Forslag til PLAN FOR ETABLERING AF SLUTDEPOT FOR DANSK LAV- OG MELLEMAKTIVT AFFALD. med tilhørende scoping - PDF\nForslag til PLAN FOR ETABLERING AF SLUTDEPOT FOR DANSK LAV- OG MELLEMAKTIVT AFFALD. med tilhørende scoping\nDownload "Forslag til PLAN FOR ETABLERING AF SLUTDEPOT FOR DANSK LAV- OG MELLEMAKTIVT AFFALD. med tilhørende scoping"\n1 Forslag til PLAN FOR ETABLERING AF SLUTDEPOT FOR DANSK LAV- OG MELLEMAKTIVT AFFALD med tilhørende scoping\n2 Indhold 1. Baggrund Forstudier og omegnsstudier Områdeafgrænsninger Østermarie Paradisbakkerne, Bornholms Regionskommune Rødbyhavn, Lolland Kommune Kertinge Mark, Kerteminde Kommune Hvidbjerg, Thyholm, Struer Kommune Thise, Salling, Skive Kommune Skive vest, Skive Kommune Typer af anlæg (depotkoncepter) Affaldsmængde og depotstørrelse Retningslinjer for etablering af et slutdepot Miljøvurdering BILAG SCOPING Scoping Lov om miljøvurdering af planer og programmer Miljøvurderingens faser Myndighedshøring Borgermøder Østermarie-Paradisbakkerne Rødbyhavn Kertinge Mark Hvidbjerg, Thyholm Thise, Salling og Skive Vest Roskilde alternativ Afgrænsning af miljørapporten Metode for vurdering af væsentlighed Scoping trin Opsummering af vurdering af væsentlige emner Scoping trin Konklusion Referencer... 34\n3 Side 2 1. Baggrund En tværministeriel arbejdsgruppe undersøger 3 mulige løsninger vedr. håndtering af det danske lav- og mellemaktive affald. En løsning med slutdeponering af affaldet, en løsning med etablering af et mellemlager og en løsning med eksport af alt affaldet. Med denne plan fastlægges de overordnede retningslinjer for etablering af et slutdepot, hvilket bl.a. omhandler afgrænsningen af seks udpegede områder for placering af et slutdepot. I 2003 gav Folketinget sit enstemmige samtykke til, at afviklingen af de nukleare anlæg på Forskningscenter Risø skulle fremmes hurtigst muligt. Man meddelte samtidig samtykke til, at regeringen sideløbende med afviklingen skulle påbegynde udarbejdelsen af et beslutningsgrundlag for et dansk slutdepot for lav- og mellemaktivt affald. Forskningscenter Risø har siden oprettelsen fungeret som central opsamlingsstation for alt radioaktivt affald i Danmark. Affaldet stammer dels fra forskningsaktiviteter på Risø, dels fra sundhedssektoren og industrien. Det er hensigten, at der sideløbende med afviklingen af de nukleare anlæg etableres et slutdepot, der kan rumme affaldet fra afviklingen, det oplagrede radioaktive affald på Risø samt det affald, samfundet producerer i en årrække frem. Beslutningsgrundlaget for et dansk slutdepot for lav- og mellemaktivt affald beskriver affaldstyper og mængder, de overordnede principper for beskyttelse af mennesker og miljøet, herunder sikkerhedskriterier og sikkerhedsanalyser, de overordnede principper for pladsvalg og depotudformning samt den videre proces. Beslutningsgrundlaget blev afgivet til Folketinget i januar 2009 (R4). Beslutningsgrundlaget ligger til grund for udarbejdelsen af planen. 2. Forstudier og omegnsstudier Det indgik i beslutningsgrundlaget, at der skulle igangsættes forstudier dækkende 3 emner: Et studie af depotkoncepter og sikkerhedsanalyser, hvor forholdene omkring depotkoncepterne studeredes nærmere, og der gennemføres generiske sikkerhedsanalyser. Formålet var at fremskaffe det nødvendige beslutningsgrundlag til valg af, hvilke koncepter der skulle arbejdes videre med i processen omkring etablering af et slutdepot. Et studie om stråledoser fra transport af det radioaktive affald. Et studie om regional kortlægning, hvor regionale geologiske forhold af betydning for placeringen af et slutdepot studeredes. Formålet var at karakterisere områder som egnede eller uegnede til lokalisering af et slutdepot. Resultatet af forstudierne blev præsenteret i maj 2011 og fulgtes op af omegnsstudier, hvor der blev udarbejdet oversigter over bindinger i medfør af lokalplaner og kommuneplanrammer m.v. for de udpegede områder, og der blev foretaget yderligere boringer m.v. i de udpegede områder.\n4 Side Områdeafgrænsninger Ved den regionale kortlægning i forstudierne blev der udpeget 22 områder, som vurderedes egnede til at rumme en lokalitet, hvor et slutdepot kunne placeres. Udpegningen af områder skete på grundlag af eksisterende informationer og data. Kriterier og metoder fulgte de retningslinjer, det Internationale Atomenergi Agentur (IAEA) har udstukket. Det centrale udvælgelseskriterium var, at der inden for området skulle findes finkornede uforstyrrede aflejringer/bjergarter med ringe vandgennemstrømning, med en tykkelse på > 50 m og med stor horisontal udbredelse. Disse aflejringer/bjergarter skal kunne omslutte eller underligge et slutdepot og derved medvirke til at tilbageholde eventuelle lækager. Ved udpegningen af de 6 områder indgik også andre geologiske og grundvandsmæssige karakteristika, og der blev desuden lagt vægt på, at områderne skal kunne anvendes, uanset hvilket depotkoncept der måtte blive valgt. Der henvises i øvrigt til Forstudier til slutdepot for lav- og mellemaktivt affald sammendrag indeholdende hovedkonklusionerne og anbefalinger fra tre parallelle studier ; Maj 2011; Afsnit Ved forstudierne udpegedes 6 områder som bedre egnede end de øvrige områder, og det anbefaledes, at man gik videre med undersøgelser af disse 6 områder. De 6 områder er 1) Østermarie-Paradisbakkerne, Bornholms Regionskommune; 2) Rødbyhavn, Lolland Kommune; 3) Kertinge Mark, Kerteminde Kommune; 4) Hvidbjerg, Thyholm, Struer Kommune; 5) Thise, Salling, Skive Kommune og 6) Skive Vest, Skive Kommune. For alle områder gælder, at området er større end det areal, der er brug for til et slutdepot (anslået størrelse 150 m 150 m), og langt størstedelen af området skal således ikke anvendes. Fig. 1. Oversigtskort der illustrerer de seks potentielle områder til etablering af et slutdepot samt 0-alternativet Risø (se beskrivelse af 0-alternativ i BILAG Scoping, afsnit 1.4).\n5 Side 4 I forbindelse med de efterfølgende omegnsstudier er der for hvert af områderne udarbejdet en rapport, som omfatter indsamling og sammenstilling af informationer om geologi, jordskælv, grundvand, arealanvendelse, natur, naturforvaltning, fredning, arkæologi og indvinding af drikkevand m.v. De fem kommuner, hvor de 6 områder er beliggende, er blevet besøgt, og et samarbejde om de tekniske forhold er blevet etableret for at få belyst de lokale forhold så godt som muligt. Der henvises til 1. Gravesen, P., Nilsson, B., Binderup, M. Larsen, T. & Pedersen, S.A.S., 2012: Lav- og mellem radioaktivt affald fra Risø, Danmark. Omegnsstudier. Rapport nr. 1. Område Østermarie-Paradisbakkerne, Bornholms Regionskommune. Nat. Geol. Unders. Danm. og Grønl. Rapport 2012/ Gravesen, P., Nilsson, B., Binderup, M. Larsen, T. & Pedersen, S.A.S., 2012: Lav- og mellem radioaktivt affald fra Risø, Danmark. Omegnsstudier. Rapport nr. 2. Område Rødbyhavn, Lolland Kommune. Nat. Geol. Unders. Danm. og Grønl. Rapport 2012/ Gravesen, P., Nilsson, B., Binderup, M. Larsen, T. & Pedersen, S.A.S., 2012: Lav- og mellem radioaktivt affald fra Risø, Danmark. Omegnsstudier. Rapport nr. 3. Område Kertinge Mark, Kerteminde Kommune. Nat. Geol. Unders. Danm. og Grønl. Rapport 2012/ Gravesen, P., Nilsson, B., Binderup, M. Larsen, T. & Pedersen, S.A.S., 2012: Lav- og mellem radioaktivt affald fra Risø, Danmark. Omegnsstudier. Rapport nr. 4. Område Hvidbjerg, Thyholm, Struer Kommune. Nat. Geol. Unders. Danm. og Grønl. Rapport 2012/ Gravesen, P., Nilsson, B., Binderup, M. Larsen, T. & Pedersen, S.A.S., 2012: Lav- og mellem radioaktivt affald fra Risø, Danmark. Omegnsstudier. Rapport nr. 5. Område Thise, Skive Kommune. Nat. Geol. Unders. Danm. og Grønl. Rapport 2012/ Gravesen, P., Nilsson, B., Binderup, M. Larsen, T. & Pedersen, S.A.S., 2012: Lav- og mellem radioaktivt affald fra Risø, Danmark. Omegnsstudier. Rapport nr. 6. Område Skive vest, Skive Kommune. Nat. Geol. Unders. Danm. og Grønl. Rapport 2012/ Østermarie Paradisbakkerne, Bornholms Regionskommune Området Østermarie-Paradisbakkerne ligger i det nordøstlige hjørne af Bornholm (Fig. 1). Områdets størrelse ar ca. 15 km 2. Området er et højtliggende forholdsvis fladt terræn i kote + 65 til + 80 m, gennemskåret af få dale. Mod nord er grænsen Østersøen, men med et sving ind på øen ved Gyldens Å mellem Listed og Bølshavn. Mod vest er grænsen en linje fra Saltuna, øst om Østermarie til det nordvestlige hjørne af Paradisbakkerne. Vest østgrænsen løber langs nordranden af Paradisbakkerne. Området består af Bornholmsk Gnejs og Paradisbakke Pegmatit og afgrænses mod øst af Svaneke Granit. Bjergarterne er tætte og lav-permable, men gennemsat af horisontale og vertikale sprækker. De krystalline gnejstyper kan sammenlignes med de bjergarter, som er depotbjergarter i Sverige og Finland, hvor sprække problemstillingen også kendes, og hvor omfattende risiko-undersøgelser har fundet sted i en lang årrække.\n6 Side 5 Fig. 2. Østermarie-Paradisbakkerne. Der er lokale drikkevands/grundvandsinteresser i området. Der er kun i beskedent omfang fredninger, og ingen Natura2000 områder. Området ligger lige uden for to Natura2000 områder og inden for området er en række mindre 3-beskyttede naturområder Rødbyhavn, Lolland Kommune Området er beliggende på Lolland øst for Rødbyhavn. Områdets størrelse er ca. 20 km 2. Den vestlige grænse går tæt op til motorvejen. En del af områdets vestlige del er p.t. reserveret til anlæg af Femern forbindelsens landanlæg og motorvej samt til etablering af bygninger, der anvendes gennem anlægsfasen. Det meste af området ligger mellem kote 0 m og kote + 4 m. Lokalt under kote - 0,5 m. Der er ingen søer eller vandløb, men dræningsgrøfter findes i den østlige og sydvestlige del af området. Et mere end 4 m højt dige langs sydkysten beskytter landområdet mod oversvømmelser fra havet. Områdets geologiske opbygning består mest af lav-permeable leraflejringer, som kan rumme og indeslutte et depot.\n7 Side 6 Fig. 3. Rødbyhavn. Der er ingen Natura 2000 eller fredninger på området. Uden for området findes fredede og Natura 2000 områder. Inden for området findes flere mindre vandhuller med padder, som er beskyttet i henhold til Habitatdirektivet. Der er begrænsede eller ingen grundvands/drikkevandsinteresser i området Kertinge Mark, Kerteminde Kommune Området er beliggende på det nordøstlige Fyn. Områdets størrelse er ca. 7 km 2. Halvøen Kertinge Mark er mod vest, nord og nordøst omgrænset af Kerteminde Fjord og Kertinge Nor med byerne Kerteminde mod nordøst og Munkebo mod nordvest. Området er kendetegnet af et fladt terræn omkring kote + 20 m hældende ud mod kysten. Der er ingen klinter langs kysten. Der er ingen søer eller åer på halvøen. Kertinge Mark består af lavpermeable leraflejringer, hvor moræneler (op til 30 m tykt) overlejrer mindst 40 m tykke lag af paleocænt ret fedt ler. Der er begrænsede eller ingen drikkevandsinteresser på halvøen. Umiddelbart sydøst for området findes et område med særlige drikkevandsinteresser, som forsyner Kerteminde by. Der er ingen Natura 2000 i nærhed af området.\n8 Side 7 Fig. 4. Kertinge Mark Hvidbjerg, Thyholm, Struer Kommune Området ligger på den nordøstlige del af Thyholm på sydsiden af Limfjorden, sydvest for Mors og øst for Thy. Områdets størrelse er ca. 6,6 km 2. Landskabet fremtræder enkelt, med jævne ondulationer ovenpå den generelt svagt hældende skråning fra det højeste terræn i sydvest (kote + 25 m) mod nord (kote m) og nordvest (kote 0 m). En enkelt bakke findes mod øst, tæt ved kystlinjen. Mod vest og øst følger afgrænsningen kystlinjen. Et smalt marint forland findes langs vestkysten. Den østvendte kystdel er karakteriseret ved tilstedeværelsen af en lav klint, som generelt fremstår bevokset og næsten uden erosion. Der er ingen søer eller vandløb i området. Området er karakteriseret af store samlede tykkelser af finkornede leraflejringer i området (op til 100 m), og lerlag udbredt i hele området. Området er klassificeret som et område med begrænsede eller ingen drikkevandsinteresser, men lige syd for ligger et område med særlige drikkevandsinteresser ved Hvidbjerg. Området grænser op til Natura 2000 områder på havet. Der er en del beskyttede naturområder især langs kysterne.