Større, Stærkere og Sundere Hurtigt, Sikkert og Naturligt - PDF\nStørre, Stærkere og Sundere Hurtigt, Sikkert og Naturligt\nDownload "Større, Stærkere og Sundere Hurtigt, Sikkert og Naturligt"\n1 Større, Stærkere og Sundere Hurtigt, Sikkert og Naturligt Skrevet af: Lasse Kjær, Denne bog er 100% gratis og du må gerne sende den rundt til dine venner og andre som kan have glæde af den! Send bogen til dine venner ved at sende dem dette link: Via linket kan du også kommentere og diskutere bogen med andre læsere. 1\n2 Indholdsfortegnelse 2. Træn fordi du kan Basistræning og øvelser... 7 The Size Principle... 7 Det progressive overloading princip Basisøvelser Restitution en vigtig succesfaktor Dekonditionering Sammensætning og udførelse af basal opvarmning, CNS-aktivering og arbejdssæt Brug dit program som vejledning, men tænk selv Træningsprogrammet Planlægning Ugeplanen Mandag: Kardiovaskulær træning / Cardio Uden mad og drikke duer helten ikke Eksempel på en færdig kostplan Afsæt 8 timer til søvn hvert døgn Afrunding. Vær vedholden og dedikeret Trænings-ordbog Afrunding vil du gøre mig en tjeneste?\n3 1. Indledning Du sidder lige nu med et eksemplar af min første e-bog om træning. Tak for det! Det er blevet populært og IN at gå op i sin krop og sin sundhed. Der har aldrig været så mange aktive medlemmer i de danske fitness centre, som der i disse år og det lader ikke til at udviklingen stopper her. En ting er at beslutte sig for at træne, en anden er hvordan du egentlig bør træne for at opnå de fysiske mål du har sat. Hvis du ikke har en grundlæggende viden om hvordan din krop fungerer og hvad der sker når du træner, så vil du i langt de fleste tilfælde spilde din tid i centeret. Mit mål med denne bog er at give dig denne viden, sådan at du nemt og hurtigt kan implementere den i din vægttræning og dermed opnå fuldt udbytte af din tid i fitness centeret. Bogen vil kort sagt hjælpe dig med at forvandle dit udseende, opbygge en sundere krop og skabe et bedre velvære hurtigt, sikkert og naturligt. Træning er en videnskab, uden tvivl. Det er fuldstændig umuligt at dække det hele i en enkelt bog og derfor har jeg valgt at henvende min første bog mod drenge og mænd med ønsket om at bygge større muskelmasse, blive stærkere og blive sundere. Jeg vil i bogen koncentrere mig om hvordan du skal træne, spise og leve for at opbygge din muskelmasse og holde din fedtmasse i bund. Jeg vil ganske enkelt fortælle dig hvad du skal gøre for at blive større, stærkere og sundere, med et synligt resultat allerede efter 12 uger. Træning og kost er to ufattelig komplekser emner og det er ganske enkelt umuligt at dække det hele.. Trænings- og kostvidenskaben udvikler sig hele tiden og det kan for langt de fleste være svært at følge med i udviklingen. Et andet problem er at du hele tiden hører forskellige meninger om forskellige emner indenfor træning og kost. Der vil også være ting som jeg skriver, som går på tværs af noget du har hørt andetsteds, og sådan vil det nok altid være. Når jeg skal lære nybegyndere og lettere øvede hvordan de opnår de resultater de drømmer om, så er jeg tilhænger af den lidt mere simple indgangsvinkel til emnerne. Det er også den vinkel jeg vil forsøge at bruge i denne bog. Jeg vil sætte dig ind i de, efter min mening, mest basale og vigtige principper omkring kombinationen af træning, kost og restitution. Jeg går selvfølgelig i dybden når det er nødvendigt, 3\n4 men vil hele tiden forsøge at holde en god balance, sådan at bogen holdes på et nogenlunde grundlæggende og letlæseligt