskæftigelsesområderne og kan bidrage til at styrke de studerendes kompetencer til at løse problemer i praksis. Ekspertpanelet fremhæver at forsøgs- og udviklingsvirksomhed i langt overvejende grad foregår i brancheforeningerne og i de store private virksomheder i de brancher som finansøkonomuddannelsen er rettet imod. Der er tale om meget konkurrenceudsatte brancher, og der er ikke tradition for at indgå i bredere samarbejder eller videndele om udvikling af nye produkter eller metoder. Ekspertpanelet anerkender derfor at udbydere af finansøkonomuddannelsen har vanskelige vilkår for at indgå i udviklingssamarbejder med fx virksomheder. Underviserne på finansøkonomuddannelsen i er dog i tilstrækkelig grad sikret viden om resultaterne af det udviklingsarbejde der finder sted. Under besøget fremgik det af interview med underviserne at de løbende holder sig ajour med sektorens forsøgs- og udviklingsarbejde. Derudover deltager uddannelseschefen sammen med Undervisningsministeriet i udviklingen af en certificeringsordning der klassificerer investeringsprodukter i tre kategorier: rød, gul og grøn. Derigennem får udbudsstedet viden om hvilke kompetencekrav den finansielle sektor stiller til ansatte i sektoren. Desuden deltager studerende og undervisere i et 48-timers projekt. I dette projekt fungerer de studerende som rådgivere for en virksomhed i 48 timer og kommer med udviklingsforslag til fx virksomhedens økonomistyring. Efterfølgende får udbudsstedet feedback fra virksomheden om hvordan de studerendes forslag til udvikling er blevet implementeret, og hvilken effekt det har haft. Ekspertpanelet finder at institutionen har taget initiativ til at sikre at udbudsstedet fremover kan komme til at indgå i relevante udviklingsprojekter. Erhvervsakademiet har pr. 1. februar 2011 oprettet et finansielt videncenter i samarbejde med to øvrige erhvervsakademier der også udbyder finansøkonomuddannelsen. Udbudsstedet kan fremover trække på relevant viden fra videncentret som bl.a. har til opgave at indgå i udviklingsarbejde med beskæftigelsesområderne. 16\n18 Dokumentation: Institutionens redegørelse for kriterium 4, interview med underviserne under institutionsbesøg, supplerende oplysninger og følgende bilag: Bilag 13: VIDEREUDDANNELSESSYSTEMET FOR VOKSNE (Bilag A_ til rapport fra Arbejds gruppen om fremtidens erhvervsrettede videregående uddannelser inden for finansielle markeder, bilag 24) Bilag 14: Forslag til et sammenhængende uddannelsessystem inden for den finansielle sektor (Bilag B_ til Arbejdsgruppen om fremtidens erhvervsrettede videregående uddannelser inden for finansielle markeder, bilag 24) Bilag 16: EkoTekNord-projekt Bilag 19: Projektoversigt UVM Bilag 20: Projektoversigt TBC, juni 2010 Bilag 24: Rapport fra Arbejdsgruppen om fremtidens erhvervsrettede videregående uddannelser inden for finansielle markeder Bilag 42: KIFF-seminarer Bilag 43: KIFF-deltagerliste Bilag 44: KIFF-program Bilag 52: Gæsteforelæsninger, Finans, 2010 Bilag 53: netværksmøder: Koordinatorgruppen for videregående finansielle uddannelser Bilag 54: netværksmøder: Videreuddannelsestilbud i Skatteministeriet Bilag 55: netværksmøder: møde med uddannelseskoordinatorer Bilag 56: Netværksmøde: Serviceeftersyn af Finansøkonomuddannelsen Bilag 57: Netværksmøde: Referat af finansøkonomnetværksmøde Bilag 67: NSSP-projekt Bilag 70: Analyse af kompetencebehov og uddannelsesudbud inden for de finansielle markeder Bilag 77: eksempel på pratikopfølgning evalueringsskema til virksomhederne Bilag 93: Serviceeftersyn af FØ og Fpba_om Fpba Bilag 100: UVM-projekt. 17\n19 Kriterium 5: Udviklingsbasering i relation til forskningsviden Uddannelsesudbuddet er baseret på ny viden fra forskningsfelter, der er relevante for udbuddets fagområder. Uddybning Udbuddet skal redegøre for og dokumentere, at der løbende tilgår udbuddet ny relevant forskningsviden, som kan bidrage til at kvalificere erhvervs- eller professionsudøvelse i praksis. Dette kan fx ske gennem undervisernes deltagelse i konferencer, netværk og andet, ved eksterne oplæg for de studerende, eller ved at viden fra institutionens samarbejde og videnudveksling med forskningsinstitutioner tilgår udbuddet. Vurdering: Kriteriet er opfyldt. Begrundelse for vurderingen: Ekspertpanelet vurderer at der på tilfredsstillende vis løbende tilgår udbudsstedets undervisere relevant og opdateret viden fra relevante forskningsfelter. Underviserne får forskningsviden via forskellige kanaler. Underviserne læser fx danske og internationale forskningsartikler og orienterer sig bredt i relevante fagblade. Under besøget fremgik det af interviewet med underviserne at de er godt orienteret, da