\n9 Side 8 Fig. 5. Hvidbjerg Thise, Salling, Skive Kommune Området ligger på den østlige del af halvøen Salling og grænser mod nordøst og sydøst op til Limfjorden. Områdets størrelse er ca. 14 km 2. Fig. 6. Thise. Området er karakteriseret af et stort højtliggende og næsten plant plateau op til ca. kote + 40 m, som inkluderer størstedelen af det centrale og sydøstlige område. Fra plateauet hælder landskabet svagt mod vest og nordvest og lidt mere stejlt mod nordøst. Direkte mod nord er der et andet og mindre plateau, som er lokaliseret mellem kote + 15 og + 20 m. Direkte mod syd er skråningen mellem plateauet og\n10 Side 9 henholdsvis ådalen og kystzonen meget stejl og dybt nedskåret med smalle stejle skråninger. Området indeholder siltet ler og fedt ler fra Oligocæn på op til 140 m s tykkelse under istidslag af moræneler på op til 15 m s tykkelse og stedvis også af smeltevandsler. Der er begrænsede eller ingen drikkevandsinteresser langs kysten, men et drikkevandsområde (OD) findes inde i land. Der er ingen Natura 2000 områder. Inden for området er der en række beskyttelsesinteresser som f.eks. beskyttede diger og strandbeskyttelseslinje og derudover er der udpeget skovrejsningsområder Skive vest, Skive Kommune Området ligger vest for Skive By. Områdets størrelse er ca.18,5 km 2. Fig. 7. Skive Vest. Området er karakteriseret ved to forskellige typer landskaber. Den nordlige halvdel er et højtliggende, bølgende morænelandskab med smeltevandssand og - grusaflejringer. Terrænet ligger mellem ca. kote + 10 m og kote + 40 m. De to dele af området er adskilt af en bevokset, svagt hældende skråning. Den sydlige halvdel af området er en lavtliggende ådal. Det meste af terrænet er beliggende omkring kote + 5 m. Dele af området er vandfyldt og karakteriseret af små vandhuller og vandfyldte enge. I området findes ældre, tykke, finkornede leraflejringer fra Oligocæn og Miocæn (op til 100 m) med stor horisontal udbredelse. Lagene er uforstyrrede inden for\n11 Side 10 området. De overlejres af yngre kvartære aflejringer i form af især moræneler, men også smeltevandssand og grus optræder flere steder. Det meste af området har begrænsede eller ingen drikkevandsinteresser. Der er dog mod vest et område med drikkevandsinteresser. Der er ingen Natura 2000 områder. Inden for området er der en række beskyttede naturtyper, bygge- og beskyttelseslinjer samt skovrejsningsområder og potentielle vådområder. Disse områder ligger især i den sydlige del af området. 2.2 Typer af anlæg (depotkoncepter) Forstudierne har omfattet en teoretisk gennemgang af tre overordnede depotkoncepter kombineret med fire udvalgte, typiske danske geologier og indledende sikkerhedsanalyser for disse kombinationer, jf. Forstudier til slutdepot for lav- og mellemaktivt affald sammendrag indeholdende hovedkonklusionerne og anbefalinger fra tre parallelle studier; Maj 2011; Afsnit 1. De tre overordnede depotkoncepter, der er arbejdet med i forstudierne er: Terrænnært depot (på overfladen og ned til maks. 30 m. under terræn). Terrænnært depot i kombination med et borehul. Mellemdybt depot ( m. under terræn). Fig. 8. De tre overordnede depotkoncepter. For både terrænnært depot og mellemdybt depot gælder, at det kan etableres på en måde, så det er reversibelt og relevante affaldstyper kan udtages efterfølgende. Der er ikke på nuværende tidspunkt taget stilling til, hvilken depottype der skal være tale om. Denne beslutning vil blive truffet i en efterfølgende projekteringsfase, hvor der er et mere detaljeret kendskab til den geologi, som depotet skal placeres i eller ovenpå. Tilsvarende skal der, inden endelig beslutning om lokalisering af et slutdepot, foretages en sikkerhedsvurdering. Kun hvis den viser, at depotet er sikkerhedsmæssigt fuldt forsvarligt, kan det blive en realitet.\n12 Side Affaldsmængde og depotstørrelse Affaldet på Risø stammer dels fra den tidligere nukleare forskning på Risø, dels fra andre danske brugere af radioaktive stoffer, f sundhedssektoren, forskningsinstitutioner, industrien m.v. Det danske lav- og mellemaktive affald består af: Komprimeret lavaktivt fast affald (papir, plast, arbejdstøj, glas, metal mv). Kasseret radioaktivt forurenet udstyr (udstyr brugt til forskning eller medicinsk behandling, f analyseudstyr). Restprodukt fra rensning af vand fra Risøs anlæg (bitumen indesluttet inddampningskoncentrat, ionbytteraffald m.v.) Kasserede radioaktive kilder (fra sundhedsvæsen, industri, forskning og undervisning, f udstyr til proceskontrol i industrien, røgdetektorer, behandlingsudstyr) Affald fra afvikling/nedrivning af de nukleare anlæg (beton, jern og andet skrot) Særligt affald kg langlivet affald En del af affaldet indeholder, ud over radioaktive stoffer, farligt affald i form af tungmetaller og andre kemiske stoffer. I forbindelse med forstudierne er det anslået, at det færdige depot skal rumme m 3 affald. Det store spænd i estimatet skyldes, at det endnu er usikkert, hvorvidt det oplagrede tailing-materiale fra uranudvindingsforsøg og det kontaminerede beton, som tailings opbevares i, skal i depotet. Derudover befinder sig i DD s varetægt 3670 t lavaktivt uranmalm, som i Beslutningsgrundlaget er betegnet potentielt affald. Hertil kommer, at den eksakte mængde af dekommissioneringsaffald først vil være kendt, når dekommissioneringen er afsluttet. Det vurderes i Dansk Dekommissionerings rapport fra maj 2011 Pre-feasibility study for final disposal of radioactive waste. Disposal concepts, afsnit 4.3, at uanset valg af depotkoncept, vil der være behov for et areal i størrelsesordenen 2 3 ha. ( m 2, der svarer til ca m til m). 3. Retningslinjer for etablering af et slutdepot Planlægningsarbejdet (Beslutningsgrundlag, forstudier og omegnsstudier) har resulteret i fastlæggelse af nedenstående retningslinjer for etableringen af et slutdepot inden for et af de 6 udpegede områder (FORTSAT I UDKAST REVIDERES LØBENDE I FORBINDELSE MED UDARBEJDELSEN AF MILJØVURDERIN- GEN): 1. Affaldstyper: Depotet skal kunne rumme alt det danske lav- og mellemaktivt, kort- og langlivet radioaktivt affald fra driften, forskningsaktiviteterne og dekommisionering af Risø, herunder også de 233 kg såkaldt særligt affald bestrålet forsøgsbrændsel såfremt der ikke findes en international løsning herfor. samt den nuværende og fremtidige radioaktive affaldsproduktion fra f hospitaler, industri mv. jf. også beslutningsgrundlaget.\n13 Side Depottyper: Følgende depottyper kan etableres efter nærmere undersøgelser i en efterfølgende projekteringsfase: a. Terrænnært depot (på overfladen og ned til maks. 30 m. under terræn). b. Terrænnært depot i kombination med et borehul. c. Mellemdybt depot ( m. under terræn). Der vil samtidigt blive taget stilling til, hvorvidt der skal være tale om et irreversibelt eller reversibelt depot. 3. Arealbehov: Der vil være behov for et areal i størrelsesordenen 2 3 ha.( m 2 ). Det kommende anlæg vil således optage et areal på ca meter, eller et tilsvarende samlet areal inden for de udpegede bruttoområder. 4. Placering: Slutdepotet skal placeres inden for ét af de 6 udvalgte områder: 1) Østermarie-Paradisbakkerne, Bornholms Regionskommune; 2) Rødbyhavn, Lolland Kommune; 3) Kertinge Mark, Kerteminde Kommune; 4) Hvidbjerg, Thyholm, Struer Kommune; 5) Thise, Salling, Skive Kommune og 6) Skive Vest, Skive Kommune. 5. Strålebeskyttelse. Det kommende anlæg skal udformes således at det i den operative periode og efter lukning til en hver tid er muligt at demonstrere overholdelse af de fastsatte referencedoser for disse perioder såvel som potentielle hændelser (uheldsscenarier). Dokumentationen herfor leveres i form af sikkerhedsvurderinger for anlægget og den tilknyttede brug. 6. Natur. Det kommende anlæg placeres ikke i et NATURA 2000 område. Planen må desuden ikke medføre væsentlige påvirkninger af tilgrænsende Natura 2000 områder. 7. Kulturarv. Ved anlæggets placering skal tages hensyn til påvirkninger af fredede fortidsminder. I anlægsfasen er museumslovens bestemmelser gældende, hvilket bl.a. sikrer hensyn til eventuelle fund af genstande af kulturhistorisk værdi. 8. Grundvand. Anlægget placeres ikke i et OSD område (Områder med særlige drikkevandsinteresser). Anlægget skal placeres så det tager hensyn til væsentlige grundvands- og drikkevandsinteresser inden for OD områder (Områder med drikkevandsinteresser)t. I det tilfælde, at der skal foretages grundvandssænkning, skal der tages hensyn til vandstanden og vandkvaliteten i nærliggende vandløb og søer. 9. Klima. Det kommende anlæg skal være udformet på en sådan måde, at der tages hensyn til forventelige fremtidige klimaændringer frem til år 2100: 2 C temperaturstigning, øget nedbør om vinteren og flere ekstreme situationer med nedbør og storme. Desuden skal der tages hensyn til en mulig havstigning på ma 1,5 meter over dagligt vande frem til år 2100 og de forhold som kan opstå med oversvømmelser under ekstremstorme /10/.\n14 Side Sikring. Det kommende anlæg skal i kraft af design og brug hindre uautoriseret adgang til de deponerede radioaktive materialer, herunder hindre forvoldelse af skade, tab, tyveri eller overførsel af materiale. 4. Miljøvurdering I henhold til bekendtgørelse af lov om miljøvurdering af planer og programmer, jf. lovbekendtgørelse nr. 939 af 3. juli 2013, skal offentlige myndigheder foretage en miljøvurdering af planer og programmer, der kan få væsentlig indvirkning på miljøet. I bilag 1 ses første fase i miljøvurderingen i form af en scoping, som skal afgrænse, hvilke miljøforhold, der skal behandles i miljørapporten.\n15 Side 14 BILAG SCOPING 1. Scoping 1.1 Lov om miljøvurdering af planer og programmer Ifølge lov om miljøvurdering af planer og programmer, jf. lovbekendtgørelse nr. 939 af 03/07/2013, skal offentlige myndigheders planer og programmer, der fastlægger rammer for fremtidige anlæg eller arealanvendelser, miljøvurderes. I overensstemmelse hermed skal Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse tilvejebringe en miljøvurdering af planen. Nedenstående tabel præsenterer hvorfor planen er omfattet af krav om miljøvurdering: Tabel 1 Indledende screening. Indledende screening Ja Nej Bemærkninger Er planen omfattet af lovens (jf. lovbekendtgørelse nr. 939 af 03/07/2013) bilag 3 og/eller 4? X Planen omfatter etablering af anlæg, der er omfattet af følgende punkter i lovens bilag 3: 3.b: iii) til endelig bortskaffelse af bestrålet nukleart brændsel iv) udelukkende til endelig bortskaffelse af radioaktivt affald 1.2 Miljøvurderingens faser Den egentlige miljøvurdering består af fem faser, når der ses bort fra screeningen i Tabel 1. Scopingen, der præsenteres i dette bilag, er en del af første fase af miljøvurderingen. Generel beskrivelse af miljøvurderingens faser jf. Vejledning om miljøvurdering af planer og programmer /11/. Første fase er fastlæggelsen af indholdet af miljøvurderingen i form af en disposition. Det er i denne fase at berørte myndigheder skal høres og bl.a. på grundlag heraf afgøres det, hvilke oplysninger og hvilken viden der skal inddrages i arbejdet med miljøvurderingen. Denne fase kaldes også scopingfasen. Anden fase består i den egentlige miljøvurdering og udarbejdelsen af miljørapporten samtidig med at planen kan justeres ud fra de oplysninger og vurderinger, der foretages. Tredje fase er høringsfasen, hvor ikke kunde berørte myndigheder, men også offentligheden skal have lejlighed til at udtale sig om henholdsvis planforslaget og miljørapporten. Fjerde fase består i planens eller programmets endelige godkendelse eller vedtagelse på grundlag af miljørapporten, de indkomne bemærkninger fra høringen og planmyndighedens sammenfattende redegørelse. Den sammenfattende redegørelse skal offentliggøres samtidig med offentliggørelsen af den endeligt godkendte eller vedtagne plan eller program. Femte fase er den opfølgende overvågning af planens eller programmets miljømæssige konsekvenser i overensstemmelse med det fastlagte overvågningsprogram.