Worthy Brewing Co., Bend - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nRestauranter i nærheden af Worthy Brewing Co.\nAktiviteter i nærheden af Worthy Brewing Co.\nWorthy Brewing Co., Bend\nNr. 31 af 365 Restauranter i Bend\n495 NE Bellevue Dr, Bend, OR 97701-7412\nAmerikansk, Bar, Pub, Ølpub, Pizza, Vegetarvenlig, Glutenfri retter\nBryggeriet var ok for mig øl var ok, men den citron-aflevering var rigtig god, pizza var god, cæsar-salat var forfærdelig. De havde fået et band men jeg var skuffet over den musik.\nSeriøst hver en på vores bord bestilte forskellige ting ( 8 ) og alle syntes, at maden var så god\nSkuffende betjening, middelmådig mad, godt øl.\nSkuffende. Den øl var god. Hvis du bare skal betale for at få en øl din oplevelse kan være helt fint. Vi gik til frokost på fædre dag. Vi var der, da de åbnede kl. 11 : 30. og de var ikke travlt. Betjeningen var...langsom og forfærdeligt uopmærksom. Vi bad serveren for vand. . . Intet vand. Min mand gik op til baren og vi fik vand. Omkring 10 minutter senere serveren bragt to vand, der var tre af os. Da vi fik vores mad (som var middelmådig at være generøs) var der ingen sølvtøj og vores måltider påkrævet bestik. Jeg var nødt til at få serverens opmærksomhed igen for at bede om bestik og så tog endnu en 5 minutter. De var ikke travlt. Jeg bestilte fish and chips, det var for det meste pommes frites med fire meget små stykker over saltet fisk. Min datter havde bestilt det bliver Børn Mac og ost, og selvom det var rigtig ost det ville have været bedre som hedder ussel - med nudler - suppe. Det var flydende. Der er så mange andre vidunderlige restauranter i svinget. Hvis du er på vej til mad, prøv et andet sted. Hvis du bare skal betale for øl, trin op til baren.Mere\nSmukt sted! Jeg ville ønske, at vejret ville have været godt nok til at sidde udenfor. De har en rigtig fin udendørs siddepladser. Vores bord med seks nød alle vores pub-mad. Betjeningen var meget god. Vi kommer tilbage!\nWilty og godt\nBestilte $ 15 bøfsalat. Alle salat var brunt og slimmy bøffen stegt til skopudsning læder. Jeg nævnte det til servitricen at salat var dårlig, og alt, jeg fik, var en "beklager". Ingen nye salat eller rabat på noget jeg ikke kunne spise. Jeg vender ikke...tilbage.Mere\nLækker øl og mad!\nJeg elsker værdig! De lader dig prøve et par øl før du beslutter, hvilke ting, du har lyst til. Jeg har også set alt fra menuen, jeg nogensinde har bestilt der! De har indendørs og udendørs siddepladser når vejret tillader det. Priserne er rimelige, og...betjeningen er fantastisk!Mere\nDette sted var pakket på en lørdag eftermiddag, men vi fandt et par pladser ved baren, hvor vi også kunne få frokost. Dette sted mindede mig mere Stone verdens Bistro end den typiske Bend pub, men de havde stor øl og med god service, i...det mindste på bar. Skal også være et fantastisk sted at sidde udenfor når det varmes op.Mere\nGod mad, service, og ale\nVi tog venner her, og selvom der var travlt da vi var der, vores personalet var meget opmærksomme og hurtige med både mad og drikkevarer og genopfyldninger. Alle nød den mad, som vi syntes var en rimelig pris. Har restauranten nogle særdeles interessante detaljer, såsom...en stor udendørs gårdhave med " hund indgang, " et stort flisebelagt pizza ovn, og blev bygget med reklamerede misk fra staten hospital i Salem hvor " En Fløj over den Cuckoos Nest " blev filmet. Selvom det er uden for de trendy, anbefaler et stop her historiske område af svinget.Mere\nBare at gøre det ... og være lykkelig\nJeg du kan lide øl og god mad. Gå ikke glip af dette sted. Fantastisk brygge og maden følger lige ved. Jeg har aldrig glip af værdig når jeg er i byen, og jeg har ikke planer om at stoppe. Nylig udvidet, godt gået. Alle...forlader glad og fuld. Fortsæt det gode arbejde værd!Mere\nVi var lige her i marts. Fantastisk brygger og maden er også fantastisk. Ikke for spendy - gennemsnitlig. Den friske øl de laver hjemmebrygget på ejendommen er billetten! Gode ting, kan anbefales. Fantastisk for familier. Det er kun ca. 100 % gennemført ud fra hvad...jeg kan se på renovering. Masser af parkering. : )Mere\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Worthy Brewing Co..\nTakeaway, Siddepladser, Tjenerstab, Parkering til rådighed, Parkering på gaden, Gratis parkeringsplads, Fjernsyn, Barnestole til rådighed, Handikapvenlig, Serverer alkohol, Fuld bar, Vin og øl, Accepterer American Express, Accepterer MasterCard, Accepterer Visa, Gratis wi-fi, Accepterer Discover, Udendørsservering, Tager imod kreditkort\nAdresse: 495 NE Bellevue Dr, Bend, OR 97701-7412\nTelefonnummer: +1 541-639-4776


Lapid indvier ambassade og konsulat i Emiraterne\nAf Anders Hjorth Vindum 30. June 2021\nNæsten et år efter historisk aftale er en israelsk minister på besøg i Emiraterne\nTil august er det et år siden, Israel og De Forenede Arabiske Emirater (UAE) indgik en aftale om at normalisere de to landes forhold. I kølvandet fulgte lignende aftaler med Bahrain, Sudan og Marokko.\nMen selvom det snart er et år siden, er det først i denne uge, at den israelske regering har sendt en repræsentant til UAE. Corona bærer en god del af skylden for, at der er gået så lang tid.\nDet er udenrigsminister Yair Lapid, som er på besøg i denne uge. Han har blandt andet været med til at indvie Israels nye ambassade i Abu Dhabi og et konsulat i Dubai.\nI sin tale sagde han, at konsulatet er et symbol på de to landes ”evne til at forandre verden”. ”I dag åbner vi ikke bare et konsulat, men et center for samarbejde. Det symboliserer vores evne til at tænke sammen, udvikle sammen og forandre verden sammen”, lød det onsdag.\nUSA’s udenrigsminister, Anthony Blinken, kom med en udtalelse i forbindelse med ambassadeåbningen, hvor han understregede, at ”USA vil fortsætte med at samarbejde med Israel og UAE om at skabe fred, sikkerhed og en lys fremtid for alle i Mellemøsten.”\nDermed ser den nye israelske regering ud til at kunne bygge videre på den succes, som Netanyahu forgæves håbede kunne forlænge hans tid som premierminister.\nDet er stadig uvist, om flere lande i regionen følger trop og indgår en fredsaftale med Israel. Men jo mere positivitet der skabes omkring det, jo mere øges sandsynligheden for det.\nLapids tur til UAE lader helt klart til at have skabt yderligere positiv stemning. Og med åbningen af ambassaden vil det fremover blive endnu lettere at udbygge samarbejdet mellem de to lande.


Intinuv tidligere mod forhøjet blodtryk | Blood Balance i Danmark\nIntinuv tidligere mod forhøjet blodtryk\nForhøjet blodtryk (på lægesprog hypertension) betyder, at trykket i kroppens pulsårer er højere end det, der defineres som normalt. Højt blodtryk belaster hjerte og kredsløb og medfører en risiko for, at man udvikler blandt andet apopleksi (blodprop i hjernen eller hjerneblødning) og hjerteinfarkt (blodprop i hjertet) . Forhøjet blodtryk er et af de største problemer for sundheden i den vestlige verden i dag. Forhøjet blodtryk er nært knyttet til de såkaldte livsstilssygdomme, som f. eks. diabetes og overvægt.\nHvis man ikke behandler et forhøjet blodtryk, øger det risikoen for at få alvorlig og livstruende sygdom. Man har forhøjet blodtryk (hypertension), når blodet bliver presset igennem pulsårerne med et højere tryk end normalt. Blodtrykket angives med to tal, for eksempel er det normale blodtryk ofte 120 over 80. Det kan også skrives 120/80 mmHg. Da blodtryk indtil nu har været målt med kviksølvmanometer, angives blodtryk som millimeter. Det optimale blodtryk er 120/80.\nDu kan selv måle dit blodtryk ved hjælp af blodtryksmåler og ellers kan du få målt blodtrykket hos din læge. Lider du af forhøjet blodtryk, er det vigtigt at gøre noget aktivt ved det. Forhøjet blodtryk kan have seriøse konsekvenser for dig helbred. Her kan du lære, hvordan du naturligt sænker dit blodtryk ved hjælp af blandt andet sund kost og motion. Alle kan få forhøjet blodtryk, men det er mest udbredt hos personer over 50 år. Det er meget sjældent, at man finder en årsag til forhøjet blodtryk.\nDer findes sygdomme i nyrerne, binyrerne og stofskiftesygdomme, som kan være årsag til forhøjet blodtryk. Arvelige anlæg spiller også en rolle. Risikofaktorer Du har øget risiko for at. Dit blodtryk er forhøjet (hypertensio arterialis), hvis det høje blodtryk er 140 mmHg og derover, eller det lave blodtryk er 90 mmHg og derover.\nDisse grænser for forhøjet blodtryk gælder for alle Blood Balance uanset alder og køn. Grænserne for forhøjet blodtryk er anderledes, hvis dit blodtryk. En tredje gruppe fik i stedet en almindelig medicin mod for højt blodtryk (hydrazine) oveni den saltholdige kost. Efter 18 uger blev alle rotterne undersøgt. Forskerne påviste store forskelle.\nRotterne som kun havde fået serveret den saltrige mad, havde som forventet udviklet forhøjet blodtryk. 2) Skær ned på alkohol. Sammenhængen mellem forhøjet blodtryk og alkohol er lidt mere kompliceret. Grundlæggende er det sådan, at alkohol bidrager til forhøjet blodtryk. Men det er forvirrende nok også sådan, at et moderat vinforbrug, for eksempel et par glas rødvin dagligt, kan være godt for blodtrykket.\nProblemet er at et forhøjet blodtryk ikke kan føles, men kun måles. Der er dog en række signaler, livsstilsfaktorer og tegn på forhøjet blodtryk som bør give dig anledning til at få tjekket dit blodtryk. Klik videre og læs 8 tegn på forøget risiko for at du har et højt blodtryk. Forhøjet blodtryk afhænger af mange forskellige faktorer.\nIntinuv tidligere mod forhøjet blodtryk: Forhøjet blodtryk, hvad kan man selv gøre\nForhøjet blodtryk, symptomer Forhøjet blodtryk, hvad kan man selv gøre. Forhøjet blodtryk / Højt blodtryk (hypertension). 10 gode råd mod højt blodtryk Så nemt kan. Forhøjet blodtryk hvad kan du selv gøre?\nForhøjet blodtryk Find information på Medicin. Druer hjælper mod forhøjet blodtryk videnskab. 6 gode råd til et stabilt blodtryk Blood Balance købe. 8 overraskende årsager til højt blodtryk. 7 fødevarer, der hjælper med at sænke forhøjet


Nytårstema - Få ideer til de sjoveste nytårstemaer her.\nNyttige Nytårs sider\nNytårstema – 10 ideer\nHvis det er dig, der skal stå for at holde nytårsfesten i år, så er det oplagt at holde en temafest. Det har du et væld af muligheder for at gøre. Derfor handler det også blot om at være kreativ, når du skal finde på et tema.\nNår du skal finde på et tema, så er det dog vigtigt, at du vælger et tema, som du er sikker på, at du kan gå all-in med. Hvis du ikke kan det, så kommer det blot til at virke sløset. Du kan herunder finde ti idéer til dit tema.\nHer finder du ideer til sjove nytårs temaer\nSkal du samles med alle veninderne? Eller vil du gerne lave lidt sjov med alle gutterne? I begge tilfælde er det dog en god idé at lave et lyserødt nytårstema, hvor alt skal være lyserødt. Det skal gælde for alt lige fra drinks og mad til påklædning og pynt.\nHvem har ikke altid drømt om at være med til at vaskeægte maskebal, som man ser i film? Er du én af dem, der længe har drømt om det, hvorfor så ikke gøre det til virkelighed? Maskebal er også et oplagt tema til en anderledes nytårsfest.\nHvis du gerne vil undgå, at det bliver en nytårsfest ligesom alle andre, så bør du vælge et tema, som gæsterne ikke forventer. Derfor kan du vælge at holde en nytårsfest med et Hawaii-tema med Hawaii-skjorter, drinks i kokosnødder, Hula-skørter, og hvad der ellers hører sig til.\nEt rave-tema er aldrig en dårlig idé. Det er i hvert fald et tema, der lægger op til, at der skal være fest. Vil du gerne holde en nytårsfest med et sådant tema, så må du ikke gå på kompromis med neonlyset. Køb en masse knæklys, som du kan fordele mellem gæsterne.\nDer er mange, der anser nytårsaften som værende en mere formel og klassisk fest. Derfor er det også oplagt, at man vælger at tage dette til det næste skridt. Det kan du gøre ved at holde en hel fest, der har The Great Gatsby som tema.\nDer er ikke meget, der er mere ekstravagant end guld. Som angivet herover, så er ekstravagance også noget, som man forbinder med nytårsaften. Derfor er det også en oplagt mulighed, at du holder en nytårsfest, hvor temaet er guld. Her skal alt fra pynt til påklædning selvfølgelig bære præg af det.\nDer skal ikke være nogen tvivl om, at det altid er en succes at holde en toga-fest. Derfor er du også sikret, at det er en god idé med en nytårsfest med toga-tema. Det er endda et tema, der er nemt at klæde sig ud til, da det kun kræver et hvidt lagen.\nHer taler vi ikke om et kedeligt gadehjørnekasino. Vi snakker om Casino de Monte Carlo-stil. Det skal være et eksklusivt og ekstravagant tema, hvor der ikke er sparet på noget. Får du tilmed stillet nogle pokerborde op, så er det endnu mere veludført.\nHvis der er noget, der altid er sjovt, så er det at holde 80’er-fest. Her man selvfølgelig sørge for, at alt går op i en højere enhed. Det er ikke kun påklædning og pynt, der skal være styr på – det er også vigtigt, at du spiller 80’er-musik, så stemningen er i orden.\nGangstere har altid været forbundet med mange penge, dyr champagne og masser af fest. Derfor er det også et tema, der kan bruges til din nytårsfest. Man kan fx klæde sig ud som Don Corleone eller Al Capone, mens man kan drikke whisky, champagne og ryge cigar.\nDerfor skal i vælge et sjovt tema til jeres nytårsfest\nKan man holde fødselsdagstema til nytår\nVelkommen til Godt Nytår!\nGodt Nytår er Danmarks største side omhandlende alt omkring Nytår og nytårsaften. Her finder du guides om alt lige fra at skrive et sødt og sjovt nytårskort eller finde den helt perfekte nytårsleg!\nMangler du catering til din nytårsaften?\nChampagneglas: Fluteglas vs. Coupeglas\nSådan planlægger du større nytårs-fester og events\nHusk de 5 fyrværkeriråd\nSjove drukspil for 2 personer til nytår\n© Copyright 2021, Godt-nytaar.dk