de opsøger forskningsviden og deler deres viden med hinanden. Derudover tilgår der udbudsstedet forskningsviden ved at nogle af underviserne underviser på Syddansk Universitet. Eksempelvis underviser en af dem på engelsk ved Institut for Marketing & Management i faget Applied Marketing Management. Nogle undervisere skriver også artikler til internationale tidsskrifter, mens en anden er med til at lave en elektronisk lærebog sammen med Dansk Ejendomsmæglerforening og en it-virksomhed. Underviserne får også viden om forskning ved at deltage i gæsteforelæsninger og i studieture for undervisere hvor de bl.a. hører relevante foredrag. Desuden har en underviser været på sommerskole i Tallinn i Estland hvor temaet var forskellige udtryk for den finansielle krise. Dokumentation Institutionens redegørelse for kriterium 5, interview med underviserne under institutionsbesøg og følgende bilag: Bilag 11: Program: INternatinale gæstelærere 2010 (Finans) Bilag 20: Projektoversigt. TBC, juni 2010 Bilag 33: Program studietur Bruxelles Bilag 35: Advances in higher education extract (Peer reviewed-artikel publiceret international Journal) Bilag 36: International præsentation, eksempel Bilag 37: SPACE European Research area Bilag 38: Interaction and research, EAIE Conference Bilag 49: Teacher and staff-ophold, jame Bilag 67: NSSP-projekt Bilag 71: Research regional development and competences (Thomas Thijssens concept) Bilag 73: Deltagere fra TBC i SPACE konferencen Bilag 82: Konferendeprogram, SPACE konferencen i Kavala i oktober 2010 Bilag 84: Teacher and Staff ERASMUS ophold\n20 Bilag 85: TBC INTERN Serie, eksempel: Is D-CAMP superior when assessing investment risk on the Polish stock market? Bilag 98: Landskonferencer, program


→ Køb Hønsenet på nettet nu – Se udvalget her\nTemmelig mange online shops yder heldigvis diverse billige leveringstyper til hønsenet. Den mest populære er nu om stunder at få sendt til en pakkeshop, fordi det giver dig fuld fleksibilitet til at hente pakken når det passer ind i din hverdag. Leveringsformen er altså rigtig nem, samt i mange tilfælde derudover den billigste leveringsmetode.\nDu kan på samme måde beslutte dig for at vælge afsending til dit hus eller til hvor du arbejder. Muligheden bliver som oftest en kende mere pebret, men omvendt ekstremt problemfri ved køb af hønsenet online. Den billigste leveringsmåde er dog at du selv henter ordren, men den løsning stiller krav om at du opholder dig lige ved internet webshoppens butikker, eksempelvis Bauhaus, Harald Nyborg, Silvan eller Jem og Fix.\nLeveringshastigheden på hønsenet er jo ret væsentlig forudsat man absolut skal bruge varen omgående, og i det øjemed er det virkelig afgørende at du tjekker den forventede leveringsdato for hønsenet. Størstedelen af e-forhandlere – for eksempel Harald Nyborg, Silvan, Bauhaus og Jem og Fix – garanterer billig 1 dags fragt på de fleste af deres varenumre online, men husk at det er påkrævet at ordren lægges før et nøjagtigt klokkeslæt, således at de sandsynligvis kan nå at få dit nye produkt ud af døren inden lagerpersonalet har fyraften.\nNogle online selskaber tilbyder gratis levering på hønsenet online, men tit afkræver det at man shopper for et fastslået beløb. Ellers kan man gribe den billigste fragtform, der gerne er at få dem til at køre ordren til et udleveringssted.\nStørstedelen af byggemarkeder foreslår click-and-collect hvor du bestiller billig hønsenet online men selv henter i butikken. Fx Stark, Jem og Fix, Bauhaus, 10-4, Davidsen, Harald Nyborg, Bygma, XL-Byg og Silvan. Byggemarkederne yder blandt andet click-and-collect på hønsenet i følgende områder:\nThisted, Rødovre, Hedensted, Kokkedal, Brønderslev, Herning, Vordingborg, Jyllinge, Aarhus, Herlev, Korsør, Aabenraa, Horsens, Frederiksværk, Åbyhøj, Højbjerg, Nykøbing Falster, Greve, Kalundborg, Roskilde, Helsingør, Albertslund, Værløse, Slagelse, Nyborg, Rønne, Hobro, Køge, Birkerød, Hørsholm, Grenaa, Valby, Svendborg, Ishøj, Frederiksberg, Ikast, Holstebro, Farum, Frederikshavn, Randers, Nørresundby, Vallensbæk, Hedehusene, Brønshøj, København, Solrød Strand, Skanderborg, Tilst, Vanløse, Allerød, Brøndby, Lystrup, Ølstykke, Gladsaxe, Holbæk, Odder, Taastrup, Stenløse, Dragør, Nakskov, Ballerup, Lyngby, Rudersdal, Tårnby, Glostrup, Hillerød, Haderslev, Middelfart, Gentofte, Søborg, Varde, Sønderborg, Haslev, Struer, Lillerød, Næstved, Vejle, Silkeborg, Skive, Nærum, Frederikssund, Hjørring, Hvidovre, Risskov, Charlottenlund, Brabrand, Kolding, Aalborg, Virum, Odense, Viborg, Ringsted, Esbjerg, og Fredericia, .