niveau, hvor de fleste vil være i stand til at følge med. Bogen er skrevet ud fra den erfaring og viden jeg har tilegnet mig gennem min egen træning, mit arbejde med Fitness Blog, min terpen af både udenlandsk og dansk træningslitteratur samt vejledning af rigtig mange forskellige begyndere og lettere øvede. Bogen er skrevet ud fra mine holdninger og mine synspunkter - Træning er en kompliceret videnskab og der findes sjældent ét facit, så denne bog skal ses som et subjektivt udtryk for hvordan du i mine øjne får størst udbytte ud af din træning. Hvis du støder på et ord i bogen som du ikke forstår, så kan du nemt og hurtigt springe til ordbogen bagerst i bogen, som vil forklare dig ordets betydning. For at holde det nemt og overskueligt har jeg valgt at kalde alle træningsøvelser ved deres engelske navn. Det er ikke et forsøg på at lyde smart, men mere for at gøre det hele så overskueligt og stilrent som muligt. Endnu engang tak og god læselyst! 4\n5 2. Træn fordi du kan Du er bygget til at bevæge dig, til at bruge dine muskler og udfordre din udholdenhed. I takt med moderneseringen og automatiseringen af vores samfund, bliver vi som mennesker også mere stillesiddende og vores fysiske aktivitet daler kraftigt år for år. Problemet ved den form for inaktiv livsstil, er at vi ikke vedligeholder vores krop og derfor reduceres vores levetid og livskvalitet drastisk. Der er rigtig mange gode argumenter for hvorfor du bør træner, her i blandt: Stor muskelmasse = høj forbrænding = et langt liv. En bil med 200 hestekræfter forbrænder mere end en lille bil med 100 hestekræfter. En krop med 60 kg muskelmasse forbrænder mere end en krop med 30 kg muskelmasse. Jo større din muskelmasse er, des højere er din forbrændning. En høj forbrænding reducerer lagring af fedt, hvilket reducere chancen for mange livsstilssygdomme. Pointen er at hvis du sørger for at opbygge/vedligeholde din muskelmasse langt hen i livet, så vil du leve leve længere og med et godt helbred. Derudover har undersøgelser også vidst at vedligehold eller opbygning af muskelmasse pga. fysisk aktivitet, har en bremsende effekt på aldringsprocessen og specielt også på risikoen for at blive dement. Giv din krop hvad den fortjener efter en lang dag på stolen. Rigtig mange mennesker i Danmark, tilbringer store dele af deres hverdag siddende. Selvom du sørger for at holde en god siddestilling, vil din kropsholdning med tiden tage skade af de mange timer i stolen. Den krumryggede siddestilling kan og bør afbalanceres via træning. Din krop bliver klar og modstandsdygtig. Når du træner, udfordrer du en masse mekanismer i din krop her i blandt: bevægelsesevne, styrke, immunforsvar, balance og mange andre. Alle disse mekanismer bliver derfor konstant vedligeholdt og endda også forstærket, sådan at din krop altid vil være klar til udfordringer i dagligdagen, som f.eks. at løbe stærkt for at nå bussen, at løfte tungt for at få sofaen op på 3. sal, at sidde koncentreret med et roligt åndredræt og arbejde på en svær opgave, at svømme langt og dykke i middelhavet på din sommerferie, at slippe for sygdomme/virusser, at tage din kone/kæreste/veninde op på skulderne så hun bedre kan se koncerten osv. Det er små ting som du ikke rigtig ligger mærke til når du er i god form, men hvis du 5\n6 omvendt var inaktiv og i dårlig form ville det være aktiviteter som du faktisk ikke vil være i stand til at klare. En god fysik vidner om mange gode egenskaber. Jeg vil hurtigt slå fast at følgende er en teori jeg selv har skabt, men jeg tror fuldt og fast på at det er sådan det forholder sig: Din fysiske fremtoning har en stor betydning i forhold til andre menneskers indtryk af dig. At kunne forvandle sin krop til noget stærkere og sundere vidner om beslutsomhed, viljestyrke og disciplin. Det er egenskaber som også er vigtige i andre dele af livet, så hvem ved - måske kan din fremtidige drømmefysik også skaffe dig dit drømmejob. 