Dansk komiker: Hvordan er vi blevet sådan en flok røvhuller? - MX.dk\nAf Christina Sederqvist - 01/10-17 15:19\nDansk komiker: Hvordan er vi blevet sådan en flok røvhuller?\nBLOG: Da jeg gik skole i 80erne, tog vi til anti-apartheid demonstrationer og sang om at befri Mandela. Vi sparede på vandet og samlede aviser og batterier ind, for jordens ressourcer var begrænsede, og det var vigtigt at passe på miljøet. Dengang var 'selvglad' og 'egoistisk' det værste, man kunne være.\nFor vi skulle passe på hinanden, og Søren skulle også være med til at lege, selvom han kastede med bord-ene og åd bussemænd.\nSå hvad fanden er der sket?\nHvordan i hede hule helvede er min generation blevet til en flok ansvarsløse asociale røvhuller?\nHvordan er vi blevet sådan nogle, der kæmper for vores børns ret til at slippe for at lege med de skæve og upopulære børn?\nHvordan er vi blevet sådan nogle, som skal have apps for at lære at undgå madspild? WTF!!! Vi voksede op i fattigfirserne – vi smider sgu da ikke mad ud!\nI dag kan man uden at blinke sige: 'Jeg er racist'. Bare sådan der. Ligesom at sige: 'Jeg drikker kaffe'. Helt uden skam, helt uden nogen som helst form for erkendelse af, at man lige har sagt, at man mener, at der er forskel på værdien af menneskeliv. Jeg er ikke blind for, at der er massive problemer forbundet med flygtningestrømme og illegale indvandrere. Det er ikke dét, jeg anfægter. Det, jeg anfægter, er, at det er blevet okay fuldstændig at fjerne forståelsen og empatien.\nI min generation er vi omkring 40 år – 'give or take'. Vi har levet i ca. 40 år, og det føles som om, det er gået vildt stærkt, ikke?\nMen tænk over, at da vi blev født, var det kun omkring 35 år siden, at Anden Verdenskrig sluttede. Det var ikke længe siden, at der var masseudryddelser af mennesker, som blev anset som uønskede.\nDa vi gik i skole, fik vi tudet ørerne fulde om nazismens rædsler. Måske forstod vi det ikke rigtigt, fordi tanken var for abstrakt. Men vi forstod apartheid. Vi forstod, at dét, der skete i Sydafrika, var frygteligt uretfærdigt. At alle mennesker havde ret til et godt liv uanset hudfarve, at følelser var ens for alle, uanset race, klasse, seksuel orientering eller politisk ståsted. Vi lærte, at vores handlinger havde betydning for hele verden.\nSå hvordan er vi blevet sådan en bunke egotrippere, som kun ser, hvad der er godt for os selv? Har vi glemt alt dét, vi lærte?\nHar vi glemt, at det er vigtigt at spare på vandet, når vi er i bad? Har vi glemt, at det skader miljøet for fremtidige generationer, når vi smider batterier i skraldespanden? Har vi glemt, at det genererer mobning, når vi kun inviterer de populære børn til børnefødselsdagen?\nNej, gu har vi da ej. Vi ved det godt inderst inde. Vi har bare valgt at lukke ørerne for den dårlige samvittighed.\nVi tænker: 'Ja ja, men det er da værre med al forureningen fra flyene' ... når vi starter bilen, for at køre lille Augusta de 500 meter til skole.\nVi har VALGT, at ignorere alt dét, vi har lært om at være gode, ansvarlige mennesker. Vi er opvokset i en tid, hvor empati og ansvar var det vigtigste, børn skulle lære i skolen. Vi lærte, hvordan man er en ansvarlig og socialt bevidst verdensborger. Så vi er et problem, der kan løses. Men det er vores børn desværre ikke. Vores børn er vokset op med forældre, som skider på deres omgivelser. Forældre, som vil skide på, hvad der er godt for samfundet, og som kun gør, hvad der er godt for deres egen familie.\nVores børn kan ikke se værdien i at sætte sig selv til side for et fælles bedste. Vores børn ved ikke, at alle mennesker er lige. DE ved ikke bedre. VI gør.\nJeg vil indtrængende appellere til, at min generation begynder at lytte til den dårlige samvittighed og finder vores indre helt frem.\nDen version af os selv, som gør dét, som vi godt ved er rigtigt. Og så vil jeg opfordre til, at vi begynder at lære vores børn dét, som vi lærte i skolen.\nAt alle liv er vigtige og at vores individuelle valg påvirker hele verden.


Hvordan fjerner Nxt-news.club | 2 Virus Removal Hvordan fjerner Nxt-news.club | 2 Virus Removal\nHvordan kan “Nxt-news.club” kapre min computer?\nNxt-news.club Den primære begrundelse for, hvorfor det har været henført til denne type, er, at det har evner til at komme inden for pc ‘ en og derefter erstatte det med at have nogen brugerens samtykke og bevidsthed. Hvis du har da godt set reklame pop-up-reklamer, nasty veje og lignende forureninger, du burde være bekymret, eftersom sådanne syndromer videregive den sandhed, at din maskine er blevet rørt af annonce-understøttet software-klasse program. Sådanne former for bevægelse på mistænkelige PC mener Nxt-news.club som en reklame-støttet program-sorter spyware. Det indikerer, at der er sikkert ingen grund til at holde det på din computer, og som det forsøger blot at skabe trafik til bestemte websteder sammen med annoncer.\nDen begrundelse vi nævne knyttet farer er, at Nxt-news.club næppe er ved at blive spredt på sin egen. Du kan have fået det pakket med andre ekstra-programmer, der normalt gratis programmer. De har opdaget, at installatøren af dette program har været indsat i de falske flash player patch popups, der er tilbøjelige til at poppe op på reklame-støttede program tvivlsomme operativsystemer. Så bør du har identificeret det på nogen af dine browsere, dit operativsystem er uden tvivl, åbnes, og du er nødt til at tage sig af det. Typisk, du burde fravælge vurdere boks, der opfylder at få Nxt-news.club Værktøjslinjen. Den primære grund til, hvorfor brugerne, så normalt får hoaxed til at installere diverse uønskede add-ons, plugins, værktøjslinjer, og plugins, der er tilsluttet til deres informere. Nxt-news.club popup ved hånden.\nHvordan gør Nxt-news.club kapre computer?\nAfholde Nxt-news.club annoncer fra at blive vist med der ingen tvivl. Det er hurtigere og nok enklere. Så for at hindre sådanne former for infiltration, bør du vælge Brugerdefineret eller avanceret tilstand procedure, og derefter fjerne markeringen hemmelighedsfuld inspicere kasser, at man bør Dog stadig være forsigtig, fordi det er ukendt, om tredjemand er ved at køre i den samme teknik. Derfor er det ikke ligegyldigt, hvor og hvilken type af befri softwaren, du kommer til at slå på, at det er nødvendigt for at evaluere det tidligere vende oning.\nHvis der er en bestemt tvivl om, Men ikke-automatiske Nxt-news.club sletning ikke sikre, at alle tvivlsomme programmer, og log spor er ved at være væk fra enheden. Kan også scanne din computer i tillæg til nogle Desuden kan du også være yderst opmærksomme, når installation af undvigende gratis programmer ser som beskytter-ren virus kan tilføjes til en af dem. Det er derfor, du bør være meget forsigtig, når du har opnået gratis software fra computer netværk. Lige som gennemgår emballage tilgang, være opmærksom på, at dette program kan være forbundet til forskellige typer af gratis programmer, som lyd eller video redaktører, få acceleratorer, medieafspillere osv.\nHvordan skal du fjerne Nxt-news.club?\nFor at forstå mere, der er forbundet med specifikke skærme af, at Vi ikke tyder på, at denne måde at sådanne typer af mennesker, hvis os er beskadiget med andre malware og som fastholder aldrig kørte sammen med registreringseditor. Det kan ikke øge, øger, eller betydningen din internet-browsing oplevelse. Disse typer af dage, software bundles er spredt på forskellige peer-to-peer-log fil og-spredning websider, der involverer fører dem (Cnet, Softonic, Soft32, får, osv.). Sådanne former for mode almindeligt at give nogle andre setup-vindue, der leverer en liste over anbefalede software’, der kan blive installeret sammen med populær software. Ved installation af et nyt program, beslutte, “Avanceret” og vælge installation og derefter fjerne markeringen ubetydelige vedhæftede filer.\nManuel Nxt-news.club fjernelse\nNedenfor finder du anvisninger på hvordan du sletter Nxt-news.club fra Windows og Mac-systemer. Hvis du følger trinene korrekt, vil du kunne fjerne det uønskede program via Kontrolpanel, slette unødvendige browserudvidelse og fjerne filer og mapper, der er relateret til Nxt-news.club helt.\nFjern Nxt-news.club fra Windows\nFjerne Nxt-news.club udvidelse fra din browsere\nNxt-news.club kan tilføje udvidelser eller tilføjelser til dine browsere. Det kan bruge dem til at oversvømme din browsere med reklamer og omdirigere du til ukendte websteder. Helt fjerne Nxt-news.club, skal du fjerne disse udvidelser fra alle dine webbrowsere.\nLokalisere Nxt-news.club udvidelse i forbindelse med\nVælg Nxt-news.club udvidelse i forbindelse med


Pornostjerner - readingthebookers.com\nVigtigste > Fisse > Pornostjerner\nI et forsøg på at redde sine børn, mister faderen sine kræfter i vandet - pludselig får hjælp fra uventet kant. Men så modtog hendes far et billede, der fik ham til at græde. Mænd skal have blowjob hver dag Nikolai fyldte Flyet måtte vende om. I udvælgelsen kom de frem til, at vinderne måtte være enten The Chiefs, Cowboys, Packers og New England Patriots.\nMenu TV 2 Login Søg TV 2 Play News live. Nøgle sri lanka. Pornostjerner. Hun har blandt andet optrådt i en af seriens mest kontroversielle og populære sexscener sammen med Esme Bianco. Foreløbig har mindst seks kvinder med pornografisk baggrund optrådt på rollelisten. Billeder af kvinder i porno. Færdselsindsats ved Kalø Slotsruin bar frugt. Nu til dags vil folk imidlertid hellere betale sig fra at blive fri for at deltage som frivillig. Hvis New England Patriots vandt Super Bowl, ville de give blowjobs til alle, der følger pigernes Twitter.\nKattegat Cup er åbnet. Flere biler har fået skåret dækkene op. Linse Kessler skal opereres i Litauen: Sex og samliv 68'eren er muligvis den frækkeste sexstilling - og du har aldrig hørt om den.\nSådan har det været i alle 29 år, og det skal efter min mening også fortsætte sådan i de næste 30 år, siger Annette Kjeldberg, formand for Rosenholm Festival. En del af dem var under 16 år og løb rundt i en ordentlig sidevind. David Beckham forkæler datter med eventyrlig gave: Mest sete gallerier Prins Henrik skred fra Nikolais fødselsdagsfest Prins Joachim giver sønnen en vild gave Flertal af danskere: Han endte også med at finde sit sande kald og blev kunstner.\nDirektør raser over kritik fra dronning Margrethe: I mellemtiden har mindst seks kvindelige figurer i showet været spillet af nuværende eller tidligere porno stjerner. Tom Cruise i alvorlig ulykke under filmoptagelser. FCM udlejer angrebstalent LIVE: Nej, til besparelser på skolerne.\nClint Eastwood Meryl Streep. Tidligere Mols præst har købt præstegården. Levende æsel kastet ned til sultne tigre i zoo.\nDouble med medaljer fra OL, VM og EM bliver skilt af forbundet. Robert Hansen i store smerter: Zebra med variationer af Fru Billedkunst. Fisse pop billeder. Mand dræbt i alvorlig arbejdsulykke. Copyright © Berlingske Media. Pornostjerner. Danske piger til sex. Vi tror på det i bestyrelsen, det er derfor, vi år efter år stabler Rosenholm Festival på benene med et forbrug af tusindvis af frivillige timer,?\nMens de går igennem indholdet af hendes pengeskab og testamentebliver de overraskede over meget specifikke instruktioner om, at hendes krop skal kremeres og hendes aske skal spredes ud over den nærliggende Roseman Covered Bridgehvilket ikke er i overensstemmelse med de arrangementer vedrørende begravelsen, som de ellers kendte fra deres forældre. Østjysk mand fandt frysepizzaer i sin trillebør midt om natten - ringede straks til politiet.\nHun vil blive vist som en af Craster's koner i fjerde sæson. DF's dom over regeringens skatteudspil: Engelske topklubber kaster om sig med millioner! Vores annoncer gør det muligt for os at tilbyde en stor del af vores indhold — helt gratis. På valgdagen i trak et forslag om homoseksuelle ægteskaber en stor flok konservative vælgere i stemmeboksen i Ohio. Sport BT Plus Mere Search BT. Nu til dags vil folk imidlertid hellere betale sig fra at blive fri for at deltage som frivillig.\nHvis du har set Game of Thrones, kender du Craster som den uhyggelige wildling som bor nord for muren. Det kan du gøre, hvis hun har mistet gnisten i sengen. Fremtidens bil - udstødningen fra denne bil kan blive til en kop kaffe.\nVi ved det godt! De første stemmer bliver afgivet allerede kort efter midnat. Der er rigtig meget, danskerne ikke ved. Sex med klæder på. Laks solgt i hele landet kaldes tilbage likes. Væk i fire dage.\nDræbt for 20 år siden: Manuskriptet blev skrevet af Richard LaGravenese og de medvirkende var Eastwood og Meryl Streep. Store nok til sætte tyverialarmen i gang: Manden har aldrig lavet skuespil før i sit liv. Geggo har smidt sin forlovelsesring.\nPORNO SORT FISSE BILLEDE Filmstaten Californien gør sig bemærket ved at lade sine borgere stemme om et krav til pornoskuespillere om at bruge kondom.\nBedste porno app til ipad 230\nBedste interracial sex rør Læs også Ugens debat:\nDanske kendte nøgen KV17 - debat Syddjurs: Populær tv-vært er blevet mor.