\nAfhentning for hønsenet er en mulighed i de fleste dele af Danmark: Jylland (Syddanmark, Vestjylland, Nordjylland, Østjylland, Midtjylland, Sønderjylland, Sydjylland), Sjælland (Falster, Sydsjælland, Hovedstaden, Midtsjælland, Nordsjælland, Bornholm, Lolland, Østsjælland, Amager, Vestsjælland) og Fyn (Midtfyn, Sydfyn, Vestfyn, Nordfyn, Østfyn).\nNår vi kigger i tallene bliver det tydeligt, at online shoppere mange gange søger bl.a. køb hønsenet og hønsenet online. Man ser derudover jævnligt mennesker kigge efter for eksempel hønsenet priser, hønsenet tilbud og billig hønsenet, foruden de store byggecentre som Harald Nyborg, Davidsen, 10-4, Silvan, XL-Byg, Stark, Bygma, Bauhaus og Jem og Fix.\nFå den bedste pris på hønsenet\nDet er jo virkelig smart for folk at tjekke tilbud på billige hønsenet online i blandt flere e-firmaer, og følgelig har en lang række e-butikker ikke kunne lade være med at presse udsalgspriserne på hønsenet helt i bund, og endda love billig fragt.\nDog kan det til hver en tid vise sig rentabelt at sammenholde visse internet handler efter tilbud på hønsenet online inden du køber, således at du er skudsikker på at modtage den skarpeste pris. Se ikke kun på de store byggemarkeder som Silvan, Stark, Bauhaus, Jem og Fix, XL-Byg, Davidsen, Harald Nyborg og Bygma.\nDu skal blot være så påvagt, at når en e-forretning udlover billige hønsenet online til salg for en pris som kan ses som besynderligt billig, så kunne det tit være et signal om en bedragerisk webbutik. Kortbestillinger er i hvert fald indbefattet af en bestemmelse, som dækker dig overfor uærlige online varehuse.\nVi slår generelt et slag for bestillinger med betalingskort eller MobilePay. Som en anden løsning bør du bruge en afdragsløsning som eksempelvis ViaBill, for så vidt du tilstræber at finansiere betalingen af hønsenet over flere uger. Det foreslåes som regel ved nichefokuserede netbutikker, men ikke de kendte byggecentre som fx Silvan, Harald Nyborg, Stark, XL-Byg, Davidsen, Jem og Fix, 10-4 og Bauhaus.\nVed indkig i tendenserne fremstår det markant, at mennesker mange gange søger efter blandt andet hønsenet online og billig hønsenet. Man ser desuden jævnligt mennesker efterspørge blandt andet hønsenet tilbud, køb hønsenet samt hønsenet priser.\nTrustpilot frembringer evigt gode muligheder for at kigge nærmere på ganske mange tidligere konsumenters iagttagelser og derfor er det klogt, at du gennemsøger online shoppens omtaler inden du shopper billige hønsenet online.\nFacebook forærer dig tillige de facto gavnlige muligheder for at få et kig ind i online firmaets popularitet. Foruden det møder vi en række online forhandlere som giver folk mulighed for at udfærdige en anmeldelse af købsoplevelsen, hvilket desuden bør benyttes til vurdering af tilfredsheden hos kunderne.\nForud for at nogen handler billige hønsenet online hos en e-forretning kan man til hver en tid have øje for e-butikkens forretningsbetingelser, det er dog undertiden ikke særlig spændende, særligt på de udbredte byggemarkeder som Jem og Fix, 10-4, XL-Byg, Bauhaus, Stark, Bygma, Silvan, Davidsen og Harald Nyborg.\nEt andet forslag kunne derfor være at kontrollere hvorvidt e-butikken er e-mærket, eftersom det kan være en sikring om at e-firmaet understøtter den officielle danske lovgivning, udover at e-firmaet løbende efterses af sagkyndige som har nøje kendskab til reglerne.\nDesuden giver det dig anledning til at få hjælp, for så vidt du udsættes for udfordringer med dit køb af hønsenet. Endvidere er det at foretrække at køberen er vidende om de mest relevante bestemmelser der spiller ind i forbindelse med købet af hønsenet online, eksempelvis den byttepolitik netshoppen har.\nI den sammenhæng er det tilmed essesentielt, at man stadig bevarer ens faktura, så man i fremtiden vil kunne påvise bestillingen af hønsenet, uafhængig af om man bestiller ved Harald Nyborg, XL-Byg, Bauhaus, Jem og Fix, Stark, Silvan, Davidsen, Bygma eller 10-4.


Firkantede magneter til print - Magnetz.dk\n/ Firkantede magneter til print\nHer finder du alle firkantede magneter, der egner sig til print. Alle magneterne er lavet med en stærk magnet i bunden (ferrit eller neodymium), og du kan selv vælge, hvilken styrke du har brug for. Ferritmagneterne er billige men ikke så stærke. Så hvis de blot skal bruges til f.eks. whiteboardtavle eller metaltavle, er de billige ferritmagneter fine. Men hvis det er til glastavler eller til at kunne bære andet end egen vægt (en masse papir eller en folder), skal du gå efter en styrke på min. 1,5 kg.\nVi har også magnetfolie, der kan skæres i alle former og størrelser. Men det er mindre kraftigt end disse magneter, der er lavet af permanente magneter med plastskal. Du finder magnetfolie til print her.