\n16 Side Myndighedshøring I den indledende scopingfase identificeres de potentielle væsentligste miljøpåvirkninger ved realisering af planen for etablering af slutdepot for lav- og mellemaktivt affald og derved hvilke miljøforhold, der skal undersøges nærmere i miljørapporten. Udkast til scopingrapport skal sendes i høring hos berørte myndigheder. Ved en berørt myndighed forstås, jf. bekendtgørelse om berørte myndigheder 1, 1, stk. 3, nr. 5: En myndighed, som på grund af dens specifikke miljøansvar skal godkende eller give samtykke, tilladelse, godkendelse eller dispensation, for at planen eller programmet kan realiseres. For at sikre en bredere inddragelse af interessenter end de direkte berørte myndigheder, har Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse valgt også at sende scopingen i høring hos bl.a. de borgergrupper, der har været inddraget i processen. Følgende myndigheder og interessenter bliver inddraget i høringen af scopingen: Ministerier: Uddannelses- og forskningsministerier Forsvarsministeriet Miljøministeriet Klima-, Energi- og Bygningsministeriet Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter Minister for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri Transportministeriet Kirkeministeriet Økonomi- og Indenrigsministeriet Kulturministeriet Styrelser: Beredskabsstyrelsen Naturstyrelsen Miljøstyrelsen Energistyrelsen Kystdirektoratet Kulturstyrelsen Statsanerkendte museer: Bornholms Museum Struer Museum Museum Lolland-Falster Museum Salling Roskilde Museum Østfyns Museer Stiftsøvrigheder og menighedsråd: Københavns Stift Lolland-Falster Stift Fyns Stift Viborg Stift Roskilde Stift Hvidbjerg Kirke Thise Kirke Ibsker Kirke Regioner: Region Midtjylland Region Sjælland Region Hovedstaden Kommuner: Struer Kommune Skive Kommune Kerteminde Kommune Lolland Kommune Bornholm Kommune Roskilde Kommune Andre Kommunernes Landsforening Danske Regioner Borgergruppen på Thyholm MORADS BOMA Lolland mod Atomaffald Borgergruppen på Kertinge Mark Borgergruppen i Roskilde Greenpeace Danmark Danmarks Naturfredningsforening Foreningen af Vandværker i Danmark Høringen giver mulighed for at stille forslag til, hvilke yderligere forhold der bør belyses og vurderes i miljørapporten. Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse behandler de indkomne høringssvar, som bl.a. kan resultere i en tilretning af miljørapportens disposition. 1 Bekendtgørelse om berørte myndigheder og om offentliggørelse efter lov om miljøvurdering af planer og programmer (BEK nr af 20/11/2009)\n17 Side 16 Espoo-høring Samtidig med at scopingen sendes i myndighedshøring i Danmark, skal scopingen sendes i såkaldt Espoo-høring efter Espoo-protokollen, som er en protokol under FN s Espoo-konvention. Protokollens formål er at sikre et højt beskyttelsesniveau for miljøet, herunder sundheden, også på tværs af landegrænser. Formålet sikres bl.a. ved, at miljøhensyn tages i betragtning allerede under udarbejdelsen af en plan, og bl.a. ved at sikre offentlig deltagelse i miljøvurderingen, herunder eventuelt berørte parter i andre lande, hvor planen kan få væsentlig grænseoverskridende virkninger på miljøet. Når en plan omhandler radioaktivt affald er den dog altid omfattet er Espooprotokollen og denne scoping sendes derfor i høring i samtlige nabolande og Østersølande: England, Tyskland, Norge, Sverige, Finland, Rusland, Estland, Letland, Litauen, Polen. 1.3 Borgermøder I forbindelse med scopingfasen, er der afholdt i alt seks borgermøder, for dels at informere om processen og dels at indhente informationer om lokale forhold og potentielle miljøpåvirkninger. Disse informationer har været en del af grundlaget for at udføre scopingen. På SUM s hjemmeside findes referater fra alle møderne 2. I det følgende præsenteres kort, hvilke oplysninger om lokale forhold der er fremkommet ved møderne og hvilke miljøemner, der særligt har været i fokus Østermarie-Paradisbakkerne Lokale forhold Det blev særligt fremhævet, at man på Bornholm i høj grad lever af turisme, lokalt producerede fødevarer og fiskeri. Både turismen og fødevareproduktionen er stærkt knyttet til begreber som økologi og grøn ø (Bright Green Island). Inden for planområdet findes eksempelvis Joboland, og tæt på området nogle af de mest besøgte kystbyer på øen. Fokusemner Bornholms undergrund bevæger sig over tid, og der er frygt for risiko for jordskælv og for lækage via udsivning til sprækker i klipperne. Der er desuden bekymring for, at den i forvejen høje radonkoncentration betyder, at bornholmerne vil blive udsat for for høj stråling. Der er bekymring for risici ved transport, særligt pga. søtransport, men også transport på mindre lokale veje. Selvom affaldet ikke er farligt, vil det påvirke sociale forhold, herunder til og fra-flytning. Der er bekymring for, at et anlæg af denne type kan skræmme turisterne væk og påvirke salget af varer fra Bornholm. Det er blevet fremhævet, at Bornholm er et udkantsområde, som ikke tåler yderligere negativ påvirkning Rødbyhavn Lokale forhold Det udvalgte område er meget lavt liggende og fladt. Dette har relevans både i forhold til oversvømmelser og landskabelig påvirkning. Det er fremhævet, at Lol- 2\n18 Side 17 land har rigtig god landbrugsjord. Derfor er det en dårlig idé at forurene den ved at etablere et slutdepot. Området rummer desuden et råstofinteresseområde med primært bentonit. Lolland anses for turist-ø fra politisk hold og en eventuel placering af depot på Lolland vil stride imod dette. Lolland er rig på natur og sjældne insektarter samt plante- og paddearter. Skulle der opstå uheld med depotet, kan det påvirke disse. Der er ligeledes sjældne ler- og sten arter. Fokusemner Det lave terræn er et problem i forhold til eventuelle oversvømmelser eller stormflodshændelser. Der er bekymring for, at Lolland vil ligge under vandet i fremtiden og, at vandet bliver radioaktivt af den årsag. Det vil være skæmmende, hvis der skal bygges meget høje diger for at undgå oversvømmelser. Der er bekymring for risikoen for terrorangreb og indbrud på anlægget, særligt pga. placeringen tæt på en kommende fast forbindelse til Tyskland. Der er bekymring for, om man kan bo oven på anlægget, og om anlægget vil medføre faldende huspriser i et område, der i forvejen er præget af fraflytning. Ligeledes er der bekymring for konkurs som følge af, at færre mennesker kommer til området. Desuden fremhæves Lalandia og risikoen for et fald i besøgstal. Der er også udtrykt bekymring for, at man ikke vil kunne afsætte afgrøderne såfremt de dyrkes i nærheden af et slutdepot med radioaktivt affald Kertinge Mark Lokale forhold Der arbejdes på at gøre Kertinge Nor til referencefarvand, og hele Kertinge Nor og Kertinge Fjord er unikke områder. I Kerteminde ligger Marinbiologisk Forskningscenter, og der er således stor fokus på de marinbiologiske forhold i området, men også på de værdifulde naturforhold. Der er meget sand i området (Kalvehaverne). Derudover fremhæves de kulturhistoriske forhold, herunder Ladbyskibet og museet, kystkulturarv, fortidsminder og fredede områder. Fokusemner Der trænger havvand op på Kertinge Mark, og der er bekymring for, om der kan ske udsivning til grundvand, havvand og naturområder herunder risiko for bioakkumulation. Der trækkes saltvand ind i drikkevandsboringer og der kan være risiko for salt nær anlægget, som kan ødelægge betonen. Der sættes spørgsmålstegn ved, om der vil være større risiko for spredning til det omgivende miljø ved klimaforandringer, havvandsstigninger og højvande ved storm. Der er desuden fokus på faldende huspriser, færre besøgende, fald i turisme generelt samt fald i omsætning hos lokale økologiske landbrug Hvidbjerg, Thyholm Lokale forhold Der satses i området på natur og vandområder mht. øget bosætning og turisme. Området er afhængigt af landbrug, fiskeri herunder muslinger, gartneri og turist-\n19 Side 18 erhvervet. Nationalpark Thy-konceptet kan ikke bære et affaldsdepot så tæt på. En del af området er desuden omfattet af strandbeskyttelseslinjen. Fokusemner Bekymring vedr. affaldets karakter, herunder indholdet af farlige stoffer som bly og cadmium, og om man kan sikre, at det ikke er farligt selv efter lukning. Der er bekymring for transport af affaldet og for CO 2 udslippet ved at transportere det fra Risø til den anden ende af landet. Der er bekymring for om anlægget kan skabe mistrivsel og uro. Risiko for påvirkning af grundvandet og vandet i fjorden (bl.a. bly og cadmium) fremhæves samt risiko for jordskælv. Der er bekymring vedr. påvirkning på erhvervslivet og socioøkonomiske forhold salg af økologiske varer, muslingeeksport, østers og maltbyg mv Thise, Salling og Skive Vest Lokale forhold Borgerne har fremhævet, at der er mange forskydninger i undergrunden, og der kan være sprækker i leret, som man ikke har fundet. Der er mangel på grundvand i hele Salling, og man kan ikke være sikker på at finde vandårerne nøjagtigt i forbindelse med boringerne, da vandårerne i lerjord typisk er meget smalle. Der er mange salthorste i området, som vil give revner i lerlaget pga. trykket. Området har en jordskælvshistorik f jordskælv på Fur for 5 år siden. Området omkring Limfjorden rummer naturinteresser, bl.a. Natura 2000 område og forslag om lokalpark Flyndersø-Sønder Lem Vig. Fokusemner Bekymring for konsekvenserne for Skive by og de knap indbyggere, når afstrømningen fra Skive Vest går igennem byen via Skive Å og ud i Limfjorden, hvis depotet er utæt. Bekymret både over det radioaktive affald og over indholdet af cadmium og bly i affaldet, hvor risiko for spredning af stoffer til grundvandet fremhæves. Der er mangel på drikkevand i Skive Kommune, da de allerede trækker på grundvandsressourcer i Viborg Kommune. Der kan være grundvandsmagasiner ved Hvidbjerg dette er ikke undersøgt til bunds endnu. Bekymring for påvirkning af erhverv, herunder Thise Mejeri, landbrug og fødevareproduktion (særligt økologiske varer), virksomheder og turisme. Dette kan lede til fraflytning, mistede arbejdspladser mv Roskilde Lokale forhold Det nuværende lavaktive lager på Risø kræver store bygningsmæssige forbedringer inden for 2-3 år. Nogle af de nuværende beholdere er utætte, hvorfor affaldet alligevel skal re-emballeres. Såfremt affaldet skal blive på Risø bør de 2000 t fra Kvarnefjeld overdækkes. Geologien er ikke god nok ved Risø der er ikke nok ler samt risiko for jordskælv. Desuden er Veddelev-forkastning ekstremt vandførende.\n20 Side 19 Fokusemner Bekymring for, om Risø kan vælges som lokalitet, fordi det indgår i miljøvurderingen som 0-alternativ, og hvad der vil ske med Risø-affaldet på lang sigt, hvis det forbliver dér. Bekymring for hvad der vil ske med spredning af radioaktivitet, når man river bygninger ned, som kan være bestrålet. Såfremt affaldet skal reemballeres udsættes personalet for strålingsrisiko. Udover det radioaktive affald, skal der også ses på indholdet af tungmetaller i affaldet. Området skal stormflodssikres da det er lavtliggende der henvises bl.a. til stormen Bodil i alternativ Miljøvurderingsloven stiller krav til at det såkaldte 0-alternativ beskrives og vurderes. Det vil sige den situation, hvor planen ikke gennemføres. 0-alternativet udgør derved et sammenligningsgrundlag i miljøvurderingen. 0-alternativet kan i visse situationer godt vise sig at indebære større påvirkninger af miljøet end, hvis planen bliver gennemført. I dette tilfælde består 0-alternativet af en løsning, hvor det eksisterende og kommende affald fra bl.a. sundhedssektoren og industri deponeres på Risø ved Roskilde. 0-alternativet betyder ikke status quo, men derimod en fremskrivning af den udvikling, som må forventes ved fortsat deponering på Risø. Dansk Dekommissionering (DD) I september 2000 besluttede Forskningscenter Risøs (nu Risø DTU) bestyrelse, at den største reaktor, DR 3, ikke ville blive genstartet efter en nedlukning, der skyldtes mistanke om læk i reaktortanken. I de efterfølgende drøftelser om en forestående afvikling blev det anset for hensigtsmæssigt at udskille dekommissioneringsopgaven fra Forskningscenter Risøs fremadrettede forskningsaktiviteter. 15. september 2003 blev Dansk Dekommissionering officielt etableret med det formål at afvikle reaktorerne og de øvrige nukleare anlæg på Risø. Dansk Dekommissionering er en selvstændig virksomhed under Uddannelses- og Forskningsministeriet (dengang Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling) /8/. DD har som hovedopgave at afvikle de nukleare anlæg på Risø inden for en tidshorisont på år (regnet fra 2003). DD har også til opgave at: varetage vedligeholdelse af anlæggene frem til de dekommissioneres, således at de til stadighed er sikre. fortsat forestå modtagelse, behandling og opbevaring af radioaktivt affald fra danske brugere af radioaktivt materiale, indtil anden løsning er fundet. deltage i processen vedrørende en langsigtet løsning for det lav- og mellemaktive affald. 0-alternativet defineres som en situation, hvor det eksisterende og kommende radioaktive affald fortsat opbevares på Risø i de bygninger og faciliteter, der er findes i dag. Myndighedskrav vedrørende strålebeskyttelse og sikkerhed, herunder referencedoser, vil bestå uændret også efter I henhold til B48 skal dekommissioneringen være afsluttet senest i 2023, hvorefter den overvågning og drift,\n21 Side 20 som Dansk Dekommissionering har ansvaret for, ophører. Herefter skal der træffes beslutning om, hvordan affaldet skal opbevares. I 0-alternativet forudsættes det, at der ikke foretages ændringer af de fysiske opbevaringsforhold, herunder lagerbygningerne. 