Fjerbold-duo mod kinesere i kvartfinalen - OL 2012 Cookie- og Privatlivspolitik\nFjerbold-duo mod kinesere i kvartfinalen\n09:42UB-skandalen: Annie Duke modsiger sig selv – bigtime!08:04Shak og Esfandiari rykker i WPT Championship07:24‘deagledan’ med MONSTERcash i SCOOP: $142.00015:31Tony G melder sig klar til Wembley14:49Isildur1: “Når jeg vinder går jeg i byen – når jeg taber gør jeg det samme!”\tAf Daniel Remar, dalu@sporten.dkTirsdag den 31. juli 2012, 20:33\nTine Baun: Kan ikke blive værreDansk magtdemonstration i mixeddoubleSygdom sender Bredsdorff hjem fra OL- Mikkel kan eksplodere af AGK-balladeMedaljevinder: Det' bare dejligtPletskud af Golding - dansk sølvmedalje! Den danske mixdouble med Thomas Laybourn og Kamilla Rytter Juhl tabte sidste gruppekampe, og de møder nu kinesisk toppar i kvartfinalen ved OL. Med to sejre to gruppekampe var Thomas Laybourn og Kamilla Rytter Juhl allerede videre til kvartfinalerne i mixdouble ved OL i London. Derfor handlede det udelukkende om at sikre sig en mere tålelig vej videre i turneringen, da danskerne var oppe mod Tontowi Ahmad og Liliyana Natsir fra Indonesien tirsdag aften i Wembley Arena. Men danskerne formåede ikke at gøre sin videre færd i mixed-doublen nemmere, da de tabte i to sæt til sine modstandere i gruppe C. Og dermed skal de nu op mod det kinesiske par Zhang og Zhao, som indtil videre er ubesejret ved OL. En kamp, der ifølge planen spilles onsdag. Første sæt blev en tæt affære, hvor de to par lige skulle finde fjerbolden, før de for alvor diskede op med nogle flotte dueller. Og det blev en rigtig spændende afgørelse på første sæt, hvor de to par måtte helt ud i ombolde om afgørelsen. Desværre for danskerne trak modstanderne det længste strå og vandt sættet 24-22. I andet sæt startede danskerne flot og kom foran, men langsom åd indoneserne sig forbi danskerne og vandt sættet og dermed kampen sikkert med 21-16.\nTidligere i OL-turneringen har Thomas Laybourn og Kamilla Rytter Juhl slået Jwala Gutta og Diju fra Indien samt de regerende olympiske mestre Lee Yong Dae og Ha Jung Eun fra Sydkorea.


Restauranter i nærheden af Gatto's Restaurant & Bar\nAktiviteter i nærheden af Gatto's Restaurant & Bar\nNr. 10 af 120 Restauranter i Tinley Park\nItaliensk mad elskende: gå ikke glip af dette sted\nDet er et etableret sted hvis kvalitet har ikke dæmpet igennem årene. Havde angel hår med broccoli: lækker og brændpunkt! God service. Uventet, havde de levende sanger i bar-området og han var meget god. Dette er en larmende sted, så forvent ikke stille romantik, men...man kunne sidde udenfor på terrassen til mere stille. Jeg kan stærkt anbefale dette sted.Mere\nMaden var god, servitrice var meget venlige og priserne er acceptabelt. Carbonara og stegte calamari i mit tilfælde har efterladt mig mere end tilfreds. Vil anbefale restauranten til en ven!\nSpild ikke din tid ore penge her. Har ikke været der i 10 år og tænkte, at vi ville prøve det igen. Stadig dårlig service og mad, måltid kold og manglede smag havde den pasta med vodka sauce, det værste jeg nogensinde har haft. Bliv...væk.Mere\nSeriøst mærkeligt sted ... kunne være meget bedre.\nDette sted var mit andet valg, ønskede at gå til den nærmeste af Bl. bryggeri men det var lukket. De havde et Bl. valg på øl, men i resten af listen var bare om alle gule fælles øl i verden. Jeg tror ikke, at ejeren...(s) nogensinde hørt craft øl. Spisesalen var virkelig godt oplyst, næsten for lyse. Baren var dejlig, og ikke som lyse, sad der på et højt top. Menuen er enten på en tavle eller på lidt på bordet. Hvis du ikke ved hvad det er, der er ikke nogen beskrivelse, du er nødt til at spørge. Det er underligt. Jeg bestilte en Bl. og servitricen (der var meget fin) sagde, at det kom i pints. Jeg fik et 10 besiddelse glas. . . Anden var en 10 besiddelse glas og den tredje var en 12 besiddelse glas ( jeg ved, jeg selv en) prisen for øl var 6 . 50 - Temmelig dyre. Maden var meget god - jeg bestilte sæde Limone, som var fremragende, og Carbonara lå i en ret store nok til 2 personer. Salaten var koldt, og godt tilberedt med et hus dressing på det. Salaten var ala carte. De spillede Frank Sinatra musik i baggrunden og andre musik fra denne periode. Der var en masse mennesker, der kommer i til at udføre, så det betyder en masse lokal support. Hvis jeg var nødt til at gætte på stedet henvender sig til den gamle mennesker vil jeg sige. Alt i alt, et godt måltid mad, men hvad jeg bestilte kom til $ 52 uden drikkepenge, temmelig pebret.Mere\nVenlig atmosfære der serverer dejlig pasta retter til rimelige priser. Personalet var behageligt.\nDejlig italiensk mad oplevelse\nJeg tog afsted på en mandag aften, omkring 530 . Masser af borde, selv når jeg tog af sted. Dejlig atmosfære. Stille, med meget venligt personale. Jeg havde kyllingen Vesuvio, som var himmelsk!\nJeg troede, at Carrere salat var god. Jeg er kæreste og ikke har mange muligheder. Du kan finde gennemsnitlig italiensk mad her.\nDejligt, kunne være så bedre.\nKom her torsdag aften med min mand. Vi ønskede et andet sted tæt på, og ikke alt for dyre. Det er tæt på vores hus, priserne er ok, men det kan nemt kunne være så meget bedre. Som min mand sagde, den følelse af en...Denny's. Vi blev slået af den lyse belysning, når vi gik ind. Der er også alle borde, ingen boder. Hold da kæft selv har boder. Maden var fin, virkelig ikke noget særligt. Men det ville have været fint til en south Suburban bar/restaurant. Servicen var fantastisk, meget tiltalende og ikke forstyrrende. Men der er ikke godt. Vi vil derfor ikke komme tilbage. I det sydlige forstæder har brug for et rimeligt prissat sted med dejlig atmosfære. Det er ikke det.Mere\nFantastisk sted! Vores foretrukne!\nElsker dette sted. Vi spiser her 2 til 3 gange om ugen. Maden er fremragende (prøv white fish Genovese eller kylling Carmine, for eksempel). Service er den bedste, vi har oplevet med et personale, som er venlige og opmærksomme. Personalet er erfarne og mange har...været der i år. Tilbud er nævnt hver dag som rigtig godt farsbrød om torsdagen. Jeg kan især kan du nyde deres generøs størrelse martini og rimeligt prissat vine. Vi har ofte kommer med familie og venner her for at dele gode tider. Simpelthen det bedste!Mere\nElsker dette sted, og gå omkring en gang om måneden selvom det er en time fra mit hjem. Jeg ville have givet fem stjerner, men deres reservation politik er forfærdeligt. De tager ikke imod reservationer til fester mindre end seks og deres venter på området...er forfærdelig. Sidste gang vi tog min 85 år gamle mor stod i 45 minutter før vi blev siddende. Deres mad er altid fantastisk og portionerne er store.Mere\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Gatto's Restaurant & Bar.\nTakeaway, Privat spisested, Siddepladser, Tjenerstab, Parkering til rådighed, Fjernsyn, Handikapvenlig, Serverer alkohol, Fuld bar, Reservationer


ForsideOm osAdministrativt nytArkiv administrativt nytMarts 2016\nOverenskomsten 2015 er nu underskrevet\nSangbog for efterskoleelever\nÅrsmødet på nettet\nKostskoletillæg skal indgå i beregning af overarbejde\nNy bekendtgørelse om folkeskolens prøver\nSæt dit præg på lederkonference\nHvis du får brug for Willis Stifinder\nSolidt forsikringsprogram til efterskolerne\nLedige pladser på efterskole.dk\nDATO: 16. marts, 2016\nOrganisationsaftalen og arbejdstids-protokollaterne for ledere og lærere ved efterskoler er nu underskrevet og offentliggjort.\nEn ny sangbog for efterskoleelever kommer ikke fra Efterskoleforeningen. Det er KFUM og KFUK, der står for udgivelsen.\nGik du glip af nogle møder på Årsmødet eller vil du gerne gense slides eller høre formandens mundtlige beretning, så er der hjælp at hente.\nForår og sommer er lige om hjørnet med nye muligheder for gode og lærerige oplevelser i naturen. Men husk at have sikkerheden i orden.\nI en faglig voldgiftssag er der taget stilling til, at kostskoletillægget skal indgå i beregning af overarbejde. Det samme gælder eventuelle undervisningstillæg.\nDATO: 03. marts, 2016\nDer er i januar måned kommet en ny bekendtgørelse om folkeskolens prøver. Vi anbefaler at gennemlæse den, da der er nogle ændringer.\nEfterskoleforeningen søger ledere, der vil være med til at planlægge og gennemføre lederkonference i 2017.\nEfterskolerne har mulighed for at benytte Willis Stifinder, der hjælper sygemeldte medarbejdere tilbage i arbejde. Nu er der også mulighed for at få rådgivning om offentlige ydelser i forbindelse med de ansattes sygefravær.\nEfterskoleforeningen har i samarbejde med en række skoleforeninger udviklet et skræddersyet forsikrings- og sikringsprogram til skolerne via Willis. Skoleforsikringsprogrammet var i udbud i 2015 med et rigtigt godt resultat til følge, både mht. pris, vilkår og særlige ydelser.\nFlere efterskoler har efterspurgt muligheden for at oplyse om ledige pladser tre skoleår frem.