Fredelig bjergskråning villa med fantastisk havudsigt, opvarmet pool og Wi-Fi. by closeby - Falfeira\nFredelig bjergskråning villa med fantastisk havudsigt, opvarmet pool og Wi-Fi. by closeby\nFalfeira, Faro-distriktet, Portugal\nVilla i Lagos, Western Algarve, Portugal, 4401 / AL - Main House 6 sovepladser i 3 soveværelser, mulighed for ekstra soveværelse i bilag Sleeping yderligere 2 personer\nDen nærmeste strand er 1. 5 km væk. Den berømte Meia Praia stranden kan nås med færge båd fra promenaden eller fra en af de mange parkeringspladser spredt langs stranden. På den anden side af byen er den mest fotograferede strand på Algarve - Praia Dona Anna med sine utrolige klippeformationer. Der er mange strande langs kysten af enhver form og størrelse. De vidunderlige vestkyst strande er inden for rækkevidde, den hemmelige bugt Ingrina, det store Castelejo og Amado for surfere\nFaro lufthavn er 78 km (ca. 45 min kørsel) via motorvej A22 til Lagos.\nBilleje anbefales kraftigt for nemheds skyld, men ikke absolut nødvendigt.\nMiradouro er godt indrettet og udstyret med telefon, Wi FI, digital engelsk TV, herunder BBC, ITV osv CD / kassette afspiller, DVD-afspiller, værdiboks, hårtørrer og et lille bibliotek med paperback bøger. Der er loft fans for sommermånederne. Den har en udpræget portugisisk smag, som vi har indrettet og dekoreret med værker af lokale håndværkere hvor det er muligt, mens det stadig giver alle "moderne faciliteter", personlig værdiboks, opvaskemaskine, mikroovn og en daglig maid at behandle alle huslige pligter, så mor kan have en ferie også!\nLagos (udtales Lah-Gosh!) er helt anderledes end de fleste andre Algarve resorts. Dette er ingen formål bygget resort eller over-udviklede fiskerleje, men en gammel portugisisk by, dens arv velbevaret af kommunalbestyrelsen. Turisme spiller nu en vigtig rolle i sin velstand, men på ingen måde overvælder det. De gamle mænd stadig samles for at sætte verden til rettigheder, og du behøver kun slentre en kort vej fra centrum for at finde vandre brostensbelagte gader eller den gamle bymur omkring byen. Byens centrum ligger blot 1. 5 km væk.\nBesøg den nye lystbådehavn at beundre lystbåde, slentre langs palme promenade med udsigt over fiskerihavnen og den gamle Fort stikker ud i havet, den gamle slave marked (nu et kunstgalleri) og kirken Santo Antonio med sin regionale museum. Det er den foretrukne ferieby for den portugisiske selv, der sikrer god værdi for pengene og Portugal selv er en af de billigste lande i Europa. Kort sagt, det er en rummelig portugisisk by med noget for alle. Der er mange restauranter, der passer til alle lommer og smag, forskellige supermarkeder og alle sorter af butikker.\nI og omkring Lagos er faciliteter til sejlsport, windsurfing, surf boarding, vandski, dykning, dybhavsfiskeri, bådture, tennis, squash, ridning, delfiner og for virkelig eventyrlystne, ultralette flyvende! En omfattende guide til lokale faciliteter sendes til alle booking villaen.


Sdr. Havnegade spærres på fredag. Der er ingen parkering på Slotskajen onsdag til lørdag.\nKongelig Classic spærrer Sdr. Havnegade og p-pladser på Slotskajen\nI forbindelse med, at Kongelig Classic på fredag den 29. august ankommer til Sønderborg, er Sdr. Havnegade spærret fra Sønderbro til Nørrebro fra sidst på formiddagen til kl. 22.\nSelve Slotskajen vil ikke være tilgængelig for parkering fra i dag, onsdag, til lørdag morgen, idet der opsættes telte m.v. til aktiviteter i forbindelse med Kongelig Classic.\nDer er åbent for trafik til Sønderborg Slot.\nKongelig Classic omfatter i år ca. 80 sejlskibe, som fra fredag ved 15-tiden ankommer til Sønderborg fra Flensborg og lørdag fortsætter til Aabenraa. I forbindelse med, at skibene lørdag fortsætter sejladsen, skal de igennem Kong Chr. X’s Bro, og der vil derfor være en ekstra broåbning lørdag mellem kl. 9 og 10, ligesom broåbningerne må ventes at vare længere end sædvanligt.\nLørdag kl. 8 er der desuden på Sønderbro start på cykelløbet SE Touren, som også må ventes at påvirke trafikafviklingen.\nBilister, som normalt benytter Sdr. Havnegade til/fra Kong Chr. X´s Bro, anbefales på de nævnte tidspunkter at køre ad Kongevej-Lerbjerg-Løkken. Ønsker man at besøge nogle af aktiviteterne, kan det anbefales at gå eller cykle til havneområdet, hvis man har den mulighed.\nPubliceret 27 August 2014 13:54


Du er her: Forside Didaktiske temaer Vejledning\nVejledning er en dialog mellem vejleder og den studerende. Din rolle som vejleder er hovedsageligt at lytte og indgå i en kommunikationsproces, hvor den studerende opnår større indsigt i sit emne. Du kan som vejleder bruge åbne spørgsmål som redskab til at styrke vejledningsprocessen ved at lede den studerende til større erkendelse. Vejledningen bygger på et samarbejde mellem vejleder og den studerende, hvor du skal tilpasse din rolle efter den studerendes behov.\nVejledningen har den studerende i fokus\nVejledning er en dialogbaseret kommunikationsproces, hvor den studerende er i fokus. Dialog og lytning er udgangspunktet, hvor ingen af de involverede parter må indtage en påtrængende eller dominerende rolle. Din vigtigste rolle som vejleder er at etablere et rum af tillid og håb som basis for vejledningen, hvor den studerende understøttes i at udvikle evnerne til selv at håndtere forhindringer på vejen mod eget mål.