6\n7 3. Basistræning og øvelser Det er gennem de sidste mange år blevet mere og mere populært at træne. Nye fitnesscentre springer frem over det hele og hele trænings-livsstilen er blomstret kraftigt frem i Danmark. Alle begyndere søger med lys og lygte efter det ultimative træningsprogram, som kan give dem kroppen de drømmer om, hurtigt og effektivt. Vi er travle mennesker og vi forlanger hurtige resultater. Hver eneste dag bliver der opfundet og studeret i nye måder at træne vores krop på. Problemet er at vi for hvert nyt træningsprogram og for hver ny træningsmaskine, kommer et skridt længere væk fra det som er bedst, det som vi ved virker. Alt for mange lader sig skræmme af det simple. For din egen skyld: Hold det simpelt! I dette kapital vil jeg redegøre for og forklare de mest vigtige og basale teorier og principper, som jeg mener du skal kende og forstå. The Size Principle Jeg vil bruge første afsnit på at forklare dig lidt om The Size Principle, som løst oversat til dansk betyder Størrelsesprincippet. Princippet forklarer hvordan din hjerne prioriterer muskelfibrenes størrelse, efter hvilken form for aktivitet du laver. Først og fremmest tager vi lige en gennemgang af muskelfibre og på hvilken måde de bliver aktiveret: Muskelfibre er enhederne i dine muskler som laver alt arbejdet for dig. Du har i din krop forskellige størrelser muskelfibre, de deles typisk op i tre dele: 1) Type1 (de røde fibre). Type1 fibre er små og langsomme muskelfibre. 2) Type2a er en kombination af type 1 og type 2x. 3) Type2x (de hvide fibre). Type 2x fibre er store og hurtige muskelfibre. Aktiveringen af muskelfibre starter oppe i din hjerne. Forestil dig at du springer så højt op i luften som du overhovedet kan: Springet starter i hjernen og går gennem nogle bestemte stationer før det rent faktisk bliver udført af dine muskelfibre: 7\n8 Vi kan dele processen fra din tanke om at springe indtil selve springet, op i fire stationer: 1) Hjernen som sender signalet. 2) Centralnervesystemet som er kroppens kommunikationssystem, som leverer signalet. 3) Neuroner, nerveceller som kontrollerer dine muskelfibre. 4) Muskelfibrene som skal klare arbejdet, altså selve springet. Kombinationen af et neuron og et bundt muskelfibre, kaldes en Motor Unit(MU). Det vil altså sige hjernen sender et signal som aktiverer en MU, hvorefter du er i stand til at springe. Du kan sammenligne det med en typisk virksomhed, hvor der er en administrerende direktør (hjernen), et internt kommunikationssystem (central nervesystemet), forskellige afdelinger (MUs), en gruppe afdelingsledere(neuroner) og en gruppe medarbejdere i hver enkelt afdeling (muskelfibre). Når direktøren får en ny stor ordre ind i systemet, begynder han hurtigst muligt at uddelegere: Først ringer han, via kommunikationssystemet, til den relevante afdelingsleder og giver besked om hvad der skal klares. Nu ligger ansvaret hos afdelingslederen, som derfor hurtigst muligt sætter hans medarbejdere i afdelingen til at klare opgaven. Arbejdet starter altså i toppen ved direktøren (hjernen) og ender med at blive udført at de enkelte medarbejdere i afdelingerne (muskelfibrene). Nu er det jo sådan at muskelfibre ikke er ens. De kommer i forskellige størrelser og styrker. Vi deler dem typisk op i to dele: 1) De små langsomme muskelfibre. 