Global PR-glæde - Bureaubiz\nHvordan reagerer virksomhederne på digitale forbrugere og demokratiske medier? Kontakter deres PR-bureau. Branchen oplevede ubrudt fremgang i 2007 og kan ikke få armene ned i 2008 – selv om Bureaubiz prøver …\nNår den internationale organisation for PR-bureauer, ICCO, får tilbagemeldinger fra 28 nationale PR-organisationer – inkl. mastodonterne USA og Storbritannien – og samtlige melder om fremgang, så er det svært at bevare pessimismen (men vi gør forsøget længere nede i teksten).\n“Det går bedre end nogensinde for PR-branchen internationalt, som det fremgår af ICCOs seneste kvartalsanalyse. Alle lande beretter om fortsat vækst i både honorar og indtjening. Selv Som forventet er der stor vækst inden for PR i de lande, der i forvejen oplever strukturel vækst: Østeuropa og flere lande i Mellemøsten – men også i de etablerede vesteuropæiske lande er væksten i omsætning pæn langt de fleste steder. I Norden vækstede vi i snit 16 pct. – Danmark leverede en 15 pct. stigning – og indtjeningen følger med”, siger Jan Boman, Boman Kommunikation og bestyrelsesmedlem i BPRV, Brancheforeningen for Public Relations Virksomheder i Danmark.\nNok så væsentligt er forventningerne til 2008 tilsvarende positive worldwide – og havde det ikke været for vækstraterne i 2007, ville man have kunne feje PR-branchen af bordet som blåøjede optimister. Selv USA, de sorte skyers holdeplads i økonomien, forventer fremgang i år – og i Danmark forventes en stigning på 10 pct.\nBPRVs formand – og adm. dir. i Hill & Knowlton – Jens Kofoed uddyber analysen set med dansk perspektiv:\n“I Danmark slår væksten i PR både BNP og reklamemarkedet generelt, så noget tyder på, at vi erobrer markedsandele fra andre kommunikationsdiscipliner. Samtidig fremhæves Danmark i ICCO-analysen som vækstområde inden for Public Affairs, Corporate Communications og Crisis & Issues Management,” siger Jens Kofoed.\nEr det et udtryk for, at områderne er jomfruelige i Danmark?\n“Danske virksomheder har ry for at være dygtige købmænd, mens man tager det lettere med det strategiske. Samtidig er der meget at hente for virksomhederne i lobbyisme og overvågning – offensivt eller defensivt, hvor man forsvarer sin position,” siger Jens Kofoed.\nAnalysen hæfter sig ved den digitale virkelighed, hvor virksomhederne ikke længere selv kan forvente at sætte dagsordenen, og hvor medierne i bedste fald er demokratiske, i værste fald anarkistiske. Tilsyneladende går der Ghostbusters i den, hvor PR-bureauerne er svaret på spørgsmålet “Who you gonna call?”\n“PR-virksomhederne er stærke i selv fint segmenterede kommunikationsformer – hvad enten det er artikler i frimærkeblade eller store seminarer. Vi står samtidig stadig stærkere på det digitale felt, hvor vi ikke bare overvåger og måler, men naturligvis også forholder os til udviklingen,” siger Jens Kofoed.\nPessimismen – som vi lovede at vende tilbage til – ligger ikke så meget i PR-branchens manglende muligheder, men snarere i en bekymring for, at de ikke bliver udnyttet fuldt ud. Og det har et digitalt og menneskeligt aspekt – for kunderne er stadig ret analoge:\n“Kunderne får en udførlig afrapportering fra nettet - helt i orden – men de sidder anderledes fremme i stolen, når der har været en artikel i Børsen. Det har fortsat større effekt hos dem. Derudover har PR-branchen, både globalt og herhjemme, et potentielt rekrutteringsproblem. I Danmark gælder det især seniorfolk, greyhairs med stor erfaring og et netværk, der er i orden,” siger Jens Kofoed.


Styrk dine evner til at arbejde grafisk vha. grafisk facilitering\nChristian Holm juni 21, 2015 0 Comments\nGår du med et stort ønske om at kunne styrke dine evner til at arbejde grafisk og dermed også skabe en større effekt ved at kunne tegne og inddrage andre former for grafiske elementer i dit arbejde? Hvis ja, så er du bestemt ikke den eneste og det er naturligvis også derfor at grafisk facilitering er opstået – på det seneste er det dog ikke kun noget, som ganske få har taget til sig, men det er derimod gået hen og blevet et meget, meget stort fænomen, som rigtig mange har valgt tage til sig og beskæftige sig med, hvilket bestemt også er fuldt ud forståeligt. Derfor er det også en rigtig god idé, at du også vælger at give dig i kast med at lære lidt mere om grafisk facilitering, for der skal ikke være nogen tvivl om, at det er noget, som du får brug for på et eller andet tidspunkt, hvor du f.eks. skal fremvise et nyt produkt for virksomhedens ledelse eller du skal afholde en eller anden form for workshop, hvad end det er noget internt i virksomheden eller der derimod er tale om en workshop for udefrakommende. Uanset hvordan du er som person og hvordan du foretrækker at præsentere eller fremlægge noget, så er der ikke nogen tvivl om, at du kommer til at sætte stor pris på, at du har investeret din tid og dine penge i, at blive bedre til grafisk facilitering.\nTag på kursus i grafisk facilitering\nHvis du gerne vil lære mere om grafisk facilitering, så er der ikke nogen tvivl om, at den bedste måde at gøre det på er, at tage et eller flere kurser, der handler om grafisk facilitering. Hvis du ikke er typen, der kan lære ved at tage afsted på et kursus, så er der heldigvis også mange andre muligheder, hvis du gerne vil lære mere om emnet og blive bedre til det, hvilket blandt andet inkluderer en lang række forskellige former for e-learning, hvilket giver dig mulighed for blive siddende ved dit skrivebord og lære mere om grafisk facilitering direkte fra dit skrivebord og din PC, men der er selvfølgelig også mulighed for at gøre det på gammeldags manér og købe en eller flere bøger om emnet, som du kan læse dig igennem og dermed også tilegne dig en masse viden. Du vil dog hurtigt finde ud af, at du på et kursus bliver undervist af en eller flere personer, der har stor erfaring med grafisk facilitering og dermed også kan give dig en rigtig god indsigt i det såvel som lære dig en række effektive metoder til at arbejde kreativt og levende med store vægkort, grafiske templates, tablets og en lang række visuelle medier. Og da grafisk facilitering er rigtig godt i forbindelse med kurser og workshops, så får du også mulighed for at se det i praksis samtidig med at du lærer mere om det, hvorfor det faktisk er to fluer med ét smæk.\nHvad lærer du på et kursus i grafisk facilitering?\nTager du på kursus i grafisk facilitering, så vil du lære mere om strategisk brug af rummet og om gruppedynamik. Du skal dog være opmærksom på, at sådanne kurser ikke blot handler om at tegne og illustrere – og derfor er det heller ikke nødvendigt at have tidligere erfaring med at tegne. Du vil derimod lære at gøre brug af din tegning som en kommunikativ kompetence snarere end som en kunstart. Det betyder også, at når du kommer ud på den anden side, så kommer du med mere viden og du er samtidig blevet introduceret til de grundlæggende færdigheder og redskaber, der er kræver for at fungere som grafisk facilitator.


Vidste du, at din bil er som et drivhus? Her samles støv og fugt, hvilket gør det til en perfekt yngleplads for skimmel og andre ubehageligheder. For at slippe for dårlig og usund luft i bilen, bør dit aircondition system rengøres en gang om året.\nBook straks en tid og nyd godt af den friske luft hele året!\nHVORFOR ER DET NØDVENDIGT MED EN AC-RENGØRING?\nAircondition systemet er noget af det sværeste at rengøre i din bil. Gennem systemet sendes ikke blot kold og varm luft, men også fugt og støv, hvorfor miljøet er den perfekte grobund for skimmel og bakterier. Når bakteriemængden bliver tilstrækkelig stor, spreder bakterierne sig via luften, som cirkulerer i bilen, og til sidst vil man kunne registrere en sur og dårlig lugt i kabinen.\nMange tror at denne dårlige lugt kommer fra måtter og beklædning, men årsagen skal altså findes i aircondition systemet.\nDet første og vigtigste tegn på at din aircondition trænger til\nrengøring, er at luften i kabinen begynder at lugte lidt sur. En AC-rengøring er særlig vigtig for dig der ofte kører korte strækninger og som ikke har bilen parkeret i garage eller carport.\nSom en god tommelfingerregel anbefaler Renault AC-rengøring en gang om året.\nEt aircondition system behøver regelmæssig service for at fungere effektivt. Systemet taber 5-8% af kølemidlet pr. år, hvilket betyder at kompressoren skal arbejde hårdere. Ved et AC-service på et autoriseret Renault værksted kontrolleres der for evt. lækage og kølemidlet tappes af, vejes, renses og påfyldes igen. Dette er den optimale miljømæssige måde at gøre tingene på. Der skiftes også olie på kompressoren og de bevægelige dele.\nRenault anbefaler, at der foretages et AC-service med 24 måneders interval.\nAllergenfilter 15% rabat\nVores fineste og mest effektive pollenfilter hedder allergenfilter.\nFilteret stopper alle partikler helt ned til en størrelse på 2,5 tusindedele\nmillimeter. Det betyder at pollen og mange andre uhygiejniske partikler\neffektivt holdes udenfor kabinen.\nHVAD ER ALLERGENFILTERETS EGENSKABER?\nAllergenfilteret er Renaults højest klassificerede filtertype. Filteret er specielt konstrueret til at kombinere stort luftflow med høj filtreringsevne. Filteret er så finmasket, at det stopper alle partikler helt ned til en størrelse på 2,5 tusindedele millimeter.\nTil forskel fra dit standardfilter har allergenfilteret en polyfenolbaseret belægning, som neutraliserer 92% af alle allergifremkaldende partikler.\nOpsummerer vi filterets forskellige egenskaber, er dette i stand til at stoppe ubehagelig lugte, skadelige gasser og allergifremkaldende partikler. Kort sagt: Dette er Renaults absolut bedste filter til at skabe en ren og frisk luft i bilen.\nAllergenfilter gælder ikke for Twingo 2, Clio 3, Modus, Koleos og Trafic


BLAWAN | Roskilde Festival\nEngelsk techno-titan holder beatet muskuløse og lyddesignet gruset\nJamie Roberts, aka Blawan, er en af dette årtis mest bemærkelsesværdige elektroniske producere, og han har konsekvent raffineret og perfektioneret sit håndværk.\nHan voksede ud af post-dubstep-scenen, hvorfra han skiftede til en kras variant af techno. For hver udgivelse maler han med stadigt mørkere og ildevarslende penselstrøg.\nBlawans hårrejsende 2012-track "Why They Hide Their Bodies Under My Garage" vandt popularitet uden for de elektroniske kredse, og Blawan blev betragtet som en af bannerførerne inden for genkomsten af industrialtechno.\nI 2015 startede han sit eget label, Ternesc, og løftede sløret for tung lyd lavet på modulærsynthesizere fremfor de sædvanlige kasser og knapper i post-80’er udstyret. Efter flere EP'er, som hver især lyder anderledes end den foregående, udgav han sin fuldlængdedebut, Wet Will Always Dry, i 2018. Den er fuld af hårdtslående techno, som han har været kendt for siden begyndelsen. Blawan er fortsat en mester i at kontrollere spænding, og han skubber tingene fremad ved at vise, at den traditionelle techno-skabelon stadig kan moduleres i overraskende nye former med sin egen varemærkelyd. Det er intet under, at han har tryllebundet alverdens anmeldere (tag blot et kig på denne anmeldelse fra Resident Advisor).\nNår han indtager scenen på Roskilde Festival, spiller han et live modulært sæt. Det betyder masser af ledninger, blinkende dioder og knapper – og selvfølgelig muskuløs og banging industrialtechno til dine dansende fødder og dit udblæste hoved.


Det smager af våd papkasse! - GoVarde.dk\nDet smager af våd papkasse!\nDet er jo en varm kartoffel – det der med plastik. Har jeg fundet ud af. Fordi vores kultur er således indrettet, at vi helst skal mene det samme om de der ting, hvor man helst bør mene det samme. Forvirret? det gør ikke noget.\nJeg tror, det er de færreste af os, der bliver særligt glade af at se billeder fra de indiske floder, der flyder med bunker af plastikaffald. Og der har også være nogle grimme billeder af hvaler, hvis maver var fyldt med plastik. Og det kan man kun blive rigtig ked af og trist over.\nJeg ER faktisk af den overbevisning, at langt de fleste kan se fornuften i at smide affaldet i en skraldespand, og selv om de mange skraldespande og sorteringen er lidt forvirrende, så gør vi det. Fordi det er det rigtige.\nMen når det sagt, så er der en lille bitte ting, jeg ikke helt forstår.\nOg nu kommer det….\n(Uh den kan dele vandene, den her, men jeg vover pelsen)\nJeg savner dem. Jeg kan simpelthen ikke lide de her paprør, der klæber sammen efter første tår, som i øvrigt smager af våd papkasse. Jeg forstår, at vi skal droppe plastik. Og at de her sugerør hører under lov og regler om fy-ord. Det, jeg ikke forstår, er, hvorfor hulan låget på den bøtte drikkelse, jeg køber, så er lavet af plastik?\nJeg tænker, HVIS man kunne vælge, så ville jeg hellere ha’ et paplåg og så et plastiksugerør. Helt ærligt.\nMEN nu er det jo sådan, at de her plastiksugerør er blevet udskammet i Danmark, og de vender nok ikke tilbage. Og ved lidt hurtigt research konstaterer jeg, at jeg ikke står alene med min undren. Vi er faktisk mange, der hvisker lidt forsigt derude, at det her papsugerør er en ret klam sag.\n“Jamen så drik da af bøtten for pokker…” Ja, jo, det skal jeg nok, men NOGEN ting smager nu bedre gennem et sugerør, – og jeg har erfaret, at de her plastikagtige genanvendelig sugerør vinder ind på markedet. Jeg håber, de når frem til bøtterne med plastiklåg, og så håber jeg faktisk også, at de plastiklåg erstattes med noget mere fornuftigt. Fordi vi er jo nok nødt til at starte et sted. Når alt kommer til alt.\nOg tænk engang, hvor godt jeg har det, at jeg kan finde et problem i at skulle drikke gennem et papsugerør – hvor er jeg – vi – dog herligt priviligerede.\nTak for klap på skulderen\nDet er ikke alle juniorer, der kommer cyklende til træning i Varde Golfklub


Bjørnemor...: Squash # 1\nSquash # 1\nSquash er en taknemmelig plante at dyrke og der er "smæk for skillingen" om man så må sige. Jeg har nogle ganske få planter, både grønne og gule, og jeg vil ikke sige jeg er ved at drukne i squash, men jeg høster i stor stil, så at sige hver eneste dag.\nOvnstegte squash er et dejligt tilbehør til en kødret, eller som en selvstændig ret, med en god salat og et stykke rugbrød til.\nSquash skæres i skiver i et ovnfast fad og dryppes med lidt olie eller der lægges et par smørklatter hist og pist. Jeg dryssede disse med et hvidløgskrydderi og smed en fire -fem fed hvidløg ved...det kan man selvfølgelig lade være med, hvis man ikke vil forpeste sine omgivelser med hvidløgsånde...Squash skal ikke have særlig længe i ovnen...ca 10 minutter ved stærk varme...giv dem evt et par minutter med grille slået til.. Squashene er bedst, hvis de stadig har lidt bid...\nJeg lader ikke squash frugterne blive for store, fordi jeg synes de så bliver alt for grove. Senere lader jeg nogle få stykker blive store og sylter dem ligesom asier, men mere om det senere.\nJeg bruger squash, revet groft i gryderetter, frikadellefars og selvfølgelig i klassikeren: squashkage. Jeg har revet adskillige poser og frosset dem ned...så der kan komme squash på menuen,og squashkager i ovnen... også når sæsonen er forbi.\nMarianne 19. august 2013 kl. 14.00\nJeg har i år fået øjne rigtig op for squash og bruger dem som du til og i mange forskellige ting ... De er bare go'e ...\nTak for nye input\nKirstenK 19. august 2013 kl. 22.07\nMarianne: Jeg har haft en del år hvor jeg synes squash var nogen lidt trælse nogen, der ikke kunne bruges til andet end at sylte og til at lave squashkage af...men de har jo rigtig mange andre anvendelsesmuligheder...