\nVejledningens vigtigste funktion er samarbejde\nVejledningsprocessen bygger på et samarbejde mellem vejleder og den studerende. Din vejlederrolle er at følge den studerendes konstruktion af forståelse og øge indsigten i den studerendes situation ved at indkredse specifikke mål samt hjælpe med hensigtsmæssig planlægning af processen. I vejledningsprocessen er det væsentligt, at meninger, forestillinger, perspektiver samt erfaringer artikuleres og kritisk vurderes i fællesskab mellem vejleder og den studerende.\nVejledningen kan foregå på forskellige måder afhængig af den studerendes behov:\nProduktvejledning tager udgangspunkt i noget, den studerende har produceret, som de skal tale med vejlederen om, og som vejlederen skal give feedback på. Denne type vejledning er problemfokuseret og studenterinitieret.\nAd Hoc vejledning tager udgangspunkt i en vanskelighed i den studerendes arbejde, som der hurtigt må vejledes om. Denne type vejledning er ligeledes problemfokuseret og studenterinitieret.\nProcesvejledning handler om at få de studerende til at udvikle deres tanker om emnet i skriveprocessen. Dermed går procesvejledning imod antagelsen om, at den studerende blot skal nedskrive færdige tanker.\nVejlederens vigtigste redskab er spørgsmål\nFor at vejledningen ikke skal fremstå som et forhør, bør dine spørgsmål være af åben karakter. Hermed giver du som vejleder mulighed for, at den studerende kan se tingene fra en anderledes vinkel og opdage mønstre og forbindelser mellem forskellige aspekter. Du opnår som vejleder et bedre resultat ved at vælge at stille spørgsmål, som udfordrer den studerende, men du skal dog være opmærksom på, at hvis spændingsniveauet bliver for højt, kan den studerende lukke af. Lyttehandlingen er ofte meget betydningsfuld, da det har en kontaktskabende virkning og ofte har basis for at give den studerende den nødvendige energi til problemløsning.\nHvilke spørgsmål kan fremme den studerendes refleksion bedst muligt?\nHvordan skabes både trygge og udfordrende rammer for den studerende?\nHvordan klarlægges forventninger til vejledningen med den studerende?\nHvordan strukturerer og planlægger du bedst vejledningen?\nHvad er din rolle i den konkrete vejledningssituation i forhold til at være understøttende eller udfordrende?\nMatch af specialeskrivere og -vejledere\nH bygn. 1483, 626


Hjerl Hede – Ingrids museumsoplevelser, del 5 | Bag Facaden\nHjerl Hede – Ingrids museumsoplevelser, del 5\nDen 19. december 2013 af Martin Brandt Djupdræt\nHjerl Hedes Frilandsmuseum. Levendegørelse: Skolebørn på rækker. Foto: Ingrid Vatne.\nIngrid besøger denne gang Hjerl Hedes Frilandsmuseum, hvor man arbejder med aktiveringen af sanser og følelser i levendegørelsen af historien.\nDe besøgende kan bl.a. se og dufte, hvordan en familie i stenalderen stegte svinekød i det fri, og de kan tale med en flittig gårdskarl fra 1800tallet, der hugger brænde til brug i køkkenet.\nIndlægget er en del af blog-føljetonen Ingrids museumsoplevelser i seks afsnit, hvor ph.d. Ingrid Vatne med egne ord beskriver de oplevelser, hun har haft i løbet af sit feltstudium. Ingrids ph.d. handler om publikumsdeltagelse i dramatiseret museumsformidling.\nTidligere indlæg i blog-føljetonen: Lys i Mørket i Den Gamle By – del 1, Beamish – del 2, Skansen – del 3, Warwick Castle – del 4.\nInteresserede læsere kan finde et resumé af Ingrid Vatnes ph.d.-afhandling her.\n5# : Hjerl Hedes Frilandsmuseum, Danmark\nHjerl Hedes Frilandsmuseum blev grundlagt i 1930 og er et statsanerkendt kulturhistorisk specialmuseum med fokus på byggeskik og boligindretning på landet. Museet er placeret i den vestjyske hede nær Vinderup. Museet holder også et særligt fokus på landhåndværk, og har i den forbindelse etableret et kompetencecenter for dansk landhåndværk. Museets grundlægger er direktør for smørhandelsfirmaerne Esmann og Det Sibirske Kompagni og tidligere finansminister Hans Peter Hjerl Hansen (1870-1946). Museet opstod ud fra hans ønske om at bevare de gamle håndværkstraditioner i en tid, hvor industrien fik dominans. Derudover ville han bevare resterne af den kultur, der var forudsætningen for moderne landbrug og derigennem anskueliggøre forbindelsen mellem fortid og nutid (Finn Mygind, 2005, p. 71.).\nBeskrivelse af museumsoplevelse\nEfter at vi er gået igennem velkomstcentret, kommer vi ind på museumsområdet, hvor vi ser to stærke okser stå fastbundet til nogle pæle på en græsplæne. Okserne har fanget vores opmærksomhed, og vi går hen for at kigge på dem. På græsplænen står allerede et par store børn og deres mor, de klapper den ene okse. Okserne er tydeligvis arbejdsokser. En mand i dragt er ved at fæstne seletøj og en trækvogn til okserne. ”Der sad de da højt oppe”, konstaterer børnenes mor. En dreng i dragt sidder på et sæde på vognen, klar til at køre med dyrene. Da okserne bliver løsnet fra de pæle, som de stod fastbundet til, flytter vi os på sikker afstand, hvorfra vi ser de stærke dyr trække vognen. Lyden af metal, som klinger i kæderne, følger okserne, idet de trækker vognen efter sig hen ad grusvejen. Mens vi står og ser efter okserne, kommer et hold skolebørn i dragter forbi, de er på vej til skole. De går fint på rad og række og forsvinder ind i skolestuen. Vi går videre og kommer ind i et hus med et stort åbent ildsted, en kvinde i dragt passer ilden. I et rum ved siden af tilberedes der mad. Gulvet består af toppede sten og et rundt indmuret vaskefad afslører, at vi befinder os i husets bryggers. I dette rum sidder en kvinde med et strikket sjal omkring overkroppen. På hendes ternede forklæde hviler en stor