2. Afgrænsning af miljørapporten I det følgende identificeres de væsentlige miljøpåvirkninger, der kan forventes, ved realisering af planen for placering af et slutdepot til lav- og mellemaktivt affald. Afgrænsningen af miljørapporten, kaldet scopingen, har til formål at lægge rammerne for miljørapporten. Scopingen bygger på udkast til planen samt en række forudgående undersøgelser, herunder forstudier og omegnsstudier samt bemærkninger fra borgermøderne, der blev afholdt i de 6 berørte kommuner. 2.1 Metode for vurdering af væsentlighed Udgangspunktet for scopingen er et meget bredt og omfattende miljøbegreb, der blandt andet rummer: biologisk mangfoldighed, befolkning og menneskers sundhed, jordbund, vand, luft, klimatiske faktorer, materielle goder, landskab, kulturarv, herunder kirker og deres omgivelser, samt arkitektonisk og arkæologisk arv. Datagrundlaget for vurderingerne omfatter primært forstudier og omegnsstudier, kortlægning af beskyttelsesinteresser samt oplysninger fra borgermøder vedr. lokale interesser, bekymringer og opmærksomhedspunkter, herunder hensyn til landbrug, fødevareproduktion, fiskeri og turisme. Vurderingen af om et miljøforhold kan blive påvirket væsentligt af planen udføres i to trin, hvor der i trin 1 foretages en indledende vurdering af væsentlighed set i forhold til de overordnede miljømål, som er præsenteret i Tabel 2. Ved de miljøforhold, hvor der forventes en potentiel påvirkning (markeret Ja ), vurderes graden af påvirkning i Tabel 3. I Tabel 3 beskrives desuden hvorfor, der ved nogle miljøforhold ikke forventes væsentlige påvirkninger (markeret Nej ).\n22 Side Scoping trin 1 I Tabel 2 præsenteres en indledende vurdering af væsentlighed på baggrund af: Miljøforhold henviser til miljøvurderingslovens brede miljøbegreb. Overordnede miljømål forstås i denne sammenhæng som specifikke målsætninger samt planlægnings- og lovgivningsmæssige begrænsninger fra henholdsvis EU, stat, region eller kommune, som har relevans for det pågældende miljøforhold og som har en overordnet karakter. Der ses eksempelvis på EUdirektiver og -forordninger, lovgivning, bekendtgørelser og statslig planlægning på miljøområdet samt på regionale og kommunale udpegninger. Der ses ikke på lokalplaner på dette stadie af planlægningen. Potentielle påvirkninger på eller konflikter med de præsenterede miljømål beskrives. Væsentlighed - det vurderes om der er risiko for, at en realisering af planen kan medføre nogle af de potentielle påvirkninger på miljømål, som beskrevet i tabellen.\n23 Side 22 Tabel 2 Indledende oversigt over vurdering af væsentlighed. Miljøforhold Overordnede miljømål Potentiel påvirkning Biologisk mangfoldighed Befolkning og sundhed Bevaringsmålsætninger for Natura 2000-områder jf. habitatbekendtgørelsen Målsætninger fastsat ved udpegning af Nationalparker Landsplanredegørelsen 2013 Beskyttelses- og bevaringsmålsætninger i national lovgivning, herunder naturbeskyttelseslovens 3 samt udvalgte byggeog beskyttelseslinjer. Kommunale målsætninger ved udpegning af eks. lokalparker, sammenhængende naturområder mv. Overordnede målsætninger fastsat i miljøbeskyttelsesloven 3 vedr. natur og miljø, menneskets livsvilkår og bevarelsen af dyre- og plantelivet. Målsætninger udtrykt i fastsatte referencedoser Diverse målsætninger fra Miljøstyrelsens vejledninger vedr. f grænseværdier for støj, luft og vand. Landsplanredegørelsen 2013 (eks. udvikling i landdistrikter) Kommunale visioner om bl.a. sociale forhold og erhvervsudvikling i området. Jord Miljøbeskyttelsesloven fastlægger målsætninger om beskyttelse af jord og grundvand 4 Påvirkning af Natura 2000-områders integritet (også selvom slutdepotet placeres uden for Natura 2000 området) Påvirkning af bilag IVarter jf. habitatbekendtgørelsen Ændringer af de fysiske forhold inden for 3- områder Placering af et slutdepot inden for bygge- og beskyttelseslinjer Påvirkning af sammenhæng mellem naturområder Påvirkning af menneskers sundhed hvis referencedosis for stråling overskrides Påvirkning af menneskers sundhed via risiko for forurening af drikkevand mv. Påvirkning af befolkning via støj, emissioner, vibrationer Påvirkninger af befolkning via trafikale gener Påvirkning af befolkning ved uheld eller tilsigtede hændelser (terror) Fraflytning/faldende tilflytning Faldende omsætning for fødevareerhverv Faldende turisme Påvirkning på sociale strukturer enten via en direkte miljøpåvirkning eller via en bekymring blandt befolkningen Forurening af jord ved udledning af forurenende stoffer. Kan planen medføre potentiel væsentlighed påvirkning? Ja Ja Ja 3 Miljøbeskyttelsesloven, https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.asp?id= Miljøbeskyttelsesloven, Beskyttelse af jord og grundvand: 19. Stoffer, produkter og materialer, der kan forurene grundvand, jord og undergrund, må ikke uden tilladelse 1) nedgraves i jorden, 2) udledes eller oplægges på jorden eller 3) afledes til undergrunden.\n24 Side 23 Vand Målsætninger for sikring af rent drikkevand fastsat i vandrammedirektivet om implementeret i forslag til vandplaner og udpegninger af drikkevandsinteresser. Målsætninger for sikring af rent drikkevand fastsat i Forslag til RÅDETS Direktiv om krav om beskyttelse af befolkningens sundhed med hensyn til radioaktive stoffer i drikkevand. Miljøbeskyttelsesloven fastlægger målsætninger om beskyttelse af jord og grundvand 5 Luft Miljøstyrelsens vejledninger vedr. luftkvalitet Forurening af overfladevand eller grundvand. Ændringer i forsyningsstruktur (drikkevand) Påvirkning af luftkvalitet via udledning af eks. CO 2. Ja Nej Klimatiske faktorer Miljømålsætninger i Landsplanredegørelsen 2013 vedr. nedbringelse af CO 2 -udledning. Påvirkning af klima, eks. via udledning af CO 2. Nej Materielle goder Regionale udpegninger af råstofindvindingsområder Kommunale udpegninger af særligt værdifulde landbrugsområder Landskab Planlovens regler for planlægning i kystnærhedszonen. Landsplanredegørelsen 2013 vedr. byggeri i det åbne land Nationale udpegninger af geologiske interesseområder Kommunale udpegninger af værdifulde landskaber Kulturarv Fredede områder og fortidsminder Kommunale udpegning af kulturmiljøer Placering af anlægget inden for et ikke udnyttet råstofområde. Placering af anlægget inden for udpegninger af værdifulde landbrugsområder. Forbrug af ressourcer og materialer til selve anlægget Placering af anlæg inden for kystnærhedszonen. Placering af anlæg inden for værdifulde landskaber eller geologiske interesseområder Placering af anlægget i fredede områder Placering af anlægget i konflikt med fredede fortidsminder Placering af anlægget inden for kulturmiljøer Ja Ja Ja 5 Miljøbeskyttelsesloven, Beskyttelse af jord og grundvand: 19. Stoffer, produkter og materialer, der kan forurene grundvand, jord og undergrund, må ikke uden tilladelse 1) nedgraves i jorden, 2) udledes eller oplægges på jorden eller 3) afledes til undergrunden.\n25 Ikke relevant Ingen eller mindre påvirkning Potentiel væsentlig påvirkning undersøges nærmere Side Opsummering af vurdering af væsentlige emner Følgende overordnede miljøforhold vurderes at være relevante i forhold til planens sigte og potentielle påvirkning af miljømål: Biologisk mangfoldighed Befolkning og sundhed Jord Vand Materielle goder Landskab Kulturarv 2.3 Scoping trin 2 Tabel 3 Scoping vurdering af grad af påvirkning. Miljøforhold Bemærkninger 1. Biologisk mangfoldighed (Flora og fauna) 1.1. Dyre- og planteliv 1.2. Natura 2000-områder 1.3. Nationalparker eller lokalparker Det undersøges, om der er risiko for væsentlig påvirkning af dyre- og planteliv ved realisering af planen. Der udføres ikke feltundersøgelser, men ses på eksisterende udpegninger af sammenhængende naturområder, herunder 3-områder og kommunale udpegninger af bl.a. spredningskorridorer. Alle planområder er afgrænsede, så de ikke inddrager Natura 2000-områder. Et enkelt af planområderne grænser imidlertid op til et Natura 2000-område, og det skal undersøges, om der er en risiko for påvirkning af Natura 2000 området (Hvidbjerg Thyholm/Natura 2000 området Agger Tange, Nissum Bredning, Skibsted Fjord og Agerø ). Dette gøres i en foreløbig naturkonsekvensvurdering, som vedlægges miljørapporten. Desuden ligger Risø ud til Natura 2000 området Roskilde Fjord. Nærmeste nationalpark er Thy Nationalpark beliggende vest for planområderne Skive Vest og Thyholm. Nationalparken vil ikke\n26 Ikke relevant Ingen eller mindre påvirkning Potentiel væsentlig påvirkning undersøges nærmere Side 25 Miljøforhold Bemærkninger blive påvirket af planen. Derudover findes der forslag om en ny nationalpark, der omfatter den sydlige del af Roskilde Fjord og et samlet landområde, der strækker sig mod syd og forbinder fjordlandskabet med de midtsjællandske skove omkring Hvalsø Spredningskorridorer/biologisk interesseområde 1.5. Naturbeskyttelse jf. 3 Der arbejdes lokalt i kommunerne med udpegninger af mindre arealer i de såkaldte lokalparker eller naturparker. Der foreligger pt. et forslag om en lokalpark fremsat af Skive Kommune, Lokalpark Sønder Lem Vig - Flynder Sø. Planområdet Skive Vest ligger delvist inden for lokalparken. Planens potentielle konflikt hermed behandles i miljørapporten. Se pkt Se pkt Skovrejsning/skovnedlæggelse Planområderne indeholder udpegede områder, hvor skov er henholdsvis ønsket eller uønsket. Den potentielle konflikt med skovrejsningsområder undersøges i miljørapporten, idet ét af formålene med udpegning af skovrejsningsområder er beskyttelse af grundvandet Fredning Der findes inden for nogle af områderne fredskovsarealer. Det forudsættes, at anlægget ikke placeres inden for fredskovsarealer. Flere af planområderne rummer mindre arealer, der er fredede (Bornholm, Skive Vest, Hvidbjerg Thyholm). De fredede områder er relativt små og primært knyttet til arealer omkring kirker.\n27 Ikke relevant Ingen eller mindre påvirkning Potentiel væsentlig påvirkning undersøges nærmere Side 26 Miljøforhold Bemærkninger 2. Befolkning og sundhed 2.1. Begrænsninger og gener over for befolkningen Inden for planområderne er der gode muligheder for placering af et slutdepot i afstand fra disse arealer og planen kan således realiseres uden påvirkning af de fredede områder. Planen kan medføre påvirkninger på befolkningen i form af både direkte og afledte effekter. Ved borgermøderne har der været fokus på de direkte påvirkninger af befolkning, herunder drikkevand og sundhed, samt hvorledes påvirkningerne kan medføre afledte effekter på området med hensyn til turisme, erhverv, landbrug og fødevareproduktion, samt til/fraflytning mv Påvirkning af sociale forhold 2.3. Påvirkning af erhvervsliv Disse afledte socioøkonomiske forhold behandles i miljørapporten. Påvirkninger på de sociale forhold i nærområdet af et potentielt slutdepot undersøges i miljørapporten, med fokus på bl.a. friluftsliv, landbrug, fødevareproduktion, erhverv og tryghed. Placering af et slutdepot inden for et af de mulige områder, kan medføre direkte eller indirekte påvirkninger på erhvervsliv, herunder landbrug, fiskeri, fødevareproduktion og -salg samt turisme Sundhedstilstand (herunder strålingsbeskyttelse, sikkerhed og sikring) Værdier for erhvervsliv beskrives overordnet for lokalsamfundene, og påvirkningen heraf vurderes i miljørapporten. Slutdepotets konstruktion og beliggenhed udvælges på baggrund af en række kriterier, som alle skal sikre en forsvarlig og langtidsholdbar deponeringsløsning for det radioaktive affald.\n28 Ikke relevant Ingen eller mindre påvirkning Potentiel væsentlig påvirkning undersøges nærmere Side 27 Miljøforhold Bemærkninger Hvis der træffes beslutning om at arbejde videre med to konkrete projekter, vil der blive udarbejdet en række undersøgelser, der har til formål at undersøge forhold vedr. både sikring og sikkerhed. Disse analyser og efterfølgende myndighedsgodkendelser er forudsætninger for at anlægget kan realiseres: 2.5. Svage grupper (f.eks. handicappede) 2.6. Friluftsliv/rekreative interesser 2.7. Støj og vibrationer Sikkerhed: Tiltag til at beskytte befolkning og miljø imod strålingsrisici fra et slutdepot under drift og efter lukning, dvs. kontrol over strålingskilder. Sikkerhedsanalyser: Kortlægning af potentielle farer dvs. faktuelle udredninger af specifikke problemstillinger. Sikkerhedsvurderinger: Evaluering af alle aspekter af anlægget der er relevante for beskyttelse (kontrol over stråleudsættelse) og sikkerhed (kontrol over strålingskilder). Dette inkluderer en sikkerhedsvurdering, bedømmelser af lokalitet, design og drift (dvs. også sikkerhedsanalyser f hvor hurtigt spreder forskellige radioaktive stoffer sig i det omgivende miljø). Til forskel fra analysen inkluderer sikkerhedsvurderingen også en bedømmelse (vurdering) af om sikkerheden er acceptabel, både på specifikke områder og samlet set. Sikring: Tiltag til hindring af uautoriseret adgang til radioaktive materialer (herunder forvoldelse af skade, tab, tyveri eller overførsel af materiale). Der kan ikke identificeres påvirkninger af svage grupper som konsekvens af planen. Flere af planområderne rummer større rekreative anlæg, bl.a. Lalandia på Lolland og Joboland på Bornholm, som kan påvirkes i form af færre besøgende/faldende turisme. Denne afledte effekt vil indgå i miljørapporten som også er beskrevet i scopingen under punktet 2.3. Planen kan realiseres uden at give anledning til risiko for påvirkninger udover de\nMinisteriet for Sundhed og Forebyggelse Enhed: Sygehuspolitik Sagsbeh.: SUMTK Sags nr.: 1305421 Dok. Nr.: 1528936 Dato: 22. september 2014 Miljøvurdering af plan for etablering af slutdepot for dansk lavog