Knivskarp RS Q3: Topmodellen trodser tidens trends – Ekstra Bladet\n9. feb. 2016 kl. 20:18\nKnivskarp RS Q3: Topmodellen trodser tidens trends\nNy topmodel med endnu mere power går imod strømmen og beholder fem cylindre under motorhjelmen\nI den nye performance-model har Audi øget motorens ydelse endnu mere i forhold til den ”almindelige” RS Q3. (Foto: PR)\nDet er de færreste bilmærker, der i dag beskæftiger sig med fem-cylindrede motorer. De har aflivet den specielle motor, som med en karakteristisk lyd har bidraget med en ekstra dimension til køreoplevelsen. Men sådan er det ikke hos Audi.\nDen nye Audi RS Q3 performance indeholder stadig den omdrejningsvillige fem-cylindrede motor, som nu med en ydelse på 367 hk og et drejningsmoment på 465 Nm accelererer fra 0 til 100 km/t på kun 4,4 sek. Tophastigheden er som udgangspunkt 270 km/t.\nOg det er altså ikke en hvilken som helst fem-cylindret motor, der ligger under hjelmen i RS Q3. Siden 2010 er 2.5 TFSI-motoren valgt som "International Engine of the Year" i sin klasse seks gange i træk.\nDet udvendige design på RS Q3 performance har fået komponenter i mat titanlook, som udelukkende fås til den nye topmodel. (Foto: PR)\nI den nye performance-model har Audi øget motorens ydelse endnu mere i forhold til den ”almindelige” RS Q3. Takket være større køleydelse og en optimeret brændstofpumpe har udviklerne givet den femcylindrede turbomotor i RS Q3 performance 27 hk mere. Til gengæld er forbruget ikke ligefrem imponerende. De fem cylindre klarer ved blandet kørsel teoretisk set 11,6 km/l.\nDet udvendige design på RS Q3 performance har fået komponenter i mat titanlook, som udelukkende fås til den nye topmodel. Eksempelvis er rammen til luftindtaget samt quattro-logoet udført på denne måde. Desuden er grillen, luftindtagene, pyntelister, sidespejlhusene og tagrælingen udført i mat titanlook.\nHerudover tilbyder Audi den nye lakfarve ascariblå metallak, som er endnu et kendetegn, der er forbeholdt de nye RS performance-modeller.\nInde i kabinen viderefører den Audi linjen fra det udvendige design. De runde instrumenter har grå baggrund, hvide skalaer og røde visere. Efter ønske og uden merpris kan Audi levere sportssæderne i sort-blå farve via RS performance-designpakken.\nAudi RS Q3 performance har verdenspremiere på biludstillingen i Geneve i marts og kommer til Danmark i foråret. Priserne begynder ved ca. 930.000 kr.


Den tavse livsmening\nLivet er tyndt i Velfærdsdanmark, og ingen taler om meningen med det. Mindst af alt opinionsdannere og intellektuelle.\nTrykt som kronik i Politiken 16. juni 2001\n"Hvad er meningen med livet?" Det spørgsmål er i dag næsten umuligt at stille. Det er alt for stort, pubertetsagtigt, metafysisk, grotesk eller komisk. "The meaning of life" er ikke et emne man tager alvorligt, det er en Monty Python-film.\nDet er måske fordi spørgsmålet er gjort overflødigt af materiel velstand, vores gode borgerlige rettigheder og hverdagens almindelige travlhed? Næppe. Den amerikanske socialpsykolog Roy F. Baumeister skriver i bogen "Meanings of Life":\nDen pludselige oplevelse af, at ens liv ikke har nogen egentlig mening, kan være en brat opvågnen. Denne kvinde sætter ord på banalitetens modbydelige chok: "Man vågner en morgen og siger til sig selv, 'Gud fader bevares, er det alt? Er det virkelig muligt, at der ikke er mere i livet end det her?'" Der er ingen inspirerende historie, dybere mening, storslået plan eller noget sensationelt udfald. Ens liv er på det jævne, og sådan bliver det sandsynligvis ved med at være, og en dag er det så forbi.\nDet er ikke sådan, at vores kultur har tabt en stor, skøn fælles mening med livet og samfundet, som den grumme materialisme og verdsliggørelsen af åndslivet har gjort det af med. Førhen var livets mening jo et luksusspørgsmål, der kun var til debat i velstillede kredse. For de fleste mennesker gav svaret sig selv i det hårde, daglige arbejde og i kirken om søndagen. Det er først velstandsstigningen og religionens tilbagetrængning, der har gjort spørgsmålet om meningen med det hele til almeneje.\nMen materiel velstand og ideologisk pluralisme er desværre ikke nogen særlig gode bud på et livsindhold. "Things fall apart, the centre cannot hold, " skrev allerede den irske digter William Butler Yeats i 1920 om den europæiske civilisation. I det moderne hverdagslivs centrifuge, som samfundsforskeren Johannes Andersen kalder det, trænger spørgsmålet sig på: Hvor usammenhængende en hverdag, hvor perspektivløst et arbejde og hvor tyndt et liv kan vi tåle at have, før vi tager skade på krop og sjæl? Hvor fragmenteret kan en livs- og samfundsforståelse være, før samfundet går op i limningen?\nFraværet af et dybere indhold i den enkeltes liv giver sig til kende på mangfoldige måder, der strækker sig fra de harmløse til de skadevoldende og videre til de dødbringende. Vi kompenserer for vores kedsommelige hverdagsliv med ferierejser, der lover oplevelser, fællesskab, spænding eller sex. Vi forbruger i stor stil, f.eks. sko til 2000 kr., "fordi man synes de giver et glimt af lykken", som en shopper udtrykte det til Politikens livsstilredaktør. Vi ser glade mennesker lege selskabslege i fjernsynet, fordi vi ikke har gløden til at lege selv. Vi læser ugeblade og følger de kendte, der lever spændende og kærlighedsfyldte liv på vores vegne. Vi spiller Lykkelotto for at opnå lykken ved et tilfælde, uden at have kæmpet for den og uden at kunne bebrejdes, hvis den undslipper os. Vi tager os en lille en, så alting ser lysere ud - alt imens vores eget lys lige så langsomt brænder ned. Vi spiser piller for at holde humøret oppe og smerten fra døren. Vi udvikler DNS, de nye sygdomme, når vi har ondt i livet: fibromyalgi, kronisk træthedssyndrom, udbrændthed m.v. Vi bliver narkomaner, fordi vi aldrig fik lejlighed til at opleve suset i tilværelsen selv. Vi tager livet af os, fordi vi ikke ser nogen mening med det.\nFraværet af retning og sammenhæng i livet er selvfølgelig kun én faktor i disse problemer, men den er påfaldende uomtalt. Vi har en overflod af ord for den sociale arv og en usund livsstil, en kærlighedsløs barndom og psykiske lidelser, huller i det sociale sikkerhedsnet og overgreb mod menneskerettighederne. Men vi har ikke sproget til at tale om den mening med det hele, der er så smerteligt fraværende i de fleste af de dårlige liv.\nOg hvordan er det nu med vores eget liv? Hvornår talte du, kære læser, sidste gang med familie eller venner om meningen med livet, sådan i bred almindelighed, eller ligefrem meningen med dit liv i særdeleshed? Det er sikkert lang tid siden. I en tid hvor folk vil optræde i talkshows med deres alkoholmisbrug, homoseksualitet og incestovergreb, er dét at drøfte meningen med sit liv tilsyneladende noget af det sværeste og pinligste. Enten har man fundet meningen med sit liv, og så er man frelst og ulidelig at høre på. Eller også har man ikke, og så er det flovt at indrømme det over for andre og for sig selv. Eller man afviser spørgsmålet som irrelevant eller meningsløst.\nDe fleste vil sige, at livets mening må man tale med præsten eller psykoterapeuten om. Men præsten er der uhyre få, der taler med nu om stunder. Hun har desuden selv vanskeligt ved at tale om sådanne "inderlige" spørgsmål, for dét har det teologiske kandidatstudium overhovedet ikke forberedt hende på, teologi er jo en seriøs videnskab! En god psykoterapeut kan man tale med om sine bestræbelser på at finde mening i sit liv, men mange terapeutiske skoler, herunder psykoanalysen, har slet ikke ordet livsmening i deres vokabular. Den østrigske psykiater Viktor Frankl har godt nok gjort spørgsmålet om livets mening til det centrale i sin terapi, den såkaldte logoterapi, men den anvendes næsten ikke blandt fagfolk.\nMange mennesker forestiller sig, at filosofferne på universitetet må vide noget om livets mening. Men det er meget lang tid siden filosofferne måtte give op over for det spørgsmål. I dag kan de som fagfolk kun trække på skuldrene ad det. Den fremtrædende amerikanske filosof Thomas Nagel har f.eks. skrevet en lille bog "Hvad er meningen med det hele?" Bogens sidste kapitel hedder "Livets mening", men det har intet at byde på og slutter sigende med sætningen "Livet er måske ikke bare meningsløst, men også absurd."\nFor en del år siden arrangerede foreningen Filosofisk Forum en uges højskolekursus med titlen "Meningen med livet". Jeg talte med en af de arrangerende filosoffer bagefter, og han fortalte mig med et grin, at kursisterne gudhjælpemig havde kommet og spurgt ham om, hvad meningen med livet var! Så de havde fremover ændret kursets titel til "Tænk selv". Hvilket meget fint illustrerer fagfilosoffernes vane med at smide livsfilosofiske spørgsmål ubesvarede tilbage i hovedet på folk.\nI det offentlige rum er tavsheden om livets mening massiv. Opinionsdannere, intellektuelle, kunstnere, forskere, læger, mediefolk, politikere, fagforeningsledere og erhvervsledere har alle travlt med hver deres kære projekter. Men de forsømmer offentligt at tale om dette det vigtigste i deres liv: Det at have projekter, at ville noget, tro på noget, satse al sin energi og al sin tid på en virksomhed, en karriere, et kunstnerisk udtryk, en videnskabelig teori, en politisk overbevisning, noget man brænder for og har viet sit liv til.\nDet er som om det er pinligt og følelsesmæssigt og religiøst og uvidenskabeligt og upraktisk at tale om sådan noget. De danske opinionsdannere og beslutningstagere er verdsliggjorte protestanter, borgere i Janteland, på det jævne, på det jævne. De fleste husker kun alt for godt, hvad der skete sidste gang, vi satte høje værdier om det lykkelige samfund på dagsordenen. Marxismen gik ned i flammer, og den slags utopiske ekstaser og folkeforførelser skal vi ikke nyde mere af!\nDerfor ser vi den intellektuelle i den rolle, som Per Fibæk Laursen beskrev i et debatindlæg her i avisen (10.2). "Den ironiske, uforpligtede, skeptisk iagttagende holdning er i dag nærmest blevet en standardattitude" blandt intellektuelle. Med Zola for 100 år siden var den distancerede, kritiske holdning en mangelvare, mens der i dag nærmest er mangel på involverethed og forpligtethed. Når en vision en sjælden gang i mellem stikker næsen frem, f.eks. i skikkelse af Niels I. Meyers nylige bog "Udviklingens ulidelige skævhed", så drypper sarkasme og afvisning helt af sig selv ud af anmelderens pen (f.eks. Per Michael Jespersens, her i bladet, 13.2). Et opbyggeligt manifest, hvor naivt.\nMen det er indlysende at dem, der skriver hvad andre læser, og dem, der taler hvor andre lytter, har et stort ansvar for de livs- og samfundsfortolkninger, der findes i deres kultur. Det er i høj grad deres opgave at smede brugbare billeder på menneskelig opblomstring i et retfærdigt samfund.\nHvad der kan ske, hvis de ikke tager dette ansvar alvorligt, kommer den amerikanske videnskabshistoriker Anne Harrington ind på i bogen "Reenchanted Science". Hun undersøger de intellektuelles rolle i nazityskland og citerer i den forbindelse den tyske psykolog Wolfgang Köhler for nogle bemærkninger om fanaticismen i hans hjemland. Hun skriver:\nFanaticisme skyldes det forhold, at "de færreste mennesker kan leve uden en forståelsesramme, der gør deres tilværelse meningsfuld på trods af deres vanskæbne." Hvis kompetente personer som professorer og videnskabsfolk ikke vil forsyne sultne sjæle med et troværdigt verdensbillede, så "...vil folk helt af sig selv kaste sig over erstatningsvarer. Besynderlig føde sluges ivrigt under hungersnød."\nKöhlers pointe om de intellektuelles ansvar er næsten mere sand i dagens Danmark end i det materielt udpinte tyske samfund anno 1933. Fascisme er i den grad åndelig smalkost, men bag nazismens sejrsgang var der selvsagt magtpolitiske og socioøkonomiske årsager, som er uden sidestykke i dag. Hvis samfundets historiefortællere ikke i dag magter deres opgave, dvs. at give en ramme, der fremstiller den enkeltes liv og samfundet som meningsfuldt og udstikker rimelige udviklingsretninger, så er truslen i dag ikke så meget fascismen, selv om den også stikker hovedet frem af og til.\nTruslen kommer snarere fra alle forbrugersamfundets bedøvende små adspredelser, der fjerner vores opmærksomhed fra den pinsomme lakune midt i vores tilværelse. Vi står i dag næppe i fare for at blive overrendt af fascister, og smerten ved alkoholmisbrug og et liv spildt foran fjernsynet er at foretrække for fangelejren. Men vi skylder os selv at bruge vores umådelige materielle velstand til at udvikle vores potentiale for et liv og et samfund fyldt med mening, livskraft og overskud, til glæde for os selv og som forbillede for andre.\nDét forudsætter at vi taler om livsmeningen, udvikler et sprog for den, måder at tale om den på, så den ikke længere er pinlig og upassende. Den skal undersøges videnskabeligt, som f.eks. psykologen Bo Jacobsen lægger op til i sin bog "Eksistensens psykologi". Den amerikanske psykolog Paul T.P. Wong har i antologien "The Human Quest for Meaning" samlet alt hvad der er af empirisk forskning på området, og det er ikke meget, men en nødvendig start.\nTænk hvis livsmening kunne behandles kunstnerisk på anden vis end den sædvanlige tragiske, hvor livet fremstår fortvivlende absurd, uden heller at blive de nemme løsningers kitsch.\nSkolen er måske et af de få steder, hvor der tales i dybden om livsopgaven, forstået som valg af uddannelse. Det kan vi tage og føle på, bankelev eller lærer. Men paradoksalt nok bliver vores uddannelse mere og mere irrelevant for, hvad vi kommer til at beskæftige os med senere i livet. Uddannelsessystemet skal derfor give de unge plads til at forfølge de emner og redskaber, de brænder for - for kun herigennem kan de blive maksimalt værdifulde for andre i deres senere arbejdsliv.\nPå arbejdspladsen skal livsmeningen på bordet, som erhvervspsykologen Karen Schultz gør i sin bog "Eksistens i arbejdslivet". Måske ligefrem i medarbejderudviklingssamtalen, som mange steder har udviklet sig til en pligtskyldig dans om den varme grød. Lederen passende kan spørge sin medarbejder: Får du brugt dine potentialer? Finder du dit livs udfordringer her? Har du fundet ud af, hvad dit særlige bidrag til verden skal være, som den amerikanske managementskribent Peter Drucker i bogen "Management Challenges for the 21st Century" kræver, at enhver leder og medarbejder spørger sig selv.\nSelv her i Politiken kunne emnet behandles. Men organet for den højeste oplysning er underligt tavst om de højeste ting. Det pipper i et læserbrev, et interview, en kronik i ny og næ, men kammertonen på Skinlivstidende, som avisen kaldes ude blandt højere oplyste, er skeptisk, fornuftsbåren, kulturradikal i ordets hæderkronede PH-betydning: moderne, frigjort, funktionel, ateistisk.\nMen da kulturradikalismen jo har sejret ad helvede til og er blevet ufarligt mainstream-paradigme, må vi kigge i røret fra den anden ende. Blandt de ting, der for alvor er kulturradikale i dag, finder vi inderlighed, de allerstørste spørgsmål, det transcendente, Ventegodts skæve livskvalitet, naturens genfortryllelse i økologismen, kroppens tale i den alternative medicin, arbejdet som eksistentiale, det at opleve et kald i stedet for blot at blive headhuntet, idealistiske samfundsvisioner, drømmen om et mellemfolkeligt fællesskab uden om børserne og magtunionerne, alt det som flertallet af skribenter i Politiken rynker retrokulturradikalt på næsen ad. På alle disse områder famler mange af denne avis' læsere rundt mellem guldkorn og skidtsnak på jagt efter de store ting i livet og i kulturen. Denne søgen kunne kvalificeres betydeligt, hvis den for eksempel blev inddraget i nærværende organs samtalefællesskab og underkastet behørig refleksion og konstruktiv kritik.