lertøjsskål med en kanonkugle i, som hun får til at dreje rundt ved at bevæge sine ben. Idet kanonkuglen drejer rundt, knuses de små sennepsfrø, som ligger i bunden af skålen. Jeg spørger kvinden, om hun ikke bliver vildt træt i armene af at dreje skålen rundt på den måde. ”Jeg bruger faktisk slet ikke armene”, forklarer hun. ”Det er benene, som jeg hæver op og ned, som får kuglen til at rulle rundt”. Jeg spørger, om det er noget, hun skal bruge til madlavning her i huset, hvilket hun bekræfter. På køkkenbænken står der to lerskåle med håndtag, hvori der ligger æg i læsket kalk. Hun forklarer, at hvis man lægger æg i en lage af læsket kalk, så trænger kalken ind i æggene, hvilket gør at de kan holde sig rigtig længe. Et halvt rugbrød og en kniv på et skærebræt ligger fremme. En skål med sild sætter prikken over i’et i fortællingen om stedets madtraditioner. En anden af de besøgende spørger om, hvor længe æggene skal ligge, og vi får forklaret, at de skal ligge i en måneds tid. En anden besøgende, som er ankommet efter os, spørger hvad æggene ligger i og får fortalt, at det er læsket kalk.\nKvinde knuser sennepsfrø med en kanonkugle, som ruller rundt ovenpå frøene i bunden af skålen. Foto: Ingrid Vatne.\nKvinden, som passede ilden, da vi ankom til stedet, har nu fundet en sild frem, som hun lægger på et skærebræt. Mens hun skærer hovedet og halen af fisken, forklarer hun, at det er spegesild, som hun nu skal tilberede. ”De er blevet afvandet fra i går til i dag”, forklarer hun, mens hun åbner sildens bug. Derefter vender hun den og begynder at plukke finnerne af. ”Hvor har man fundet dem her ude på heden?”, spørger jeg. ”Jeg kan tænke mig, at det er ude i fjorden et eller andet sted”, svarer hun. ”Så dagens middag på kroen, det er spegesild og øllebrød”, afslører hun. Min far synes, at det lyder lækkert og vil gerne smage på silden. Både han og min mor er vokset op med spegesild og synes det kunne være interessant at smage den, de laver her. Vi får at vide, at museet har fået forbud imod at dele smagsprøver ud til de besøgende, og at de derfor desværre ikke kan tilbyde nogen at smage. ”Lige indtil i går, måtte vi servere for turisterne. De vil jo gerne smage, og de plejer også at smage den sennep vi laver her. Den er jo meget specielt, for den er jo rørt med farin, og det er jo alle tiders”. ”Hvordan modtager turisterne det, at de ikke længere må smage?”, spørger jeg og får forklaret, at de bliver meget kede af, at de ikke må smage. Min far spørger, hvor turisterne kommer fra, og hvordan de får kendskab til Hjerl Hedes Frilandsmuseum. Han får forklaret, at der er mange danskere, tyskere og hollændere, og at de nok først får kendskab til museet, når de er i området. ”I er ikke i roller?”, spørger jeg de to arbejdende kvinder. ”Nej, ikke specielt”, svarer kvinden med sildene. Men lige så snart, at vi trækker i det gamle tøj, så er vi jo i rollen”, forklarer hun. Kvinden med kanonkuglen går hen til gryderne ved ilden og rører rundt. Der er to gryder. Den ene hænger over en grue med store flammer. Den anden står på et stykke jern og varmer over nogle mindre hidsige gløder. Vi følger efter hende og får at se, hvad der gemmer sig i gryden over gløderne. Kvinden rører rundt i gryden, hvor stykker af rugbrød flyder rundt i sødt øl. ”Så kommer vi flødeskum på, når vi skal spise det”, forklarer hun, ”og så spiser man saltede sild til”.\nInde i et rum ved siden af sidder to kvinder med mørk hovedbeklædning og tilhørende krave omkring hals og skuldre. De knipler på hvert sit underlag, den ene ved et bord og den anden med underlaget i skødet. Vi går hen og ser på de detaljerede blonder som kvinderne tryller frem ved at flytte rundt på spoler med tråd. ”Hvor har du lært det henne?”, spørger jeg den ene kvinde. Jeg får at vide, at kvinden har lært det som barn. ”Er det noget som publikum også kan prøve?”, spørger jeg. Den ældre kvinde, som knipler ved bordet, ser op på mig over brillekanten og smiler. I en nærmest uberørt vestjysk dialekt får jeg forklaret, at de havde en pige i går som fik lov til at prøve. Jeg må også godt, hvis jeg vil, siger hun. Kvinden giver udtryk for, at der ligger meget arbejde i at skulle pille op igen. Derfor er det ikke noget hun skilter med. Jeg tør heller ikke lave kludder i kvindens arbejde, så jeg nøjes med at se på. Hun forklarer, at hun ikke har mere plads i sin kuffert til andet end sin plade med knipling. Derfor er det svært for hende at fragte en ekstra pude med, som publikum kan benytte. Hun fortæller, at hun er på museet som frivillig. Min mor spørger den anden kvinde, hvordan de kan rette op igen, hvis de laver en fejl i deres arbejde. ”Ja, så må vi pille det hele op igen”, lyder svaret. ”Er det svært at pille op igen?”, spørger hun. De to kvinder forklarer i kor, at det faktisk er den samme proces, bare omvendt. På bordet ved siden af den kniplende kone ligger et kræmmerhus med pebernødder. Min søn betragter kræmmerhuset i et stykke tid. Kvinden ser over brillekanten og ned på ham, mens hun smiler. ”Du vil måske smage en pebernød?”