2) De store hurtige muskelfibre. Muskelfibre ligger i bundter, altså faktisk i små afdelinger: Små muskelfibre ligger i små bundter (få muskelfibre i samme bundt) og de bliver kontrolleret af små neuroner. Omvendt er store muskelfibre arrangeret i store bundter(mange muskelfibre i samme bundt) og de bliver kontrolleret af store neuroner. 8\n9 For at opsummere har vi.. Små MUs: Et lille bundt muskelfibre, som bliver kontrolleret af et lille neuron. Små MUs er langsomme og ikke særlig kraftfulde. De kan derimod præstere i længere tid end: Store MUs: Et stort bundt muskelfibre, som bliver kontrolleret af et stort neuron. Store MUs er, modsat små MUs, hurtige og meget kraftfulde. Ulempen ved store MUs er at de ikke kan præstere i særlig lang tid, de bliver hurtigt udmattet. Nu har vi set hvordan muskelfibrene bliver aktiveret og hvordan de er arrangeret. Det er her størrelses-princippet kommer ind i billedet. Din hjerne kan altså vælge mellem flere forskellige størrelser af MUs og dermed muskelfibre. Det er en genial egenskab, da du igennem dagen laver forskellige aktiviteter, som kræver forskellige muskelfibre-typer. Når du f.eks. sidder og laver en større opgave på din computer, kræver det meget lav kraft (fingrenes slag på tastaturet), men det er en længerevarende aktivitet, så her aktiverer din hjerne de små MUs i de muskler som skal klare arbejdet. Det samme gør sig gældende når du går. Igen er det en aktivitet som ikke kræver særlig meget kraft og derfor er små MUs perfekte. Det er derfor menneskekroppen er i stand til at gå meget lange distancer uden at blive udmattet. Når du derimod sprinter eller benchpresser tæt på din maksimale styrke, forlanger du meget høj kraft og du tvinger dine muskler til at bevæge sig hurtigt og eksplosivt. Her er de største MUs perfekte. De er kraftfulde og hurtige, men bliver desværre udmattet efter meget kort tid (maksimum 20 sekunder), hvilket gør at du kun kan spurte med maksimum hastighed, i en meget begrænset periode og du vil heller ikke kunne klare særlig mange gentagelser, når du bænkpresser meget tæt på din maksimale styrke. Det er dog vigtigt at forstå, at en aktivitet som f.eks. benchpress tæt på din maksimale styrke, ikke udelukkende kræver store MUs. Udover at du ved maksimale styrkeprøvelser har brug for de store MUs, så har du faktisk også brug for de små, da det er dem som sørger for at du har en fin motorik i dine fingre, fødder osv. Det nytter ikke noget at du aktiverer store kraftfulde MUs, hvis du ikke har motorikken til at styre kraften. Det vil altså sige, at du ikke kan aktivere store MUs uden at aktivere små MUs. Du vil derfor, ved 9\n10 bænkpres og sprint, aktivere både små MUs og store MUs. Lad mig lige opsummere igen.. Hjernens valg af MUs afhænger af den givne aktivitet. Sidder du og skriver opgave på din computer, er det kun de mindste MUs som bliver aktiveret, da det er en aktivitet som kræver meget lidt kraft. Benchpresser du derimod 2 gentagelser med 95% af din 1RM, vil hjernen aktivere samtlige MUs som er til rådighed. Aktiveringen starter med de mindste MUs som sørger for finmotorikken, hvorefter din hjerne meget hurtigt finder ud af at du har brug for tungere skyts, for at presse en så tung vægt og derfor sender den hurtigt dine største MUs i krig. De tunge MUs løber dog hurtigt tør for energi og da de mindre MUs ikke er i stand til at presse belastningen