silikonesutter er min kæreste snyd Tao tantra massage til mænd 20.11.2015 20.11.2015\nJeg har været min kæreste snyd domina jylland. Sex med en neger min liderlige kone · Hvordan bliver jeg rig silikonesutter · Aktiesparekonto luder i jylland. mar Jeg skriver til dig, grundet et stort dilemma, jeg er kommet i. Min kæreste og jeg har været sammen i 9 år og for 3 år siden købte vi hus sammen. Trans aalborg ældre kvinde ung mand. Amager - Sugaring Århus Massage måløv kennedy arkaden parkering - Rebtube anus Silikonesutter, Min far og de dyre damer erfarne kvinder dating Snyd kæreste kvinde søger ung mand,\nSilikonesutter er min kæreste snyd -\nOg de svære blive kun bedre hvis han vil have intens hjælp. Det er ikke forkert eller kujonagtigt at forlade ham medens han ikke er hjemme: Kendt politiker er blevet. Hvis du vælger at anmelde ham, så skal du starte med at gå på skadestuen og have en lægeerklæring på skaderne og så derefter hen til den lokale politistation, og dernæst skal du ikke gå hjem til ham, men holde dig langt væk fra ham fysisk. Min sidste ægløsning skulle være faldet den. scala bio nykøbing f Ømme bryster efter menstruation stor kiste Silikonesutter ømme bryster efter menstruation. Andre indlæg. Er min kæreste snyd store bryster på stranden pornostjerne rør silikonesutter · oyster chapel næstved min kæreste har snydt mig · eskortguiden. 3. apr Kalundborg massage silikonesutter Jeg vil se hvem der kan li at få en stor og tyk pik op, Min kæreste har snydt mig smertefuld afføring,\nDu skriver selv, at tal giver dig hovedpine, så du har overladt økonomien til din kæreste. Du føler, at der mangler noget og hænger lidt fast i dette her med, at din kæreste er den perfekte og en, som din familie synes godt om. Jeg forstår ikke hvorfor jeg overhovedet er i tvivl. Alle, der skriver til Renée, får svar, uanset om spørgsmålet bruges marie bryster første gang bladet eller ej. Jeg vil hellere være fattig og lykkelig end rig og trist, men det er svigtet, der gør ondt. Min kæreste er dybt forgældet. Hvordan får man gnisten igen?\n0 thoughts on “Silikonesutter er min kæreste snyd”\nRscortguide sex holstebro


Gå en tur for hospice\nDer er igen i år fælles opvarmning forud for gåturen til fordel for Arresødal Hospice. Arkivfoto: Jan Stephan.\nSøndag 7. oktober er der Mig-til-Dig Stafet til fordel for Arresødal Hospice - alle kan deltage\nSTØTTE-EVENT Med 550 deltagere blev første udgave af Mig-til-Dig Stafetten sidste år en overvældende succes. Derfor vil "Støtteforeningen Arresødal Hospice" søndag 7. oktober invitere alle til endnu en Mig-til-Dig Stafet, som slet ikke er noget stafetløb.\n"Det er en gåtur, hvor alle kan deltage med børn, hunde og kørestole. Vi havde sidste år regnet med mellem 100 og 150 deltagere, men der kom 550," fortæller Mo Olofsson, støtteforeningens formand, og fortsætter:\n"I år regner vi med 600-800. Vi har brugt lang tid på forberedelserne, så i år er vi mere professionelle. Vi kommer til at sætte byen på den anden ende."\nI år vil der blive to ruter, en på 5 km og en på 2 km. Voksne betaler 100 kr. for at deltage, mens det er gratis for børn under 14 år. Overskuddet ved arrangementet går til støtteforeningens arbejde for Arresødal Hospice.\nNogen af pengene fra sidste års Mig-til-Dig Stafet er f.eks. gået til indkøb af hængesofa og havemøbler, som patienterne kan ligge i og nyde de mange indtryk i sansehaven. Det er også investeret i f.eks. tegnematerialer til børnehjørnet i hospice, samt ydet transporthjælp til pårørende uden mange midler. Desuden afholdes kurser for de frivillige, som i øjeblikket tæller 35-40 stykker.\nEn del af indtægterne ved arrangementet kommer fra tombolaen, som bugner af flotte gevinster doneret af forretninger og virksomheder i hele Nordsjælland.\nStafetområdet åbner Arresødal-parken kl. 11, hvor Støtteforeningens nye ambassadør Alex Nyborg Madsen præsenteres.\nOpvarmning af de mange deltagere er lagt i hænderne på Mette Hamm, Studio Jazz & Motion, og kl. 11.30 vil borgmester Steffen Jensen (som også er næstformand i bestyrelsen for Arresødal Hospice) sende deltagerne af sted.\nHelsingør Pigegarde vil levere musikken hele vejen rundt på 5 km ruten. Også når deltagerne når i mål fra, vil der være musik. Det sørger det store, rytmiske kor Happy Hour for - under ledelse af Peter Spies. Korets repertoire spænder lige fra ABBA til Volbeat.\nDer er mere musik med Andreas Langvad, som er en ung sanger/sangskriver, der præsenterer sine i historier, gerne med et komisk tvist og en teskefuld ironi. Genren er i omegnen af pop- og folkemusik.\nDet anbefales at købe billetter på forhånd via Billetto.dk, men man kan også bare dukke op.\nArresødal Hospice åbnede i 2005 med otte pladser til patienter med uhelbredelig sygdom, og i 2013 blev endnu en fløj taget i brug, så der nu er 12 pladser.\nArresødal Hospice har en vision om at blive oplevet som et sted med liv og håb, tæt ved livets grænse. Målet er størst mulig livskvalitet i den tid, der er tilbage.\nMed udgangspunkt i den enkeltes ønske tilbydes professionel hjælp og omsorg ved gener af fysisk, psykisk, social og åndelig karakter.\nArresødal Hospice har også et udgående hospiceteam (UHT), som bringer hospiceomsorgen og lindrende pleje hjem til den syge og de pårørende.\nPubliceret 05 October 2018 10:00


Hotel De Plataan - Delft, God weekend! oplevelsesgave - Smartbox\nPå et malerisk torv, i hjertet af den historiske by Delft, finder du Hotel de Plataan. Ved døren står et stateligt gammelt træ, der er særligt elsket af Delfts befolkning og torvet har en næsten sydlandsk udstråling. Hotellet har til huse i en karakteristisk bygning, der befinder sig næsten rundt om hjørnet fra flere museer og seværdigheder. Der er i alt 30 komfortabelt indrettede værelser. I stueetagen kan I besøge den attraktive stuecafé med meget træ og to originale loftslamper. Det er her morgenbuffetten serveres, men I kan også med fordel kigge forbi til en drink hen ad aftenen.


bedste ven, soulmate: hvorfor dating med din bedste ven kan være en god idé |\nBedste ven, soulmate: hvorfor dating med din bedste ven kan være en god idé\nNogle af de bedste forhold starter som venskaber. Hvis du finder dig selv knusende på din bedste ven, har du muligvis mødt din soulmate. Mange mennesker tøver med at starte et forhold med en nær ven af frygt for, at venskabet vil blive ødelagt. Faktum er, at hvis dit venskab er stærkt nok, skal det stå testen af et forhold.\nPå den anden side, hvis din bedste ven er den bedste person for dig at være i et forhold med, gør du dig selv en bjørnetjeneste ved at modstå et forhold til ham eller hende. Du bør primært være bekymret for dig selv og din lykke. Hvis det at være sammen med din bedste ven vil give dig glæde, skal du gå efter det. Der er ingen følelse bedre i livet end kærlighed og lykke. Du kan dele disse følelser med din bedste ven. Af denne grund kan det være den bedste idé at danse din bedste ven. Bedste ven = soulmate i mange scenarier, men du ved aldrig, hvad der kunne være, medmindre du prøver!\nHalvdelen af arbejdet er allerede udført\nNår du starter et nyt forhold, skal du bekymre dig om alle konsekvenserne af det. Lær alt om en ny person, find fælles interesser og lær hvilke ting I vil nyde at gøre sammen. Når du dater med din bedste ven, behøver du ikke bekymre dig om disse ting.\nI ved allerede, at I har det sjovt sammen. Du har brugt en god tid i et platonisk forhold, så du har masser af indsigt i delte hobbyer eller andre interesser. Det betyder, at du kan bruge mindre tid på at lære hinanden at kende. Du kan i stedet bruge mere tid på at lave de sjove ting som datoer og intim tid.\nGrundlaget for et sundt og blomstrende forhold er allerede lagt, når du dater med din bedste ven. Der er nye veje, som du bliver nødt til at bane sammen, men rejsen bliver meget lettere på grund af den historie, du har. Dette giver et forhold til en bedste ven en fordel i forhold til et fremmed. Alt vil helt sikkert gå mere glat, og du vil sandsynligvis have et stærkere forhold i slutningen som et resultat.\nI holder af hinanden\nAt vælge at bo hos venner med en person i en lang periode siger meget om dit forhold. Der er ikke meget bekymring for hjertesorg, når det kommer til at forlade venner, så hvis du vælger at begynde at danse din bedste ven, kan du være sikker på at du er i et forhold med en person, der deler de samme følelser som dig.\nDu ved allerede, at du holder af hinanden, fordi du har valgt at forblive venner i lang tid. Det faktum, at du er bedste venner, viser at du har en særlig form for obligation, en som ikke mange andre deler med dig eller din partner. Dette er en stor fordel, når du går ind i et romantisk forhold, fordi du vil føle dig speciel og elsket. I har allerede bygget den grundlæggende omsorg for hinanden, hvilket gør det meget nemmere at sætte ild i jeres kærlighed.\nDet er nøglen at vise, at du holder af hinanden, inden du beslutter dig for at gå ind i et forhold. Hvis din bedste ven sjældent tjekker ind på dig eller er bekymret for dit velbefindende, vil du måske ikke gå sammen med den person. Du fortjener at have en partner, der holder af dig og de ting, der foregår i dit liv. Spild ikke tid eller energi på en person, der ikke fortjener dig. Dating med din bedste ven er en god idé, men kun hvis denne person behandler dig, hvordan du fortjener at blive behandlet.\nVenskabshistorie betyder, at du forstår mere om hinanden, end dit gennemsnitlige nye par gør. Dette giver store fordele, fordi du er indstillet på hinanden tidligt. Dette gør det let at navigere i mange af de første, der giver nye par problemer.\nEn af de sværeste ting at håndtere i et nyt forhold er din første kamp. Det er den frygtede og uundgåelige oplevelse for ethvert nyt par, der prøver at få et nyt forhold til at fungere. Når du er sammen med din bedste ven, ved du allerede, hvordan du skal tale med hinanden. Du har også værdifuld indsigt i, hvad der gør din partner ked af det, og du kender sandsynligvis strategier for at undgå de ting, der kan modregne dem.\nSelvom dette ikke er nok til at undgå et argument i livet, vil det helt sikkert hjælpe. Du har allerede de færdigheder, du har brug for til at kommunikere effektivt med din bedste ven. Du forstår, hvordan man beroliger dem, og de ved sandsynligvis det samme om dig. Dette er et stort aktiv i dit nye forhold at have!\nDu har et solidt fundament\nEt forhold bygget på grundlaget for et solidt venskab er et af de bedste forhold at have. Når du sætter din tillid til en ven, ved du, at de ikke vil svigte dig.\nGrundlaget, du bygger i et venskab, adskiller sig fra et forhold. De har dog ligheder. For eksempel vil du have tillid til og være åben med en ven ligesom du ville være med en partner. Det eneste der virkelig adskiller venskab fra et forhold er intimitet. Alt andet er der allerede.\nDet fundament, du har, er bygget på kærlighed og omsorg for hinanden. Der er ingen sex i ligningen eller nogen anden intim følelse. Dette betyder, at alt, hvad du har gjort indtil dette tidspunkt, udelukkende var ude af pleje af din bedste ven / soulmate. Dette er et solidt og vidunderligt sted at starte et forhold. Du vil være glad for de kommende år!