. Hun rækker kræmmerhuset ned over bordkanten, og han tager en pebernød. Mens han nyder pebernødden, spørger jeg til, hvem der kunne kniple i gamle dage, om det var alle konerne eller om det var noget særligt for bestemte grupper? ”Ja! også pigerne. Der nede i Sønderjylland”, begynder kvinden og kommer med en beretning. Fortællingen indeholder mange dialektudtryk og ord, og jeg kan kun forstå brudstykker af det, kvinden siger. Jeg bliver stående og lytter, mens jeg forsøger at afkode det, hun siger, men ender med at lytte til hendes tonefald og udtale. Jeg får svar på mit spørgsmål om, hvem der kniplede. Jeg får at vide, at det var knyttet til geografien og mest udbredt i Sønderjylland, hvor impulserne kom sydfra, det vil sige fra Holland og Belgien. Snoren i kvindens briller svinger frem og tilbage under hendes ansigt, mens hun fortæller.\nDer kommer flere gæster ind i rummet, så vi takker og går ud igen. Vi går lidt videre og kan høre en banken fra smedjen og går derned. Inde i smedjen står to mænd og laver hestesko. Vi kan ikke komme ind i smedjen, men står og ser ind ad et vindue med hønsenet for. En mand med bowlerhat og smedeforklæde pumper ilt til essen, mens den anden banker på jernet. Vinduet sidder højt oppe, og jeg lægger mit kamera fra mig for at løfte Linus op, så han også får mulighed for at se, hvor lydene kommer fra. Vi ser på, mens jernet bøjes. Derefter fortsætter vi et stykke videre og kommer ned til stenalderbopladsen, som ligger lige ved en sø. Inde bag et hegn går der mennesker rundt i kopier af tøj fra stenalderen. En familie på to voksne og to børn ser ud til at være i gang med noget henne ved etbål. Forældrene og en dreng står omkring bålpladsen i græsset. En anden dreng har været ved vandet for at hente vand, som han nu smider på bålet. Mens jeg ser på dem og undrer mig over, hvad de laver, kravler min søn under hegnet og ind til stenaldermenneskene. Det lykkes mig at kalde ham tilbage, og vi går nærmere ildstedet, men vi holder os på vores side af hegnet. Den voksne kvinde graver asken væk med en skovl. Jeg spørger, hvad de laver. Hun forklarer, at de er ved at gøre klart til at stege kød på bålet. Der kommer nogle sten til syne under asken. Kvinden forklarer, at de har lagt sten ind for at de skal blive varme. Derefter lægger de svinekød, som de har pakket ind i dej og ler, oven på stenene. Dette dækker de til med sten og tørv. Mens vi snakker, henter manden det kød, der skal på stenene. På bare tæer går han hen til bålpladsen og vælter den store klump ned i asken med lersiden opad. Flere museumsgæster står langs hegnet og følger med. Og der bliver fotograferet. Min søn kravler ind under hegnet igen, da jeg får lokket ham tilbage igen, beslutter vi os for at gå videre.\nSivskosproduktion. Foto: Ingrid Vatne.\nLidt længere oppe ad en bakke, men inden for samme indhegning, sidder en anden familie og hakker flint. En mand fortæller nogle museumsgæster om en sten, han holder i hånden. Imens er en kvinde i gang med at klargøre en væv. Hun forklarer, at det er en lille børnevæv, som hun vil have til at fungere lidt bedre. ”Man kender nogle flotte tekstiler fra bronzealderen, men fra bondestenalderen er det mere tvivlsomt, hvad man har vævet,” forklarer kvinden. ”Man mener, at der er fremstillet tekstiler af brændenælde. Om fårene har haft så blød uld, at man har kunnet spinde garn af det, ved man ikke, men i hvert fald i bronzealderen har man jo”, forklarer hun videre. ”Vores vigtigste opgave her er at vise, hvordan det kunne have været. Og samtidig afprøver vi jo nogle teknikker og øver os, og finder ud af hvad, der kan lade sig gøre”. Kvinden forklarer, at de har andre forudsætninger end dem, de havde i bondestenalderen, i og med at de har et andet materialekendskab end de havde dengang. ”Så helt ens bliver det ikke”, pointerer hun. ”Men ved at man kan se forskellige mærker i værktøjer fundet fra stenalderen, kan disse mærker sammenlignes med de spor, som efterlades på de værktøjer, vi selv anvender”, uddyber hun. Kvinden fortæller, at flere af de frivillige, der kommer og levendegør stenalderbopladsen om sommeren er kommet her i rigtig mange år. De har opbygget både udstyr og praktisk viden om, hvordan bopladsen fungerer. Det har givet anledning til at undersøge ting nærmere, og så udvider de deres viden, som de så formidler videre til publikum. ”Det er bare fordi, det er spændende”, smiler hun. Jeg bliver stående og snakker en stund med kvinden, mens mine forældre tager Linus med hen til gederne på den anden side af grusvejen.\nEfter stenalderbopladsen går vi hen til møllen. Inde i møllen hører vi lyden af de store hjul, som drejer rundt. Lyden er artificiel og opstår ikke af, at møllehjulet drejer rundt. Men lyden får mig alligevel til at opleve, at der er liv i den gamle mølle. Publikum har kun adgang til dele af møllen, og jeg oplever, at lyden sagtens kunne være kommet fra møllen, fra de steder i møllen, som vi ikke haradgang til. Vi går ud igen og kigger en ekstra gang på hjulet, for at se om det nu alligevel drejer rundt i vandet. Det gør det ikke. Vi får øje på skolestuen og kommer i tanke om, at vi har set skoleklassen komme gående. Vi beslutter os for at gå derhen for at se, om de stadig er derinde. Inde i et klasserum sidder pigerne med tørklæde om hovedet, og et par drenge sidder imellem pigerne. De skriver på deres små tavler, mens lærerinden underviser. Hun er i gang med at skrive de ti bud op på tavlen. Vi er mange besøgende, som presser os frem mod døråbningen for at få klassen at se. ”Det er dansk skole, det her”, siger min far, og en kvinde, som også kigger ind, griner og forklarer ”men det er mange år siden, det her”. ”Det var sånn vi skulle hatt det nå også”, griner han, og kvinden griner også. En jævn strøm af mennesker kommer ind og kikker og går ud igen. Vi går ud og giver plads til de andre.