alene, vil du ikke være i stand til at klare meget mere end 2 gentagelser. Det kan altså stilles op på følgende måde: Aktivitet som kræver lav styrke og kraft = Aktivering af små MUs. Aktivitet som kræver stor styrke og kraft = Aktivering af samtlige MUs, hvor de mindste aktiveres først efterfulgt af de større MUs. For at dine muskler vil vokse skal du aktivere og udmatte så mange muskelfibre som muligt. Nedbrudt muskelfiber/væv, vil via god kost og restitution bygge sig endnu større, hvilket selvfølgelig betyder at dine muskler bliver større. Vil det så sige at du, for at vokse, altid skal træne med så tunge vægte som overhovedet muligt, selvom du ikke kan klare mere end 3 gentagelser pr. sæt? Nej, heldigvis ikke. Det ville være alt for hårdt for dit central nerve system og stiller for store krav til din restitution. Løsningen får du her: Force = Mass x Acceleration. Jeg har altid hadet matematik, men lige præcis den her ligning er jeg glad for. Det er ret simpelt: Jo mere kraft du kan skabe, des flere og større MUs aktiverer du. Ligningen fortæller os at den samlede kraftproduktion afhænger af 1) Vægten (mass) og 2) Hvor hurtigt du flytter vægten (acceleration). Lad os tage et eksempel: Du træner benchpress med 80 kg(10 gentagelser), på to forskellige dage og du træner 5 sæt med hver 5 gentagelser. På første dag bruger du 7 sekunder til at klare hver gentagelse. 4 sekunder ned til brystet, 3 10\n11 sekunder op. Du flytter altså vægten ved lav hastighed, på trods af at du sagtens kan gøre det hurtigere. På anden dag bruger du kun 4 sekunder til at klare hver gentagelse. 4 sekunder ned til brystet, 0-1 sekund op. Du flytter altså samme vægt, men denne gang meget mere eksplosivt i pressefasen. - På hvilken dag skaber du den største kraftproduktion og dermed aktivering af flest MUs? Det gør du selvfølgelig på anden dagen, hvor du flytter vægten meget hurtigere end på første dagen. Du kører med samme vægt (mass), men flytter vægten meget hurtigere (acceleration), hvilket altså skaber en væsentlig større kraftproduktion. Vi har nu to måder hvorpå vi kan aktivere en masse MUs. 1) Træning med vægte tæt på 1RM. 2) Træning med lettere vægte, hurtigere. Jeg vil gerne pointere at du ALTID skal sørge for at presse eller trække vægten så hurtigt som overhovedet muligt. Den koncentriske fase skal i alle øvelser foregå eksplosivt. Det kan godt være det føles hårdere og mere udmattende at flytte vægten langsomt, men du snyder dig selv. Det er dog selvfølgelig vigtigt at du kontrollerer vægten i den excentriske del af løften, når du, i bænkpres eksemplet, fører stangen ned til brystet. Husk: Eksplosivt op, Kontrolleret ned. Derudover vil jeg også gerne slå fast at der er grænser for hvor lav belastning du kan skabe hypertrofi potentiale med. Ligningen fortæller dig at du sagtens kan aktivere store MU s med lettere vægte, men der er dog grænser. Jeg vil anbefale dig altid at træne med vægte på minimum 65% af din 1RM. Hvad kan du bruge den viden til, i din stræben efter en mere muskuløs krop? Hvordan var det nu vi aktiverede så mange MUs som muligt? Nemlig, det var ved fysisk aktivitet som krævede stor kraftproduktion, fordi det vil gøre at vi først aktiverer vores små MUs og derefter de store MUs, altså størstedelen af alle tilgængelige MUs og dermed muskelfibre. Og hvordan gjorde vi det? Nemlig, ved enten at løfte vægte meget tæt på din 1RM, eller ved at løfte lettere vægte, meget hurtigt/eksplosivt. 