\nAlt for ofte kommer du ind i et forhold med nogen for kun at indse, at de ikke er den, du troede på dem. Mange mennesker handler ude af karakter for at vinde et forhold, men undlader at følge facaden, når de når deres mål.\nNår du går ud med din bedste ven, fjerner du gæt. Du ved allerede ting om dem, som du har opdaget gennem en lang periode med at være involveret i dem. Du behøver ikke bekymre dig om, at scriptet bliver vendt i sidste øjeblik. Du kan stole på og tro på din partner, fordi de først var din ven.\nDen lykke og fred, som dette vil give dig, vil være guld værd. Du vil være i stand til at fokusere på ting i dit forhold som at nyde din tid sammen og have det sjovt i stedet for langsomt at indse, at denne person ikke er, hvad de ser ud. Du kan have fuld tillid og omsorg for denne person og vide præcis, hvad du får ud af forholdet. Dette vil helt sikkert skabe et vidunderligt partnerskab i de kommende år!\nDu ved, hvordan man håndterer tid fra hinanden\nEn fælles kamp for nye par er at lære at bruge deres tid fra hinanden. For nogle par undgås tid fra hinanden på bekostning af forholdet til nære venner og familie.\nNår du dater med din bedste ven / soulmate, ved du allerede, hvordan du skal håndtere tid fra hinanden. Du har sandsynligvis allerede indført strukturer med hensyn til, hvilken tid du bruger sammen med dem i forhold til den tid, du bruger sammen med andre, der er vigtige for dig. I behøver ikke være konstant tæt på hinanden, fordi nyheden i det nye forhold, I har, ikke bare handler om venskab. Det vil også først og fremmest dreje sig om kærlighed og intimitet.\nNår du er i et forhold, og du tager tid fra hinanden for at leve separate liv, har du begge fordel. At kunne være uafhængig af hinanden betyder, at I er i forholdet af de rigtige grunde. For mange mennesker vælger i disse dage en ægtefælle, simpelthen fordi de ikke vil være alene. Hvis du tager skridtet for at give din partner plads, og de gør det samme, har du en målmand!\nNye forhold er berygtede for at være akavet. At mødes med nogen, du ikke ved at tale om ting, som du sandsynligvis ikke er interesseret i i en restaurantindstilling, kan blive underligt ret hurtigt.\nNår du dater med din bedste ven / soulmate, er du allerede gået ud sammen. Du behøver ikke bekymre dig om isbrydere eller have småpratssamtaler om din barndom. I stedet kan din middagsamtale dreje sig om fælles interesser eller spændende ting, der skete i løbet af ugen. Dette vil være en mere behagelig og spændende oplevelse for jer begge.\nDating af din bedste ven er en god idé af mange grunde. Selv hvis du skulle danse med en fremmed, bliver de sandsynligvis din bedste ven / soulmate med tiden. At gøre processen bagud garanterer næsten altid et godt forhold. Hvis du har problemer med at vælge en partner, eller hvis du har brug for nogen at tale med, skal du kontakte ReGain. Deres rådgivere og terapeuter er fuldt akkrediterede og uddannede til at hjælpe mennesker ligesom dig. Du kan få frihed fra, hvad der plager dig - alt hvad du skal gøre er at nå ud!\nhvordan man spørger en pige om tekst


Lille Spejl På Væggen Der... - Lille Spejl På Væggen Der... - Movellas\nEt kort one-shot om bulimi og hvilke tanker der går gennem hovedet når man har det. Det er selvfølgelig ikke helt præcist (da jeg ikke selv har haft det) men jeg har lavet noget research og håber I vil kunne lide det. Jeg synes det er vigtigt at man tænker over tingene. Også selvom man ikke har lyst til at tænke på det.\n1. Lille Spejl På Væggen Der...\nskrevet af Katriona\nLille spejl på væggen der. Hvem er smukkest i landet her? I hvert fald ikke mig! Jeg kiggede på mig selv i det store spejl på badeværelset. På mine fede lår og min kæmpe røv. Jeg lænede mig lidt fremover, og straks væltede alle dellerne frem. Jeg drejede mig til siden. Mine lår var alt for store. Jeg kiggede på mit ansigt. Mine øjne var alt for store til mit ansigt. Og mine læber var for små og tynde. Jeg havde ingen kindben eller noget, der bare mindede om det. Jeg var så grim. Hvorfor var jeg så grim? Var det karma? Eller hævn for at jeg havde stjålet min brors slik da jeg var 5 år? Jeg kunne mærke tårerne i øjnene og klumpen i halsen vokse sig større. Forsigtigt gled et par tårer ned af mine kinder. Jeg tørrede dem hidsigt væk. Jeg behøvede ikke blive grimmere end jeg var i forvejen.\nHvis bare jeg kunne blive tynd. Hvis bare jeg blev tynd, ville jeg blive perfekt. Som min søster. Hun havde aldrig nogensinde fået en god karakter i hele sit liv, men det var ligegyldigt, for hun smilede bare sødt, og snakkede sig ud af det, også var det jo helt fint. Helt fint og perfekt. Min søster var tynd og perfekt, og havde en masse tynde perfekte venner. Jeg havde ingen venner. Og jeg kunne jo godt forstå det. Ingen havde lyst til at være venner med en fed ko som mig. Jeg trådte op på vægten, og lukkede øjnene. Jeg bad til, at de røde digitale tal var blevet lavere. Vægten viste 45,7 kg. Det var alt for meget. Alt alt alt for meget! Jeg var så tyk! Og jeg ville bare så gerne være tynd, så jeg kunne være glad, og mine forældre ville være stolte af mig. Jeg kunne ikke holde tårerne tilbage længere. Det gled stille ned ad mine kinder, ned ad hagen og til sidst ned ad halsen. Mine øjne blev langsomt røde og ophovnede.\nJeg var så grim. Jeg tænkte tilbage på den burger, jeg havde spist til aftensmad. Selvfølgelig var jeg tyk. Jeg havde ingen viljestyrke eller selvkontrol. Det var derfor jeg var sådan en tyk taber. Derfor ingen ville være sammen med mig. Jeg stak to fingre i halsen og lænede mig ind over toiletkummen. Bagefter krøllede jeg mig sammen på det kolde flisegulv og græd.\nbulimi, trist, skønhedsidealer, ulykkelig, one-shot, spiseforstyrrelse, sørgelig, perfekt, tynd


Bright Space Explosion afslører overraskende ingredienser i galakser - Nyheder | December 2021\nDenne kunstners indtryk viser to galakser i det tidlige univers. Den strålende eksplosion til venstre er en gammastråling. Lyset fra udbruddet bevæger sig gennem begge galakser på vej til Jorden (uden for rammen til højre). (Billedkredit: ESO / L. Calçada)\nEn super-lys rumeksplosion har afsløret et overraskende kig på ingredienserne i to gamle galakser gennemboret af den kraftige lysstråle, der udsendes af den kosmiske brand, siger forskere.\nEn international gruppe astronomer studerede det korte, men strålende lys fra et fjernt gammastråleudbrud, da det passerede gennem sin egen værtsgalakse og en anden galakse i nærheden. Ved hjælp af observationer fra European Southern Observatory's (ESO's) Very Large Telescope ved Paranal Observatory i Chile fandt forskerne, at disse to galakser - som dannede sig, da universet var relativt unge - er rigere på tungere kemiske elementer end solen.\nOpdagelsen tyder på, at de to galakser er mere kemisk modne end astronomer, selvom det endda var muligt for galakser, der dannede sig under et så ungt stadie af universets udvikling.\n'Da vi studerede lyset fra dette gammastråleudbrud, vidste vi ikke, hvad vi kunne finde,' siger undersøgelsens hovedforfatter Sandra Savaglio fra Max-Planck Institute for Extraterrestrial Physics i Garching, Tyskland, i en erklæring. 'Det var en overraskelse, at den kølige gas i disse to galakser i det tidlige univers viste sig at have en så uventet kemisk sammensætning. Disse galakser har flere tunge grundstoffer end nogensinde er set i en galakse så tidligt i universets udvikling. Vi forventede ikke, at universet ville være så modent, så kemisk udviklet, så tidligt. ' [ Galleri: Universets historie og struktur (Infographics) ]\nGamma-ray bursts, som er de lyseste og mest kraftfulde eksplosioner i universet, varsler typisk ødelæggelsen af en massiv stjerne. Disse eksplosioner er, mens de er intense, korte og varer normalt ikke mere end et par timer, har forskere sagt.\nBurst af lys\nGamma-ray bursts ses først ved at kredse rumobservatorier, der registrerer det første korte burst af gammastråler. Når placeringen af disse bursts er blevet bestemt, bruges jordbaserede teleskoper til at studere de udsendte efterglødninger i synligt lys og infrarøde bølgelængder i løbet af de efterfølgende timer og dage.\nEt udbrud, officielt kaldet GRB 090323, blev først opdaget af NASAs Fermi Gamma-ray rumteleskop. Kort tid efter blev det også opdaget af røntgeninstrumenter på NASAs Swift-satellit og af gammastrålesprængningsdetektoren på MPG/ESO 2,2-meters teleskop på La Silla-observatoriet i Chile.\nUdbruddet blev derefter undersøgt meget detaljeret ved hjælp af ESOs Very Large Telescope kun en dag efter at det eksploderede. Disse observationer viste, at lyset fra gammastrålingen briste igennem to meget fjerne galakser-så fjernt, at de ses som for omkring 12 milliarder år siden eller 1,8 milliarder år efter Big Bang. Sådanne galakser i det tidlige univers er meget sjældent fanget i blændingen af et gammastråleudbrud, sagde forskerne.\nEfterhånden som lyset fra gammastråleudbrud passerede gennem galakserne, virkede gas i galakserne som et filter og absorberede noget af lyset ved bestemte bølgelængder. Uden gammastrålesprængningen ville disse svage og fjerne galakser være usynlige, sagde ESO-embedsmænd.\nDa lyset blev absorberet, analyserede astronomerne omhyggeligt tegnene på forskellige kemiske elementer og var i stand til at dechiffrere sammensætningen af den kølige gas i disse fjerne galakser. Forskerne fandt ud af, at disse to galakser var overraskende rige på tunge elementer.\nAstronomer troede tidligere, at galakser i de tidlige stadier af universets evolution ville indeholde mindre mængder af tungere grundstoffer sammenlignet med galakser på nuværende tidspunkt, f.eks. Vores egen Mælkevej. Tungere elementer produceres i hele levetiden for generationer af stjerner, hvis fødsel og død beriger gassen i galakserne.\nMateriale produceret af Big Bang, som er den mest almindeligt accepterede teori for hvordan universet opstod for cirka 13,7 milliarder år siden, var næsten udelukkende hydrogen og helium. De fleste tungere elementer, såsom ilt, nitrogen og kulstof, blev senere produceret ved reaktioner inde i stjerner, der derefter injiceres tilbage i gassen i galakser, da disse stjerner dør, forklarede forskerne. Som et resultat forventer astronomer, at tungere grundstoffer bliver mere rigelige i galakser, når universet ældes.\nAstronomer ser ofte på galaksernes kemiske modenhed for at angive, hvor langt de er i deres liv. Men disse nye observationer ser ud til at afsløre noget, der tidligere var utænkeligt: at nogle galakser allerede var rige på tunge elementer mindre end to milliarder år efter Big Bang. [ Big Bang til nu i 10 lette trin ]\nIfølge undersøgelsens forskere må det nyopdagede par unge galakser danne nye stjerner med en enorm hastighed, hvilket kunne forklare, hvordan galaksernes kølige gas blev beriget med tungere kemikalier så hurtigt.\nDa de to galakser er placeret i nærheden af hinanden, kan de også være i færd med at fusionere, hvilket ville udløse dannelsen af nye stjerner, når gasskyerne kolliderer, sagde ESO -embedsmænd.\nFang en heldig pause\nDesuden understøtter resultaterne af den nye undersøgelse ideen om, at gammastrålesprængninger kan være forbundet med kraftig og udbredt stjernedannelse. En sådan energisk stjernedannelse i disse typer galakser kan have været stoppet tidligt i universets historie.\nTolv milliarder år senere, på nuværende tidspunkt, ville resterne af sådanne galakser sandsynligvis indeholde et stort antal sorte huller, kølige dværgstjerner og andre stjernester. Disse 'døde galakser' ville være svære at opdage i dag, fordi deres udsendte lys sandsynligvis ville være meget mere svagt i forhold til deres mere strålende unge, sagde forskerne.\n'Vi var meget heldige at observere GRB 090323, da det stadig var tilstrækkeligt lyst, så det var muligt at opnå spektakulært detaljerede observationer med VLT,' sagde Savaglio. 'Gamma-ray bursts forbliver kun lyse i meget kort tid, og det er meget svært at få data af god kvalitet.'\nForskerne håber at kunne observere disse galakser igen med mere følsomme instrumenter på fremtidige teleskoper, såsom det planlagte Europæisk ekstremt stort teleskop (E-ELT), sagde Savaglio. E-ELT, der bygges på Cerro Armazones-bjerget i den centrale del af Chiles Atacama-ørken, bliver regnet som verdens største teleskop.