Ulven puster til fåre-drømmen\nKasper Ledet Hansen drømmer om at opbygge en fårebestand på 600 dyr over de næste fem år. Ulven og manglende muligheder for at forsvare sig mod den giver dog anledning til tvivl.\nKasper Ledet Hansen har indtil videre »kun« mistet ét får til ulven, men han frygter for fremtiden, hvis ikke man får lagt en hårdere linje overfor problemulvene.\nIdyllen holdt ikke meget mere end en uge, da 26-årige Kasper Ledet Hansen i december måned sidste år overtog gården ved Bjergby i Vendsyssel. Selvom fåret blev fundet for sent til at tage DNA-prøve, har Naturstyrelsen meldt ud, at det med overvejende sandsynlighed var et ulveangreb.\nNu er det igen blevet tid til at lukke flokken på 50 dyr på græs, og selvom han ikke ligger søvnløs af bekymring hver eneste nat, ærgrer det ham, at indsatsen mod problemulve ikke har rykket sig siden sidst.\n- Jeg tror, den eneste løsning på ulveproblemer er, at vi skal være utrolig strenge, hver gang, vi får kendskab til en problemulv. Jeg er ikke helt så sikker på, at vi kun har en ulv heroppe nordpå, som mange mener, men det er egentlig også underordnet, for så længe, man ikke kender ulven, er det fordi, den ikke skaber problemer, og så må den for min skyld gerne være her, siger fåreavleren, der dog frygter for fremtiden.\n- Hvis det er den samme ulv, der har været her, i Hørby og nord for Aggersund, så har man jo DNA-spor og ved, at den har været en kæmpe problemulv i Tyskland. Nu løber han så rundt og leder efter en mage, og hvis den finder en fra Stråsø-koblet, som i den har grad også må betegnes som problemulve ude vestpå, så tror jeg ikke på, at minus og minus giver plus.\nSkal tage ansvar\nSelvom han ser nedskydning af problemulve som den mest nærliggende løsning, er Kasper Ledet Hansen ligeglad med, hvordan man tackler ulveudfordringerne i fremtiden. Bare der sker noget.\n- Hvis EU fratager mig retten til at komme af med en ulv, der tager mine får, så skal de også stå til ansvar for de konsekvenser, det har. Det har de ikke gjort indtil videre, konstaterer han, mens han spændt venter på den nye danske vildforvaltningsplan for ulve, der i skrivende stund er lige på trapperne.\n- Om de vil give tilladelse til at skyde den, flyve en helikopter ind og skyde gummikugler efter den på samme måde som man opdrager bjørnene i Alaskas nationalparker eller om man vil hegne dem ind, er egentlig underordnet. Bare man får styr på det, siger nordjyden, der ikke er i tvivl om, at hans område indtil videre er sluppet nådigt i forhold til Vestjylland, hvor det såkaldte Stråsø-kobbel huserer og blandt andet har taget livet af adskillige får hos Storålam ved Holstebro.\n- Jeg tager hatten af for, at Jørgen Blazejewic (ejer af Storålam, red.) bliver ved. Havde jeg været i hans situation, tror jeg, at jeg havde smidt håndklædet i ringen og var stoppet. Det er jo et både følelsesmæssigt og organisatorisk helvede, hver gang ulven kommer på besøg. Det er ikke rart at finde et skambidt eller dødt får, man skal have fat i den ene og den anden myndighed og journalisterne står i kø for at få fat i en. Jeg er glad for, at jeg kun har oplevet det én gang indtil videre.\nKasper Ledet Hansen har planer om at lade sin bestand vokse fra 50 til 600 dyr over de næste fem år, og til den tid hente en fuldtidsløn hjem på fåreavlen. Indtil videre er det arbejdet på den lokale maskinstation og en tilværelse som fåreklipper over det meste af landet, der sætter brød på bordet.\n- Det er en stor drøm, at få det her projekt til at lykkes, men den start, vi fik på det, har godt nok givet stof til eftertanke. Hvis jeg skulle købe en gård i dag, havde jeg måske kigget mod Læsø, hvor man er i fred for ulven. Men det har også været vigtigt for mig at komme tilbage til familie og venner her i området efter tre år i København, fortæller han.\n- Det er svært ikke at bekymre sig om fremtiden. Hvis det står til Danmarks Naturfredningsforenings nye præsident, Maria Reumert Gjerding, skal der i løbet af de kommende år være 100 ulve i den danske natur. Hvis det sker, kan man hurtigt regne ud, at der i hvert fald kommer til at rende 10 rundt heroppe, og så tror jeg det bliver svært at drive sin forretning.\nKasper Ledet Hansen har været ved at undersøge mulighederne for ulvesikring, men han har ikke fundet en løsning, der er forenelig med et mål om økonomisk overskud.\n- Nogle har anskaffet sig vogterhunde, men for mig vil det rent økonomisk æde hele mit overskud. Samtidig vil jeg i min nuværende situation, hvor jeg tit har venner og familie til at hjælpe mig med at holde øje med fårene, ikke lægge det ansvar over på deres skuldre.\nDerudover har han også haft en konsulent fra Poda-hegn på besøg, som kunne fortælle, at de fire kilometer hegn, der var brug for på det nuværende græsningsareal ville koste 200.000 kroner.\n- For 200.000 kroner vil jeg kunne have 100 får ude fire måneder om året. Det er ikke noget jeg vil kunne betale tilbage på de seks år, jeg lige nu har lejet arealet. Samtidig erkender Poda også selv, at der ikke findes nogen 100 procent ulvesikker løsning, konstaterer han.\nMens Kasper Ledet Hansen er træt af at skulle bekymre sig om ulven, har de sidste mange måneders ulvedebat også irriteret ham.\n- Det er jo blevet en debat, hvor det sprøjter ud med tvivlsom fakta i nord, syd, øst og vest. Det er umuligt at vide, hvad der er sandt – ligegyldigt om det kommer fra folk, der er for eller imod ulven. Jeg tror ikke på noget af det mere. Det eneste jeg ved, er at flere problemulve vil få flere til at droppe at holde får. Og så står vi lige pludselig i en situation, hvor vi må importere kødet, og ikke længere har muligheden for at komme ud til landmanden og se, hvor det kommer fra. Samtidig er får svære at undvære, hvis vi vil beholde vores lysåbne kultur-natur, siger han.\n- Jeg er træt af folk, der snakker om, at vi skal have re-wilding, for så er det altså ikke nok bare at lade ulven løbe frit. Så skal vi jo gøre det helt. Ud at bo i skoven og jage med bue og pil igen. Det giver jeg ikke mange femører for, ligesom jeg også er træt af den usaglig debat, der lynhurtigt bliver blæst op på Facebook af folk, der ikke har nogen anelse om, hvad et Natura 2000-område er. Jeg vil hjertens gerne tage en diskussion, hvis folk ville sætte sig ind i sin bil og køre herop, og se hvordan tingene foregår. Hvis de bare sidder foran deres computer og er imod mine holdninger bare for at være det, kan jeg ikke bruge det til noget.\n- Men jeg kan også sagtens forstå, at nogle sætter spørgsmålstegn ved, hvorfor landmændene altid skal have deres vilje. Men det handler om at beslutte sig for, hvad man vil. Vil vi bevare vores kulturnatur og have kød, vi er 100 procent sikre på, hvor kommer fra, eller vil vi noget andet?\n- Først og fremmest savner jeg en debat, hvor der bliver lyttet. Indtil videre har det været noget med, at hver gang nogen argumenterer for én ting, er der fluks 15 mand, der er imod, lyder det fra den unge landmand, der fortsat knokler på for at gøre drømmen til virkelighed.\n- Jeg lægger meget energi og mange penge i det her projekt. Og så ville det næsten ikke være til at bære, hvis det ender med at blive ulven, der sætter en stopper for det. Så jeg håber meget på en løsning. Der skal simpelthen ske noget, fastslår han