11\n12 Nu tænker du nok: Hvilken en af metoderne skal jeg så bruge? Svaret er: Begge. Træning med vægte som ligger tæt på din 1RM er meget takserende for din krop. Hvis du 3-4 gange i ugen løfter meget tunge vægte i alle øvelser, vil du uden tvivl på et tidspunkt brænde ud og gå i stå. Det ønsker vi ikke skal ske og det er derfor princippet med at løfte lettere vægte (mindre takserende for dit system) super eksplosivt, kommer til din fordel. Derfor består et godt træningsprogram, i mine øjne, af to dele: 1) Tunge vægte som ligger tæt på din 1RM. 2) Lettere vægte som bliver flyttet hurtigere. På den måde opnår du altid en optimal aktivering af MUs og det er, som du nok ved, super vigtigt. Det progressive overloading princip Nej, det er ikke så avanceret som det lyder. Det er faktisk super simpelt, men samtidig meget vigtigt. Princippet forklarer hvordan du hele tiden skal sørge for at skabe en progression/fremgang i din træning. Lad os tage et eksempel: Hvis du aldrig har trænet med håndvægte før og går hen til en håndvægt på 10 kg og presser den op over hovedet 10 gange, så udsætter du din krop og de involverede muskler for en uvant belastning. Din krop starter derfor en proces/opbygning som vil forberede den til næste gang du udsætter den for det samme, den vil bygge dine skuldermuskler større og stærkere. Når du så næste gang tager en håndvægt på 10 kg og presser den op over hovedet, så er det ikke længere en uvant belastning, fordi din krop har indstillet sig på at du kan finde på den slags. Din krop er blevet konditioneret til vægten og bevægelsen. Derfor vil du ikke opleve styrkefremgang eller muskelvækst fremover når du laver samme bevægelse, 10 gange med en håndvægt på 10 kg. Hvis du derimod næste gang tager en håndvægt på 12,5 kg, så vil du igen udsætte din krop for en uvant belastning (2,5 kg ekstra), hvilket vil provokere den til igen at starte processen som skal gøre den mere forberedt til næste gang du gør det samme. Du vil igen blive stærkere og større. Eksempel er meget groft og simplificeret, men pointen er at din krop har en helt genial evne til konstant at tilpasse sig, og det er lige præcis den evne du skal lære at udnytte.jeg har et lille eksempel, som kan gøre det hele lidt nemmere at forstå: 12\n13 Forestil dig 4-årige Peter som skal lære at cykle. Cyklen har støttehjul på. Første gang han begynder at cykle, vælter han af cyklen fordi hans balance ikke konditioneret til bevægelsen. Efter styrtet holder han en pause på et par dage. Næste forsøg går en del bedre, han cykler nu helt uden problemer, men stadig med støttehjul. Tredje dag på cyklen går så godt at ham og hans far prøver at tage støttehjulene af. Det går godt i et par forsøg, hvorefter han styrter. Igen går der et par dage før han tør prøve igen. Fjerde Dag på cyklen går over alt forventning - Peter cykler helt selvstændigt på en cykel uden støttehjul. Han har haft en naturlig progression i sin læring og har udviklet sig godt, fordi han hele tiden udfordrede sig selv. - Du skal konstant udfordre din krop og tvinge den til at udvikle sig, fordi det er sådan du skaber fysisk fremgang. Basisøvelser Basisøvelser med frie vægte er den rette vej at gå, mens maskiner er overflødigt skrammel i langt de fleste tilfælde. Med frie vægte mener jeg: vægtstænger, håndvægte og vægtskiver, som virker uafhængigt af andet. Basisøvelser er øvelser hvor flere led og dermed muskelgrupper indgår, derfor også navnet flerleds-øvelser. Du skal træne med frie vægte fordi: Når du træner i en maskine underkaster du dig maskinen og dens opbygning. Alt træning i maskine foregår hovedsageligt på maskinens præmisser. Når