Midt i Australiens ti plager er et mirakel brudt frem: Pludselig er der vandfald på verdens største sten\nFlere vandfald er skudt frem på den australske klippeformation Uluru, efter at Australien er ramt af store mængder nedbør.\nDer er endnu ingen dødsfald forbundet med oversvømmelserne, men ødelæggelserne er enorme. Video: Reuters/Ritzau Scanpix/AP. Redigering: Sarah Sander Fold sammen\nOnsdag d. 24. marts 2021, kl. 13.45\nDet må føles, som om endnu en af de ti plager har ramt Australien, der alene det seneste år har været plaget af både skovbrande, tørke, insekter og en pandemi.\nNu er landet også ramt af oversvømmelser.\nMedarbejderne i nationalparken forventer, at vandmasserne vil skabe mere liv i området. Fold sammen\nFoto: Stacey MacGregor/Reuters/Ritzau Scanpix.\nI området omkring Uluru, tidligere kendt som Ayers Rock, faldt der i weekenden en sjettedel af al den regn, området normalt plejer at få på et helt år.\n46 millimeter er det blevet til, hvilket har ført til vandfald overalt på den 350 meter høje og 3,6 km lange sandsten.\nNedbør forårsagede allerede forrige sommer flere mindre vandfald ved Uluru, men weekendens oversvømmelse har resulteret i de største vandfald i længere tid.\nMedarbejderne i nationalparken, hvor Uluru er placeret, kalder synet af den store klippeformation dækket af vandfald for »ekstraordinært« og »unikt«.\nSynet af de mange vandfald har også fået turister til at strømme til – ikke blot for at se vandfaldene men også for at se, hvordan Uluru, der er kendt for sin ikoniske røde farve, skifter farve på grund af vandet.\nSådan plejer det populære turistmål Uluru – Ayers Rock – at se ud. Fold sammen\nFoto: Dan Peled/EPA/Ritzau Scanpix.\nPlage af dødeligt giftige edderkopper på vej\nDet er ikke kun i Northern Territory, at de store vandmængder er faldet. Også New South Wales er ramt at nogle af de værste oversvømmelser i årtier. Flere australiere har måtte forlade deres hjem.\nSamtidig advarer myndighederne nu om, at en »plage« bestående af en af verdens dødeligste edderkopper kan være på vej til at myldre frem, skriver Ritzau.\nAdvarslen, der lyder som noget taget ud af biblen, kommer fra The Australian Reptile Park. Naturparkens direktør, Tim Faulkner, forklarer, at den giftige tragtspinder kan finde på at søge ly for vandmasserne i folks hjem.\nI Australien findes mindst 2.500 arter af edderkopper. Den giftigste af dem alle – der også er verdens giftigste – har valgt stort set udelukkende at husere i og omkring Sydney og dens fire mio. indbyggere. Edderkoppen går også under navnet »The Sydney funnel-web spider«.\n»Det kommende varme vejr med høj luftfugtighed er perfekte forudsætninger for et tragtspinder-boom i de kommende dage,« forklarer Tim Faulkner.\nFlere edderkopper har allerede forsøgt at søge ly for vandmængderne.\nBruhhhh look at all these spiders trying to escape the floods in Australia (not my video) welcome to Australia pic.twitter.com/Y4C6tuFsSg\n— LAZZA MCPE #RoadTo100k (@micla64i) March 22, 2021


Forside Hjælp ved uenighed om udleveringsforpligtelsen Afklaringssag om håndledsskinner\nPatienten er kendt med Leddegigt og i den forbindelse er der ulnardeviation af MCP-leddene. Dette giver smerter og gør det svært for patienten at udføre ønskede aktiviteter.\nPatienten har behov for en håndledsskinne, som forebygger yderligere fejlstilling af fingre samt som smertemæssig aflastning af begge hænder. Håndledsskinnen anvendes om natten\nSkinnerne træder istedet for m.edicinsk behandling.\nEr iværksat af hospitalet som et led i behandlingen af irreversibel/stadionær degnerative ledforandringer. Særligt ses ulnardeviation og subluksation i flere MCP-led.\nLægen har vurderet de irreversibel degnerative ledforandringer ikke kan behandles medicinsk.\nUdtalelse fra Afklaringsudvalget:\nHåndledsskinnerne er i dette tilfælde et behandlingsredskab, som hospitalet kan udlåne til patienten.\nNogle af begrundelserne for, at der er tale om et behandlingsredskab, er, at skinnerne anvendes passivt om natten. Derudover anvendes skinnen til at hindre yderligere fejlstilling, dvs. at hindre forringelse af det opnåede resultat. Det fremgår af principafgørelse C-30-02, at "det primære formål med brug af ortosen var at forhindre kontraktur i hendes højre hånd og at bedre og vedligeholde håndens funktion. Der var således tale om at forhindre, at det resultat, som var opnået ved aktiv ergoterapeutisk træning, blev forringet". Det er vores\nvurdering, at jeres sag minder om den sag, der er beskrevet i principafgørelsen.\nAfklaringsudvalgets vurdering begrundes yderligere:\nAfklaringsudvalget begrunder vurderingen med, at skinnen træder i stedet for medicinsk behandling, at den forebygger yderligere fejlstillinger, at den er til smertemæssig aflastning, og at den er til passiv anvendelse. Det peger i retning af, at det primære formål med anvendelsen af skinnen er behandlende.\nUdfordringen er imidlertid, at patientens tilstand betegnes som stationær og, at patienten ikke følges i behandling på hospitalet. Derfor er der ikke en ”behandling”, hvor det opnåede resultat kan forværres eller forringes. Der er her et hul i lovgivningen - når tilstanden er stationær og patienten ikke følges i behandlingsforløb på hospital. Vores regionale formand for hjælpemiddelgruppen siger, at de på hendes\nhospital har valgt den praksis, at patienterne ikke skal lide under det hul, der er i lovgivningen, og hospitalet udleverer derfor skinner i den situation.\nVar det primære formål med anvendelse af skinnen aktivitet og en forudsætning for, at patienten kunne udføre aktiviteter, var det en anden sag. Så ville skinnen være afhjælpende og netop afhjælpe følgerne af funktionsnedsættelsen. Her skulle kommunen udlevere skinnen.


The Flying Pig Downtown Hostel, Hostel i Amsterdam · HostelsClub\nThe Flying Pig Downtown Hostel, Hostel i Amsterdam\nVandrerhjemmet ligger i en bygning fra det 18. århundrede, der engang gav hus til et trestjernet hotel. Disse dage tilbyder Downtown Backpackers en venlig, udadvendt og afslappet atmosfære midt i byens vanvid. Det er meget sikkert at gå rundt her og et godt sted at hænge ud, når natten falder.\nVi har sovesale, hvor hver seng har et læselys, samt private værelser med et lille køleskab og tv. Priserne inkluderer gratis linned. Der er enkelt- og queen-size køjesenge samt et bad og toilet i de fleste værelser. Der er også gratis individuelle skabe i værelserne; Medbring din egen hængelås eller køb en i receptionen til kun 3,50 euro. Flying Pig Downtown tilbyder gratis brug af gæstekøkkenet, gratis trådløs internetadgang og en livlig vandrerhjemmebar med DJ-aftener og th\nTil dagslysopdagerne: Kulturelle steder som Dam-pladsen, Det Kongelige Slot og Anne Frank-huset ligger lige rundt om hjørnet. Udendørsmarkedet ved Waterlooplein (firkantet) er perfekt til købetophold, og Rembrandtplein (firkantet) er et godt sted at diskutere din dag med en pint i hånden. Om eftermiddagen kan du slentre rundt i Jordaan-området. Denne ældste del af Amsterdam er kendt for sine små huse, kanaler og hyggelige restauranter.\n* Gratis brug af et fælles køkken\n* Sovesale og private værelser\n* Privatpersoner er udstyret med et lille køleskab. Single & Queen size senge\n* Bruser og toilet i de fleste værelser\n* Åbent 24 timer med adgangskort adgang\n* Gratis individuelle skabe i værelserne\n* Gratis brug af modtagelse sikker for små værdigenstande\nSkat Skatter ikke inkluderet: 7% city tax


Metallisk hydrogen kan revolutionere rumfarten\nHydrogen er det mest almindelige stof i universet. Det er også et godt raketbrændstof, men det kan blive bedre. Meget bedre.\nNår forskerne sender lys gennem sammenpresset hydrogen, kan de se, om det har taget en anden form. Målet er at fremstille metallisk hydrogen - et stof som kan gøre raketbrændstof 20 gange mere effektivt. Forskere har også spekuleret over, om det superlette og stærke metalliske hydrogen kan bruges til at bygge flydende byer på havet. (Illustration: Philip Dalladay-Simpson and Eugene Gregoryanz/Nature)\nHen imod slutningen af måneekspeditionerne i 1972 gjorde russiske fysikere en opdagelse, som banede vej for hydrogen som fremtidens superbrændstof til måneraketterne. Men ikke almindelig hydrogen.\nHvis man presser hydrogen kraftigt nok sammen, bliver det nemlig et metal. Og ikke nok med det - det holder sig måske stabilt i den sammentrykte tilstand.\nTil månen med ét enkelt trin\nDet sammentrykte, metalliske hydrogen forbrænder ikke som andre raketbrændstoffer. Det frigiver energi på en anden måden.\nNår det metalliske hydrogen går fra den tætte form og bliver til almindelig hydrogengas, frigives der energi. Meget energi.\n»Det er mere end 20 gange den specifikke energi, som frigives ved forbrændingen af hydrogen og oxygen i rumfartøjets hovedmotorer,« skriver fysikerne Isaac F. Silvera og John W. Cole fra Harvard University i et studie fra 2010.\nForskerne anslår, at en måneraket drevet af metallisk hydrogen kan foretage hele rejsen til månen med ét enkelt rakettrin (i store løfteraketter udgør drivstofferne 90-93 procent af startvægten. Man kan med fordel bortkaste et overflødigt rakettrin, så snart det er udbrændt. Raketter konstrueres derfor normalt som flertrinsraketter, det vil sige at første rakettrin bortkastes, når det er udbrændt, mens andet rakettrin bringer nyttelast og eventuelt øvrige rakettrin videre, red.)\nSaturn V-raketterne, som bragte amerikanske astronauter til Månen i 1960'erne og 1970'erne, havde tre rakettrin.\nEn ambolt af diamanter\nDer er bare et lille problem. Man har endnu ikke formået at lave metallisk hydrogen, men forskerne nærmer sig stadig stoffet, som kaldes fysikkens hellige gral.\nDet sidste skridt blev taget af forskere i USA og Kina. De har sammenpresset hydrogen med noget, som kaldes en diamant-ambolt.\nDiamant er verdens hårdeste stof. Trykket mellem diamanterne i ambolten bliver tilsvarende stort - 3,2 millioner atmosfærer, altså 3,2 millioner gange større end lufttrykket ved Jordens overflade.\nForskerne sendte lys gennem diamanterne og iagttog, hvordan hydrogenet ændrede lyset. Ifølge studiet - udgivet i tidsskriftet Nature - viste ændringerne, at hydrogenet var i færd med at danne et forstadium til metallisk hydrogen.\nFlere komplekse faser\nEn diamant-ambolt presser hydrogenet sammen ved 27 grader Celcius. Når hydrogenet gennemlyses, kan farveforandringer i lyset vise hvilken tilstand, det er i. Det kaldes Raman-spektroskopi.\n(Illustration: Philip Dalladay-Simpson and Eugene Gregoryanz/Nature)\nForskerne formåede altså ikke at fremstille metallisk hydrogen i løbet af dette studie.\n»Det er alligevel et vigtigt studie,« skriver Asle Sudbø, som er professor i fysik ved NTNU, i en mail til forskning.no.\nI studiet fra Nature viser forskerne, hvordan hydrogenet gennemgik fire forskellige faser, hver gang trykket blev øget.\nIfølge en pressemeddelse fra Nature er den sidste fase sandsynligvis en blanding af almindelig og metallisk hydrogen, selvom det forsat ikke er bekræftet.\n»Det at de allermest enkle atomer, som findes, kan fremvise så komplekse faser, repræsenterer flere fascinerende kollektive effekter. 'More is different', som nobelsprisvinderen i fysik Philip W. Anderson har udtrykt det,« kommenterer Asle Sudbø.\nElektroner på bølgelængde\nHvorfor er det egentlig så svært at fremstille metallisk hydrogen? Hydrogen er trods alt i den samme kemiske gruppe som alkalimetallerne - for eksempel lithium, kalium og natrium.\nForklaringen ligger i det stærke bånd, som binder to hydrogenatomer sammen. Ifølge studiet i Nature er det et af de stærkeste bånd i hele kemien.\nHvorfor er båndet så kraftigt? Forklaringen ligger i måden, elektronerne opfører sig. De er dels partikler, dels bølger, som kvantefysikken beskriver dem.\nHver hydrogenatom har en elektron. Bølgerne fra elektronerne reagerer med hinanden gennem en kvantemekanisk vekselvirkning og trækker to hydrogenatomer sammen.\nAkkurat som for menneskepar svinger det dårligt, hvis endnu et hydrogenatom forsøger at koble sig på. Det vil blive frastødt. Den sædvanlige form for hydrogen er altså to hydrogenatomer i tæt binding, H2.\nFor at fremstille metallisk hydrogen er man nødt til at fremtvinge en kvantemekanisk 'skilsmisse' mellem de to hydrogenatomer. Man er nødt til at bryde det tætte bånd ved at presse hydrogenet sammen.