\nTæt på det sted, hvor okserne stod da vi ankom, står nu en bagervogn, som bliver trukket af en hest. Fra bagervognen kan vi købe rosinboller og brød. Den fyldige duft af nybagt brød gør, at vi hurtigt får tegnebogen op af lommen. Vi sikrer os hver en bolle, som vi nyder, inden vi går videre. I præstegården møder vi en kvinde i køkkenet. I lighed med kvinderne på kroen bærer denne kvinde også en dragt med et ternet forklæde omkring livet, hun er ved at rydde op efter dagens produktion. Hun viser nogle skiver æble frem, som hun har tørret i ovnen. På et stort komfur står en Madam Blå-kande, og på væggen bag kvinden hænger en hel kollektion af de blå køkkenredskaber. Musselmalede fade og kopper på køkkenbænken vidner om, at der har været gæster. Hun fortæller, at hun laver mad fra 1800-tallet. Kroen, hvor vi var tidligere på dagen, handler om 1700-tallet og den tids madtraditioner. Således vises madtraditioner fra flere tidsperioder. Rummet er delt op således, at kvinden i køkkenet har et område for sig selv, så publikum ikke kommer ind der hvor hun skal gå frem og tilbage. Fra køkkenet kan vi bevæge os ind igennem stuerne og ud igen i den anden ende, hvor vi kan se køkkenet fra den anden side. Kvinden fortæller, at hun er her som frivillig, fordi hendes børn mente at det kunne være sjovt at deltage. Mens hendes børn er henne i skolen og blive undervist på gammeldags manér, står hun i køkkenet på præstegården og laver mad. En af de andre besøgende fortæller, at hendes pige også er i skolestuen, og de to kvinder får sig en snak. Jeg går igennem stuerne og kommer til køkkenet fra den anden side. To gæster står ved indgangen til køkkenet og spørger, hvem der bor her. Kvinden fortæller, at det er præsten, og at vi kan se hans klæder inde i stuen. ”Hvem er du her på præstegården, så”, spørger han kvinden i køkkenet. Kvinden forklarer, at hun nok ville have været køkkenpige og ikke præstens kone. ”Man skulle i hvert fald være tre piger i køkkenet for at få lavet al maden”, fortsætter hun, ”og de kan ikke have været så store dengang, som det jeg er i dag, det kan jeg da regne ud”. ”Hvad lavede fruen så?”, spørger gæsten, og han får forklaret, at hun nok sad og strikkede, syede og vævede tæpper til børnehjemmet. Jeg får at vide, at da man ikke længere må uddele smagsprøver til de besøgende, bliver der i stedet brugt energi på at skabe dufte, som publikum kan mærke, når de kommerind i køkkenerne. Udenfor kan vi høre gårdskarlen hugge brænde, og vi går ud på pladsen for at se på. ”Hvem er det, der skal have alt det brænde?”, spørger jeg gårdskarlen. Jeg får at vide, at han hugger brænde til pigerne i køkkenet. ”De små stykker skal de have til komfuret, og de store stykker skal de have til den store bageovn, der står i bryggerset”, forklarer han. ”Har I ikke set den store bageovn? Der skal der altså noget brænde til. Vi bagte i går, og vi bagte i tirsdags, og vi har tænkt os at bage på søndag også. I morgen skal vi have vores øl ud af tønden derinde, det glæder vi os til”, siger en anden gårdskarl. ”Vi skal have mere sukker i og lade det gære noget mere, men vi skal smage på det i morgen, og det glæder vi os til”, forklarer han. Vi griner lidt og siger, at det ærgrer os lidt, at vi ikke kan komme tilbage i morgen. ”Ja, det glæder vi os meget til”, tilføjer han. Han viser os præstegårdens bryggeri, den store bagerovn og de mange svalereder, som er helt oppe under loftet.\nVi er gået ind i et andet hus. I værkstedet sidder en ældre mand med et hvidt skæg, som omkranser ansigtet. På hovedet bærer han en blå hue med skygge. Han er ved at lave sivsko. På en hylde under vinduerne står der adskillige par sivsko på en lang række. På hylden nedenunder står en enkelt kurv med låg. Han siger ikke så meget, men arbejder koncentreret med en lang fletning af siv. Jeg får lokket ud af manden, at han har lært sit håndværk i Randers for ti år siden. Sivene høster han ude i søen, fortæller han, mens han snor den lange fletning omkring sålen på skoen. Skoens sidestykke er allerede klar, det ligger på bordet ved siden af ham og venter på at blive syet på den færdige skosål. Vi går videre og vil gerne prøve damplokomotivet inden vi må vende næsen hjem ad igen. Vi går igennem et skovområde, forbi det gamle ishus og kommer ned til Mosebrugsmuseet, som også er en del af Hjerl Hedes Frilandsmuseum, hvor stykker af tørv ligger i bunker lige ved grusvejen. Vi går hen til toget og tager plads i en af de forreste vogne. Sort røg kommer op fra lokomotivets pibe, mens vi tøffer langs skinnerne igennem hedelandskabet og hen til Flyndersø, hvor landskabet åbner sig for os. Toget står stille, mens passagererne nyder udsigten over søen og landskabet omkring, hvorefter lokomotivet tøffer tilbage i samme spor.\nIngrid Vatne er Ph.d. ved Institut for Æstetik & Kommunikation på Aarhus Universitet, og forsvarede sin afhandling onsdag d. 4. december i Den Gamle By’s Helsingør Theater.\nI overmorgen bringes det sidste indlæg i denne blogføljeton. Der fortæller Ingrid om hendes besøg på det australske open air museum Flagstaff Hill.\nIndlæg i Undersøgelser med emneordene deltagelse, dramatisering, formidling, forskning, frilandsmuseum, håndværk, historieformidling, Hjerl Hede, Ingrid Vatne, Ingrids museumsoplevelser, kulturhistorie, museumsformidling, oplevelser, ph.d., publikum, traditioner af Martin Brandt Djupdræt. Bogmærk permalink.\nOm Martin Brandt Djupdræt\nOverinspektør i Den Gamle By\nVis alle indlæg af Martin Brandt Djupdræt →