Notat. Beredskabsstyrelsen, Bilbranchen, Forbrugerombudsmanden, KODA og Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen afgav høringssvar uden bemærkninger. - PDF\nDownload "Notat. Beredskabsstyrelsen, Bilbranchen, Forbrugerombudsmanden, KODA og Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen afgav høringssvar uden bemærkninger."\nVictoria Jette Holm\n1 Notat Høringsnotat - høring over udkast til bekendtgørelse om udbud af tilladelse til distribution af digital radio i DAB-blok 1 og udkast til bekendtgørelse om programvirksomhed på grundlag af registrering samt on-demand audiovisuel programvirksomhed 13. juni 2016 Det følger af medieaftalen for og tillægsaftalen om digital radio mv., at der skal udbydes sendemuligheder til landsdækkende kommerciel radio på DAB. Det fremgår af tillægsaftalen, at programmerne skal udsendes i DAB+-formatet, og at de landsdækkende kommercielle radioer som minimum skal dække 80 procent af landet (indendørs). Partierne bag medieaftalen for har besluttet, at sendemulighederne skal udbydes samlet til en gatekeeper, som får ansvar for etablering og drift af sendenettet. Kulturministeriet har gennemført en høring over et udkast til bekendtgørelse om Radio- og tv-nævnets udbud af tilladelse til distribution af digital radio i DAB-blok 1 og et udkast til en revideret bekendtgørelse om programvirksomhed på grundlag af registrering samt on-demand audiovisuel programvirksomhed. Der redegøres i nærværende notat for de indkomne bemærkninger og Kulturministeriets kommentarer hertil. Der var ved høringsfristens udløb d. 13. april 2016 modtaget 13 høringssvar. Alle høringssvar på nær et enkelt vedrører udkastet til bekendtgørelse om udbud af tilladelse til distribution af digital radio i DAB-blok 1. Beredskabsstyrelsen, Bilbranchen, Forbrugerombudsmanden, KODA og Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen afgav høringssvar uden bemærkninger. Generelt Danske Medier kvitterer for et fint og gennemarbejdet udkast, der på mange måder tager hånd om de spørgsmål, der skal stilles og besvares ved tildeling af tilladelse til en gatekeeper. Teracom udtrykker tilfredshed med, at bekendtgørelsen sikrer en høj grad af transparens for alle parter og noterer med tilfredshed, at ministeriet har søgt inspiration og viden i Storbritannien. Kulturministeriet har ingen bemærkninger. Dok. nr. 16/\n2 Side 2 Indholdsleverandørers muligheder for at byde Bauer Media, Borch Teknik og Danske Medier noterer med tilfredshed, at der er lagt op til, at indholdsleverandører kan byde på rollen som gatekeeper enten alene eller i samarbejde med andre. Danske Medier finder kravet om vandtætte skotter mellem gatekeeper og indholdsleverandører indlysende og uproblematisk. Kulturministeriet har ingen bemærkninger. Dækningsgrad Bauer Media, Danske Medier og Open Channel finder dækningskravene for høje. Bauer Media og Open Channel finder desuden, at et krav om befolkningsmæssig dækning er mere hensigtsmæssigt end et krav om geografisk dækning. Bauer Media begrunder dette med, at det ikke er rentabelt at dække vejstrækninger og landområder uden beboelse, når der stadigvæk er et meget lavt antal DAB-radioer i den danske bilpark. Danske Medier foreslår, at der i opstartsfasen stilles krav om en befolkningsmæssig dækning på 70 procent eller en geografisk dækning på 60 procent. Bauer Media foreslår et krav om en befolkningsmæssig dækning på 70 procent i opstartsfasen. Open Channel foreslår en befolkningsmæssige dækning på 66 procent i opstartsfasen. Danske Medier foreslår en langsom indfasning af dækningskravet, så gatekeeper pålægges et stigende dækningskrav over en årrække f.eks. således, at der først stilles krav om 80 procent indendørs dækning, når FM-båndet slukkes. En lavere befolkningsmæssig dækning vil ifølge Bauer Media og Danske Medier reducere omkostningerne til drift af sendenettet og betaling af musikrettigheder, hvilket vil gøre radioernes forretning mere rentabel og gøre det nemmere for gatekeeper at tiltrække flere kunder og nye initiativer. Teracom støtter kravet om en dækningsgrad på minimum 80 procent af Danmarks geografiske areal og opfordrer til, at højere dækningsgrad bliver et skønhedskriterium. Teracom opfordrer dog samtidig til at overveje at fjerne kravet om indendørs dækning med henblik på at gøre sendemulighederne mere kommercielt attraktive. De kommercielle DAB-kanaler, der sendes i den DAB-kapacitet, som er tilknyttet FM5 og FM6, har i dag en indendørs dækning på ca. 95 procent af Danmarks geografiske areal. Der var på baggrund af tillægsaftalen til medieaftalen for om digital radio lagt op til at nedsætte dækningsgraden for de landsdækkende kommercielle radioer til en indendørs dækning på minimum 80 procent af Danmarks geografiske areal. Dette vil ifølge Kulturministeriets oplysninger medføre en betydelig reduktion i distributionsudgifterne i forhold til i dag.\n3 Side 3 Kulturministeriet anerkender, at en højere dækningsgrad kan være et relevant skønhedskriterium og imødekommer på den baggrund opfordringen til, at der også lægges vægt på, om ansøgerne tilbyder at dække mere end 80 procent af Danmarks geografiske landareal (opgjort som indendørs dækning). Kriteriet vil blive tillagt en vægt på 5 procent og som følge heraf nedjusteres vægtningen af radiogatekeepers forretningsmæssige kompetencer fra 25 til 20 procent. Broadcastere, der ønsker at sende i en mindre del af landet vil kunne benytte sendemulighederne i den regionalt opdelte DAB-blok 3. Der gennemføres i 2016 et nyt udbud af ledige sendemuligheder i DAB-blok 3. DAB/DAB+ Teracom er enig i, at DAB+ skal benyttes som format, da DAB+ i stigende grad er det anvendte format overalt i Europa, og da overgangen til DAB+ er afgørende for hensynet til mangfoldigheden og muligheden for at sikre en bæredygtig forretningsmodel. Bauer Media vurderer, at det kun er 50 procent af radioerne på markedet, der er DAB+ klar, og Bauer Media finder det på den baggrund ødelæggende for reklameomsætningen at overgå til DAB+ formatet. Bauer Media mener, at det alene bør være gatekeepers kunder, der beslutter, om de vil overgå til DAB+ formatet. Borch Teknik finder, at beslutningen om at udsende i DAB+ med fordel kan udskydes, indtil der på grund af kapacitetsproblemer er behov. Open Channel anbefaler, at kravet, om at de landsdækkende kommercielle kanaler skal sendes i DAB+, først skal træde i kraft, når DR skifter til DAB+. Bauer Media anfører videre, at der i DAB-formatet vil kunne sendes 16 kanaler i DAB-blok 1 med samme lydkvalitet som, hvis der blev sendt 16 kanaler i DAB+ formatet. Kulturministeriet henviser til, at det fremgår af tillægsaftalen om digital radio, at DR s kanaler og de landsdækkende kommercielle kanaler skal overgå til DAB+ formatet, og at dette skal ske på samme tid. Kulturministeriet henviser til, at det af Branchen Forbruger Elektronik (BFE) i undersøgelsen Forbrugere og Forbrugerelektronik fra 2014 anslås, at maksimalt 20 procent af det samlede antal DAB-radioer på daværende tidspunkt ikke kunne modtage DAB+ kanaler. Det vurderes, at der i 2017, hvor der lægges op til en overgang til DAB+, vil være færre DAB-radioer, som ikke kan modtage DAB+, da der vurderes at ske en løbende udskiftning af de ældste DAB-radioer. Der henvises desuden til, at der ifølge tillægsaftalen om digital radio iværksættes en informationskampagne om digital radio og til, at information om DAB+ formatet vil kunne indgå i denne kampagne. Det er en forudsætning for, at de kommercielle kanaler kan udsendes med en mindre dækningsgrad end public service-kanalerne, at public service-kanalerne samles i én blok, hvilket nødvendiggør udsendelse i DAB+, da det udelukkende er ved at anvende DAB+, at der er plads til public service-kanalerne i én DAB-blok.\n4 Side 4 Det er Kulturministeriets vurdering, at det er mest hensigtsmæssigt at stille krav om, at også de kommercielle radiokanaler skal udsendes i DAB+ fra det tidspunkt, hvor public service-kanalerne sendes i DAB+, da det giver mulighed for betydeligt flere kommercielle radiokanaler, hvilket betyder, at borgerne i højere grad vil kunne opleve, at de får noget til gengæld for at udskifte deres radio. Desuden vil en samtidig overgang til DAB+ for public service-kanalerne og de landsdækkende kommercielle kanaler være lettere at kommunikere til radiolytterne. Det er ifølge Kulturministeriets oplysninger ikke som Bauer Media anfører teknisk muligt at sende 16 kanaler i DAB-formatet i én DAB blok med en lyd af samme kvalitet, som kan opnås med 16 kanaler i DAB+-formatet. Lydstyrke og -kvalitet DR opfordrer til, at der i tilladelsen til DAB-blok 1 indsættes et krav om, at tilladelseshaverne skal indgå i dialog med andre distributører af DAB-radio om at fastsætte ens niveauer for lydstyrke afhængig af kanaltype. Open Channel anbefaler, at der stilles krav om, at musikradioer skal sendes i stereo og, at taleradioer skal sendes i mono. Kulturministeriet finder ikke, at opfordringer til dialog om ens niveauer for lydstyrke er egnet til at indgå i bekendtgørelsen, men Kulturministeriet videregiver gerne opfordringen om koordinering af lydstyrke til radiobranchen på førstkommende møde i Kulturministeriets brancheforum for digital radio. Kulturministeriet anerkender, at taleradio generelt kan sendes med en lavere lydkvalitet end musikradio, men da mange radiokanaler indeholder en blanding af tale og musik, finder Kulturministeriet det uhensigtsmæssigt at skulle skelne skarpt mellem tale og musikradio, som der lægges op til i forslaget om at stille krav om, at musikradio sendes i stereo og taleradio i mono. Kulturministeriet finder det i 6, stk. 2, foreslåede krav om, at tilladelseshaver skal sikre en lydkvalitet af en acceptabel og tidssvarende standard mere hensigtsmæssigt. Mangfoldighed Bauer Media finder ikke, at det, som det fremgår af 4, stk. 4, bør være gatekeepers rolle at sikre et varieret udbud af radiokanaler. Det er ifølge Bauer Media helt essentielt, at en radioaktør kan tilpasse sig markedet bl.a. ved at lave nødvendige formatændringer og justeringer for at trimme sin forretning, uden at dette skal aftales eller f.eks. godkendes af gatekeeper. Bauer Media finder det også vigtigt, at det er muligt at konkurrere stationer imellem inden for samme programgenre. Teracom finder derimod, at et væsentligt formål med digitaliseringen af radiomediet er at sikre øget mangfoldighed og finder på den baggrund, at der bør lægges ekstra meget vægt på, at en ansøger dokumenterer, at man faktisk kan fylde DAB-blokken med indhold, der bidrager hertil. Teracom opfordrer til, at der søges inspiration i Storbritannien, hvor ansøgere skal byde ind med konkrete\n5 broadcastere, som ønsker at få distribueret deres radiokanal, ligesom ansøgere kan fremvise allerede undertegnede aftaler/hensigtserklæringer med disse om distribution af deres radiokanaler. Teracom finder, at en ansøger som minimum bør kunne fremlægge hensigtserklæringer fra kommende broadcastere og fremvise en sendeplan for, hvilke kanaler, som vil blive distribueret på DAB-blok 1. Teracom foreslår, at dette kriterium vejer væsentligt mere end de foreslåede 25 procent for at afspejle målsætningens vigtighed. Side 5\n6 Side 6 Borch Teknik anfører, at det er vanskeligt for en potentiel gatekeeper at vurdere de økonomiske forhold i DAB-blok 1, når der samtidig er en etablering af DAB-blok 3 i gang, og derfor er det ifølge Borch Teknik vanskeligt at lave planer for udnyttelse af sendemulighederne. DJBFA/ Komponister og sangskrivere finder, at det eksplicit bør nævnes, at der skal lægges særlig vægt på et mangfoldigt udbud af dansk musik. Kulturministeriet bemærker, at der ikke i bekendtgørelsesudkastet er lagt op til, at ansøgere, der tilbyder et mangfoldigt udbud af kommercielle radiokanaler, foretrækkes fremfor ansøgere, der i mindre grad kan bidrage hertil. Dette hænger sammen med, at det ved udbuddet af sendemuligheder til kommerciel radio vurderes at være mest hensigtsmæssigt, at de kommercielle radioer har mulighed for at udvikle de radiokanaler, som er kommercielt bæredygtige. Kulturministeriet anerkender ud fra disse betragtninger de kommercielle radioaktørers behov for at kunne tilpasse sig markedet. Kulturministeriet er på den baggrund indstillet på at lade den foreslåede 4, stk. 4, om, at tilladelseshaver så vidt muligt skal distribuere et udbud af varierende radiokanaler, udgå. Kulturministeriet finder i øvrigt ikke anledning til at indarbejde et eksplicit krav om, at der skal lægges særlig vægt på et mangfoldigt udbud af dansk musik. I forhold til ønsket om, at det bliver et krav, at ansøgerne skal kunne fremvise allerede undertegnede aftaler/hensigtserklæringer fra kommende broadcastere, vurderer Kulturministeriet, at dette er mindre relevant, når der ikke lægges op til, at ansøgerne skal vurderes på, om de tilbyder et mangfoldigt udbud af kommercielle radiokanaler. Dertil kommer, at et sådant krav ville gøre ansøgningsproceduren relativt krævende for ansøgerne og broadcasterne. Sidstnævnte vil formentlig i ansøgningsperioden blive mødt med ønsket om at indgå aftaler/hensigtserklæringer fra flere forskellige gatekeeperansøgere. Kulturministeriet finder ikke anledning til at justere skønhedskriteriernes vægtning. Erfaring med distribution af tv Bauer Media finder ikke, at erfaring med distribution af tv som gatekeeper bør være kvalificerende, da opgaven som radiogatekeeper er en helt anden end opgaven som tv-gatekeeper. Det er derfor ifølge Bauer Media helt andre hensyn og erfaringer, der skal trækkes på som radiogatekeeper end som tv-gatekeeper. Bauer Media er dog enig i, at den tekniske drift af et tv-sendenet og et radiosendenet skal være kvalificerende, da de fleste tekniske grundprincipper er de samme. Danske Medier foreslår, at erfaring med etablering og teknisk drift af radiosendenet vægte højere end erfaring med etablering og teknisk drift af tvsendenet.