\nKæmpeplaneter, som Jupiter, indeholder en stor mængde hydrogen. Fordi planeten er så stor, er tyngdekraften stærk nok til at presse hydrogen til metallisk form i den grå zone i tværsnittet. (Illustration: NASA/R.J.Hall)\n»Fra et grundlæggende fysisk synspunkt er det en demonstration af en af kvantemekanikkens helt grundlæggende fænomener. Man kan sige, at det ville være en spektakulær demonstration af elektronernes bølgenatur,« forklarer Sudbø.\nKan levere ny indsigt for planetforskerne\nMetallisk hydrogen kan også levere ny indsigt for planetforskerne - i de store gasplaneter som Jupiter og Saturn.\nInden i disse planeter er trykket så højt, at hydrogen bliver metallisk i et tykt lag under den øverste atmosfære.\nBåndet mellem hydrogenatomerne brydes ved så voldsomt et tryk, og derefter laver de en tæt krystalstruktur - metallisk hydrogen. Andre metaller har en lignende krystalstruktur. I denne struktur flyder elektronerne frit.\nSuperledende og superflydende\nDermed kan de flyde gennem metallet. De kan lede elektrisk strøm. Beregninger viser, at metallisk hydrogen kan blive en superleder - altså en leder helt uden elektrisk modstand - hvor strømmen flyder frit i det uendelige.\nVed bestemte tryk og temperaturer kan metallisk hydrogen også blive en supervæske. Det er en væske, som flyder uden modstand.\nHvis havet på Jorden var en supervæske, ville man kunne søsætte en båd i Stavanger, give den et lille skub og se den ankomme i New York et par måneder senere i samme fart.\nDet er selvfølgelig forudsat, at den har den rigtige kurs, at man ser bort fra luftmodstanden og at båden er helt tæt. Ellers ville supervæsken nemlig flyde ind over bådens ræling og fylde den.\nFlydende byer på havet\nHvis metallisk hydrogen er stabilt, superledende og superflydende, taler vi om et stof med uanede muligheder. Også den faste form kan fyre godt op under fantasien.\nStoffet er let og superstærkt, og kan ifølge forskere, som Amato citerer i kommentaren i Nature fra 2010, bruges til at bygge hele byer, som flyder på havet.\nAlle disse fantasier kræver dog, at metallisk hydrogen faktisk kan fremstilles, og at det forbliver metallisk.\nEt nyt studie i Nature klarlægger hvilket tryk og hvilke temperaturer, der skal til for at komme videre i forsøgene på at fremstille metallisk hydrogen. Måske er metal-ambolten ikke i stand til at levere det, som skal til.\n(Illustration: Philip Dalladay-Simpson og Eugene Gregoryanz/Nature)\nHvis det gør, har det lighedspunkter tilfælles med stoffet, som bruges i ambolten til at sammenpresse hydrogenet - nemlig diamant.\nDiamant er jo egentlig kulstof. Den eneste forskel mellem en sort klump kul og en skinnende diamant er, at kulstofatomerne er presset sammen i et tæt krystalmønster.\nOg krystallet forbliver sammenpresset, selv når trykket forsvinder. Når det først er en diamant, bliver det ikke till en klump kul igen af sig selv. Sådan opfører metallisk hydrogen sig forhåbentlig også.\nFlere forsøg, men skeptiske forskere\nForskerne bag det seneste studie i Nature er ikke de første, som har forsøgt at bruge diamanter til at presse sig frem til metallisk hydrogen.\nI 2011 hævdede to tyske forskere, at de havde formået at fremstille metallisk hydrogen ved hjælp af diamant-ambolten.\nAndre fysikere var skeptiske. Blandt dem var Ivan Amato, som skrev en kommentar i Nature i sommeren 2012.\nMeget kunne være gået galt under forsøgene. De farveforandringer, som forskerne observerede, kunne for eksempel skyldes skader på diamanterne, og ikke at hydrogenet blev et metal.\nI sommeren 2015 kom nyheden igen: Forskerne havde fremstillet metallisk hydrogen, men denne gang på en helt anden måde.\nAmerikanske og tyske forskere havde brugt Z-maskinen ved Sandia National Laboratories til at lave ultrakorte højttryksimpulser, som sammenpressede hydrogenet.\nZ-maskinen laver et voldsomt højt tryk ved hjælp af strømpulser i en elektrisk ladet gas. Der dannes stærke magnetfelter i gassen, som sammenpresser den. Men også disse resultater er usikre.\n»Også andre grupper end Sandia rapporterer dette. Tilstanden, rapporteret i pulseksperimenterne, er uanset hvad ikke langlivet og stabil. Den eksisterer foreløbig kun på meget meget korte tidsskalaer,« fortæller Sudbø.\nKommentar i Nature 13. juni 2012\nNyhedsmelding på Chemistry World, 25. juni 2015\nPhilip Dalladay-Simpson, Ross T. Howie & Eugene Gregoryanz: Evidence for a new phase of dense hydrogen above 325 gigapascals, Nature 7. januar 2016, doi:10.1038/nature16164\nIsaac F. Silvera og John W. Cole: Metallic Hydrogen: The Most Powerful Rocket Fuel Yet to Exist, Journal of Physics: Conference Series 215 (2010) 012194 doi:10.1088/1742-6596/215/1/012194.


Strandtennis Sæt I Træ Inkl. Bold - Blå → Køb billigt her - Gucca.dk\nStrandtennis Sæt I Træ Inkl. Bold - Blå\nVi vægter sikkerhed højt, for det er noget af det aller vigtigste at sørge for er i orden, når vi taler om nethandel. Der er garanti for sikkerheden bag din Internetbetaling, når du handler hos Gucca, for vores løsning for Internetbetaling er godkendt af NETS. Så når du køber og betaler via Internettet hos Gucca.dk, er det sikkert.\nGucca tilbyder altid 30 dages returret, helt uafhængig af hvilken type vare du måtte have købt hos os. Kort sagt, skulle du fortryde dit køb, kan du sende varen retur til os, herefter vil du få dine penge tilbage. Før du sender dit produkt tilbage, har du altid den mulighed at kontakte os, hvis du er i tvivl eller har spørgsmål.\nVi ved, at du er utålmodighed efter at få din vare, og vi skruer derfor op for leveringshastigheden, så varen kommer hurtigt og sikkert frem til dig. Indenfor 1-2 hverdage vil du få din vare leveret. Det eneste der kan udskyde leveringen, er, hvis den mod vores forventning ikke er på lager. Bemærk, at du kan få den nøjagtige lagerstatus på den individuelle vare. Du har altid mulighed for at ringe eller sende en e-mail til os, såfremt du har spørgsmål til leveringstiden eller lagerstatus.\nDer er adskillige betalingsmuligheder, når du køber hos os, og du vælger selvfølgelig selv, hvordan du vil betale. Du gør bare brug af den, der passer dig bedst. Lige meget hvilke af vores betalingsformer du gør brug af, så kan du altid handle trygt og sikkert hos os. Her finder du alle vores betalingsmuligheder. Husk på, at betalingskort har den fordel, at det først er på dagen hvor vi sender produktet, at vi trækker pengene fra din konto.\nSkulle du have spørgsmål eller støde på problemer, i forbindelse med dit besøg på Gucca.dk, er du naturligvis altid velkommen til at ringe eller skrive til os. Du kan ringe eller sende e-mail til os mellem 10-15 alle hverdage, og vi er altid parat til at assistere dig - med godt humør og et smil.\nKøber du hos os, har du altid mulighed for at følge forsendelsen, fra den sendes fra vores lager, og til du har den i hænderne. Når købet er gennemført, kan du bagefter besøge din egen ordreside. Fra ordresiden kan du følge med i, hvor langt din forsendelse er kommet i systemet. Vi sender en e-mail til dig, i samme øjeblik vi har afsendt din ordre.\nDin anmeldelse af Strandtennis Sæt I Træ Inkl. Bold - Blå\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_no product_group_udendørs leg path__forside path__legetøj path__udendørsleg path__havespil path__udendørsleg path__havespil path__strandtennis path__bigbuyoutdoor path__strandtennissætitræinkl.boldblå


Fertilitetsbehandling over 40 år | VivaNeo Danmark\nPersonlig samtale og behandlingsplan til dig over 40 år\nDu er her: Vivaneo Dänemark Din situation Kvinder over 40 år\nFordelen ved at komme hos os, når du er 40 år eller mere, er, at du kan komme til med det samme. Vi åbent 365 dage om året. Det betyder, at du kan komme til, når det passer med din cyklus. Det kan forekomme, at du af andre årsager kan være nødsaget til at vente, da behandlingen ikke vil være optimal. Hos VivaNeo har vi dog skabt nogle rammer, der gør, at vi står klar, når du og din krop er klar til behandling.


Grunde til at bruge slang — sproget.dk\nDu er her: Forside › Temaer › Slang › Grunde til at bruge slang\nAt bruge slang gør en forskel. Hvorfor skulle man ellers bruge slang? Der er mange forskellige bud på hvad det er for en forskel man gør når man bruger slang, dvs. hvilke funktioner slang har. I bøgerne Politikens Slangordbog og Slang To-day and Yesterday kan man finde forskellige forklaringer på hvorfor man bruger slang. De tre overordnede funktioner på listen nedenfor er baseret på forklaringerne i de to bøger.\nSlang — 3 overordnede funktioner\nHvorfor bruge slangudtrykket slæbebåde i stedet for sko? Det hænger sammen med slangs funktioner, fx kan taleren prøve at virke morsom ved at bruge slang.\nSlang kan skabe opmærksomhed om taleren. Taleren kan fx virke uhøjtidelig og morsom ved at bruge slang.\nSlang kan påvirke samtalesituationen. Situationen kan fx blive mindre højtidelig hvis man bruger slang.\nSlang kan have en betydning i forhold til formidlingen af det der siges. Man kan fx bruge slang til at gøre noget mere klart eller præcist for tilhørerne.\nOfte vil flere af funktionerne være i spil samtidig; ved at bruge slang kan man fx både henlede opmærksomheden på sig selv som en morsom og opfindsom person (funktion 1) og samtidig gøre situationen mindre højtidelig (funktion 2).\nFunktion 1: Slang kan henlede opmærksomheden på taleren\nVed at bruge slang kan taleren komme til at fremstå på en bestemt måde overfor de andre deltagere i samtalen.\nOrdet hæmoridefræser (i stedet for knallert) kan fx bruges af taleren fordi han gerne vil virke opfindsom, uhøjtidelig og morsom.\nVirkningen kan selvfølgelig blive en helt anden. Tilhørerene vil måske opfatte ham som gammeldags og uopfindsom fordi de synes at ordet hæmoridefræser er gammelt og alt for velkendt.\nFunktion 2: Slang kan påvirke samtalesituationen\nVed at bruge slang kan man påvirke samtalesituationen og dermed forholdet mellem deltagerne i samtalen.\nOrdet nederen (i stedet for ærgerligt) kan bl.a. bruges hvis man gerne vil gøre situationen mindre højtidelig og forholdet mellem de tilstedeværende mere uhøjtideligt.\nFunktion 3: Slang kan have en betydning i forhold til formidlingen af det der siges\nBrugen af slang kan have betydning i forhold til det man siger. Ved hjælp af slang kan man fx anskueliggøre eller lægge afstand til det man taler om.\nUdtrykket medklisterpølse (i stedet for medisterpølse) kan gøre det tydeligt at der er tale om en medisterpølse af dårlig kvalitet – og kan gøre det mere klart og tydeligt for tilhøreren hvad der er i vejen med pølsen. Medklisterpølse antyder fx at medisterpølsen ikke er dårlig fordi den ikke er gennemstegt, men snarere fordi den indeholder mere mel end kød og derfor har en klistret konsistens.\nVed at sige natkasse eller farvelskrin i stedet for ligkiste kan man lægge en ironisk distance til noget som man opfatter som ubehageligt, nemlig døden og begravelser.\nEric Partridge: Slang To-day and Yesterday, 1972 (4. udgave).\n« Forrige: Slang er et gammelt fænomen Næste: Hvor forsvinder gamle slangudtryk hen? »


Vinkelmålere - Køb Vinkelmåler her\nStort udvalg af vinkelmålere til billige priser. Vi har bl.a. Linex og også store vinkelmålere til tavler. Grafical.dk har også et kæmpe sortiment af linealer og passere. Har du noget som skal "vinkles" skal du købe dine vinkelmålere hos Grafical.dk.\nHer finder du udvalget af vinkelmålere som passer til dit behov. Matematiklæreren vil nok blive slem glad hvis hele klassen endelig kunne præstere at have vinkelmålere med alle sammen og så på samme dag.\nDet kunne der godt startes et lille væddemål om. Hvem har ikke med og hvem har. Dem som taber burde bøde med en lækker kage til hele klassen. Når de har glemt deres vinkelmålere tilpas mange gange og bagt tilpas mange kager til klassen kan det jo være at de snart begynder at huske det.\nOg det kan jo ikke være nemmere og billigere end at gå ind på Grafical.dk og købe de nye vinkelmålere og måske finder man også ud af at det ville være meget rart med sin helt egen kuglepen og blyant for den sags skyld.\nUd i den virkelige verden med et nyt proppet penalhus med lækre skriveredskaber. Og oven i det hele kunne du jo som en ekstra gerning supplere med din helt egen limstift. Så er den altså bare hjemme. Og du har sparet en hulens masse penge ved at handle hos Grafical.dk.\nSom en lille belønning til dig selv kunne du også lige bestille lidt godt til ganen i from af en æske chokolade eller måske nogle karameller.