\n7 Side 7 Det har ikke været hensigten, at erfaringer med rollen som tv-gatekeeper skulle være kvalificerende, men udelukkende tanken, at erfaring med etablering og teknisk drift af jordbaserede radio- og tv-sendenet skulle være kvalificerende. Kulturministeriet anerkender, at dette ikke fremgår tydeligt nok af bekendtgørelsesudkastet og foreslår på baggrund af høringen at lade formuleringen i 12, stk. 1, om at ansøger skal redegøre for eventuel erfaring med distribution af radio eller tv som gatekeeper, som er den formulering, der skaber forvirring, udgå, således at der udelukkende stilles krav om, at ansøger jf. 12, stk. 2, skal redegøre for erfaring med etablering og teknisk drift af jordbaserede radio- eller tv-sendenet. Kulturministeriet er også indstillet på at mødekomme ønsket om, at erfaring med etablering og teknisk drift af radiosendenet skal vægtes højere end erfaring med etablering og teknisk drift af tv-sendenet. Prissætning Teracom opfordrer til, at ansøgerne vurderes på, om de har principper om at behandle radiostationerne fair og på gennemsigtige vilkår. Kulturministeriet henviser til, at det fremgår af 8 i bekendtgørelsesudkastet, at det er et krav, at tilladelseshaver indgår aftaler med indholdsleverandører på transparente, objektive og ikke-diskriminerende vilkår. Det fremgår endvidere af 14 og 21 nr. 3, at ansøgerne bedømmes på deres redegørelse for, hvordan de vil sikre, at opgaven som gatekeeper udføres på objektive forretningsmæssige betingelser uden hensyn til eventuel ejermæssig tilknytning til interesser i virksomheder, der er aktive på det danske radiomarked, og på ansøgernes eventuelle redegørelse for hvilke specifikke forholdsregler de vil træffe for ikke at få adgang til konkurrencefølsomme oplysninger om andre indholdsleverandører. Informationsindsats Teracom opfordrer til, at ansøgernes planer om markedsføring af DAB+ som platform vægtes i udvælgelsen af den kommende gatekeeper. Teracom opfordrer desuden til også at pålægge broadcasterne at medvirke til en informationsindsats. Kulturministeriet henviser til, at det fremgår af bekendtgørelsesudkastet, at gatekeeper skal samarbejde med relevante parter om samordning af informationsindsatser i forbindelse med overgangen til DAB+, fremme af digital radiolytning og sluk for FM-radio. Det fremgår endvidere, at gatekeeper over hele tilladelsesperioden skal stille information til rådighed for borgerne, om hvor og hvordan kanalerne i DAB-blok 1 kan modtages. Kulturministeriet finder ikke, at ansøgernes planer for markedsføring af DAB+ er et hensigtsmæssigt skønhedskriterium, da skønhedskriterierne efter Kulturministeriets vurdering bør være kriterier, der vedrører gatekeepers evne til at varetage sine kerneopgaver. Markedsføring af DAB+ er efter Kulturministeriets vurdering ikke blandt disse.\n8 Side 8 Kulturministeriet finder det ikke rimeligt at pålægge broadcastere i den kommercielle DAB-blok at medvirke til en informationsindsats, da hverken DR, Radio24syv eller de lokale kommercielle broadcastere er pålagt at skulle medvirke hertil. Det er dog Kulturministeriets forventning, at alle broadcastere vil medvirke i de kommende informationsindsatser, da der er en fælles interesse i at give radiolytterne bedst mulig information. Udformning af udbudsmaterialet Radio- og tv-nævnet oplyser, at Radio- og tv-nævnet i sit udbudsmateriale vil beskrive, hvorledes nævnet vil behandle ansøgningerne, og hvorledes ordningen og opfyldelsen af særligt de krav, der fastsættes på baggrund af ansøgningerne forventes administreret. Kulturministeriet tager oplysningerne til efterretning. Ansøgningsprocessen Teracom vurderer, at ansøgningsprocessen vil være tidskrævende og mener, at ansøgerne bør have minimum fem måneder fra bekendtgørelsens ikrafttræden til indgivelse af ansøgningen. Kulturministeriet er indstillet på at imødekomme ønsket om at afsætte god tid til ansøgningsprocessen og anerkender, at der kunne være behov for en 5-måneders ansøgningsproces, hvis der, som Teracom foreslår, blev stillet krav om, at ansøgerne skulle kunne fremvise aftaler med eller hensigtserklæringer fra med broadcasterne. Kulturministeriet lægger imidlertid op til en mindre krævende ansøgningsprocedure og finder på den baggrund og af hensyn til den samlede tidsplan en ansøgningsperiode på tre måneder passende. Radio- og tv- nævnets løbende afgørelser Teracom opfordrer til, at Radio- og tv-nævnets afgørelser træffes hurtigt, hvis der f.eks. er indgået kontrakt med ny broadcaster. Kulturministeriet bemærker, at det følger af 14 i bekendtgørelse om forretningsorden for Radio- og tv-nævnet, at Radio- og tv-nævnets formand tilrettelægger nævnets arbejde og leder forhandlingerne på nævnets møder. Formanden fastsætter tid og sted for møderne og påser, at de for nævnet forelagte sager fremmes med tilbørlig hurtighed. Udnyttelse af kapaciteten til radiokanaler Borch Teknik finder bestemmelsen, om tilladelseshaver i det omfang der er efterspørgsel, og der kan opnås enighed om aftaler om økonomi mv. skal udnytte kapaciteten i DAB-blok 1 til distribution af radiokanaler meget uklar. Borch Teknik finder, at manglende kapacitetsudnyttelse kun kan forklares ved manglende interesse for at blive programudbyder i Danmark.\n9 Side 9 Formålet med bestemmelsen i - 4, stk. 3, er at søge at sikre, at gatekeeper i videst muligt omfang til hver en tid udnytter den kapacitet, der er til rådighed. Bestemmelsen skal ses i sammenhæng med 23, stk. 3, hvorefter tilladelseshaver årligt overfor Radio- og tv-nævnet skal redegøre for, hvilke foretagender, der i løbet af året har ønsket at blive distribueret i DAB-blok 1. Tilladelseshaver skal endvidere redegøre for, med hvilke begrundelser foretagender er blevet afvist. Økonomiske konsekvenser for DR DR bemærker, at det videre forløb vedrørende udbud af tilladelse til distribution af digital radio i DAB-blok 1 afhængig af den konkrete udformning mv. vil kunne have væsentlige økonomiske konsekvenser for DR. Kulturministeriet lægger til grund, at eventuelle udgifter afholdes indenfor DR s nuværende økonomiske ramme. Tekniske forhold Ændringer af sendemuligheder, frekvenser, signaler mv. Teracom finder, at bestemmelsen om, at gatekeeper skal acceptere ændringer i tilladelsen i relation til sendemuligheder, frekvenser og signaler, herunder overgang til en anden standard for digital radio, er for upræcis. Teracom ønsker det præciseret hvilke ændringer, som ministeriet konkret ønsker at gardere sig imod. Der lægges, som det fremgår, op til, at der skal udstedes en distributionstilladelse af en varighed på 12 år. På grund af tilladelsens lange løbetid og den hurtige teknologiske udvikling, er det vanskeligt nærmere at præcisere, hvilke ændringer der eventuelt vil kunne blive aktuelle. Det kan dog bemærkes, at bestemmelsen kun vil blive anvendt, såfremt afgørende kulturpolitiske hensyn taler for at foretage ændringer. ID er DR finder, at ID erne Ensemble ID og Linkage Set Number (LSN) også bør følge tilladelsen, da de ellers vil kunne misbruges på samme måde som PI-koder på FM. Selvom ID erne reguleres af en myndighed, skal det ifølge DR være muligt for den enkelte operatør at have medbestemmelse i valget af ID er for at skabe mulighed for service following mellem f.eks. FM og DAB. Kulturministeriet vil på baggrund af DR s ønske indarbejde Ensemble ID og LSN på linje med Service ID erne i bekendtgørelsen. Senderdata og positioner\n10 Side 10 DR tilbyder at levere en oversigt over senderdata for DAB-blok 1 sendenettet (type, sendeeffekt og alder) og står til rådighed for yderligere oplysninger om sendere og fællesudnyttelse af antennesystemer, der evt. kan medtages i bekendtgørelsen. DR foreslår derudover, at der i bekendtgørelsen henvises til Energistyrelsens Frekvenstilladelse H kanal 12C, så gatekeeper har mulighed for at vurdere, hvorvidt de nuværende DAB-sendepositioner ønskes. Kulturministeriet finder ikke de nævnte oversigter mv. egnede til at indgå i bekendtgørelsen. Gatekeepers koordinering med Energistyrelsen og DR DR finder, at gatekeeper i bekendtgørelsen bør opfordres til hurtigt at kontakte Energistyrelsen med oplysninger om de ønskede sendepositioner og udstrålingsparametre, så Energistyrelsen hurtigt kan vurdere hvorvidt koordinering med nabolandene er nødvendig og hvilken indflydelse det evt. måtte have for, hvornår nettet kan være operationelt. DR foreslår endvidere, at det i bekendtgørelsen fremgår, at gatekeeper opfordres til snarest muligt at kontakte DR, hvis gatekeeper ønsker at erhverve DR s sendere samt ønsker at fællesudnytte eksisterende antennesystemeri det eksisterende DAB-sendenet. Kulturministeriet finder ikke, at opfordringer til gatekeeper til hurtigt at tage kontakt til Energistyrelsen og DR er egnede til at indgå i bekendtgørelsen. Dækningsberegningsmodellen DR foreslår, at det indsættes som et krav, at der skal anvendes protection level 3A for DAB+. DR gør opmærksom på, at der er fejl i henvisningerne i anneks 1, og at værdierne ikke er ens for antenneforstærkning i tabel 2 og 3. DR anbefaler, at værdien fra tabel 2 på 2,9 dbi anvendes i forbindelse med antenneforstærkning for mobilmodtagelse. Dette er den samme værdi, som anvendes i de britiske planlægningsparametre. Kulturministeriet vil på baggrund af DR s ønske præcisere, at der skal anvendes protection level 3A. Kulturministeriet vil i øvrigt rette fejlene i henvisningerne i anneks 1 og tabel 3. Værdien på 2,9 dbi for antenneforstærkning vil blive anvendt. Teknologi- og tjenesteneutralitet Open Channel mener, at bekendtgørelsesudkastet er i strid med EU s fælles rammebestemmelse om teknologi- og tjenesteneutralitet. Open Channel finder, at bekendtgørelsesudkastet diskriminerer andre broadcast-teknologier, som er både mere udbredte og mere spektrumeffektive end DAB/DAB+.\n11 Kulturministeriet har efter mangeårig praksis udbudt sendemuligheder til radio og tv på specifikke teknologiske platforme, hvilket ikke er i strid med EU s rammebestemmelse om teknologi og tjenesteneutralitet. Side 11\nNotat. Kulturudvalget 2015-16 L 138 Bilag 1 Offentligt\nKulturudvalget 2015-16 L 138 Bilag 1 Offentligt Notat 26. januar 2016 Høringsnotat høring over udkast til lovforslag om ændring af lov om radio- og fjernsynsvirksomhed, lov om leje og lov om leje af almene\nEvalueringsrapport om Radio- og tv-nævnets udbud af tilladelse til distribution af digital radio i DAB-blok 1\n15. december 2016 Radio- og tv-nævnet Evalueringsrapport om Radio- og tv-nævnets udbud af tilladelse til distribution af digital radio i DAB-blok 1 Morten Stephensen mos@slks.dk +45 33 74 52 32 Jour. nr.\nRapport om digital radio\nRapport om digital radio Udarbejdet af Kulturstyrelsen 19. januar 2012 H.C. Andersens Boulevard 2 DK-1553 København V +45 3373 3373 www.kulturstyrelsen.dk post@kulturstyrelsen.dk Indholdsfortegnelse 1.\nUdkast Til. Bekendtgørelse om Radio- og tv-nævnets udbud af tilladelser til programvirksomhed i den regionalt opdelte DAB-blok 3\nUdkast Til Bekendtgørelse om Radio- og tv-nævnets udbud af tilladelser til programvirksomhed i den regionalt opdelte DAB-blok 3 I medfør af 45, stk. 5, og 48 i lov om radio- og fjernsynsvirksomhed, jf.\nUddannelses- og Forskningsministeriet har ingen bemærkninger til vedhæftede.\nFra: D-POL - Enhedspostkasse Sendt: 16. december 2014 11:10 Til: Medier - Postkasse Cc: Kia Moos Emne: Høring over den fremtidige distributionsmodel i DAB-blok 1 (please note the English summary) Uddannelses-