du derimod træner med frie vægte, så foregår det på dine og tyngdekraftens præmisser og det er sådan det skal være. Du skal træne basisøvelser/flerledsøvelser fordi: Kroppen er skabt som en helhed. Selvom du kan træne langt de fleste muskler isoleret, så fungerer kroppen bedre når musklerne bliver trænet sammen, som en helhed. Det er vigtig at forstå at kroppen er en samlet motor, hvor hver enkelt muskel, led, sene, knogle osv. er en del af denne motor. Når du træner dine muskler kontrolleres det hele via dit central-nerve-system(cns). Når vi træner basisøvelser som squat og dødløft, arbejder vores muskler sammen og skaber den kraft, som skal løfte belastningen. I øvelser som disse udnytter vi vores krops fulde potentiale og samtidig lærer du din krop at blive endnu stærkere som en helhed. I maskiner og med 13\n14 isolationsøvelser bliver musklerne isoleret og får ikke lov til at arbejde som en helhed, din balance bliver dårlige og du vil aldrig kunne begå dig i helkrops-aktiviteter. Følgende er en sammenligning af en basisøvelse (frivægt) og en isolationsøvelse (maskine): Jeg håber du kan se hvorfor SQUAT er klart overlegen i den her sammenhæng. Men fordelene ved basisøvelser stopper ikke her.. - Den hormonelle effekt: Det er super kompliceret stof, men det gør det ikke mindre vigtigt. Kroppens hormoner spiller en kæmpe stor rolle for resultatet af din træning. De mest anabole hormoner i din krop er: Testosteron, væksthormon, insulin m.f. Mange undersøgelser har vist at kroppens koncentration af disse hormoner stiger i forbindelse med vægttræning, og i specielt høj grad i forbindelse med basisøvelser, hvor flere muskler aktiveres samtidig. Hvorfor bruge farlige anabole steroider, når vi kan squatte og dødløfte? - Afkastet i hverdagen: Som skrevet tidligere trænes kroppen som en helhed i basisøvelser. Det gør at udbyttet af disse øvelser ganske enkelt er nemmere at føre med over i hverdagen = Funktionel styrke. 14\n15 Det nytter sgu ikke noget at have store stærke arme, hvis de ikke er i stand til at arbejde, og dermed fungere sammen med resten af kroppen. Drop maskiner og begynd allerede i dag at lære teknikken i basisøvelser med frie vægte, og høst frugterne af din gode beslutning hurtigst muligt. Teknikken i basisøvelser. Teknik betyder alt for din træning. Med god teknik kan du udnytte øvelsens fulde potentiale og udvikle din fysik uden at blive skadet. Med dårlig teknik går du glip af fremgang og du vil før eller siden blive alvorligt skadet. For at undgå skader og opnå fuldt udbytte af din træning, er det vigtigt at du sætter dig godt og grundigt ind i de forskellige øvelser og lærer teknikken i hver enkelt øvelse til perfektion. Jeg er ligeglad hvem du bruger som instruktør, bare personen har 100% styr på øvelsen og forstår at give det videre. Du skal ikke stole blindt på folk, du skal være sikker på at din teknik-vejleder er kompetent. Fuld bevægelse, altid. Når jeg skriver fuld bevægelse, så mener jeg at du i en hvilket som helst øvelse, skal stræbe efter at opnå en fuld bevægelse, hvilket vil sige at du gør både den koncentriske og excentriske del af øvelsen, så lang som mulig. Fuld bevægelsen er inkluderet i begrebet god teknik, men jeg har alligevel valgt at skrive om det i et særskilt afsnit, da jeg mener det er en super vigtigt faktor og jeg ser alt for mange som træner med halve gentagelser. Et eksempel på fuld bevægelse er at du i benchpress kontrolleret får stangen ned og røre dit bryst, hvorefter du kører den tilbage til startposition. Eller at du i Squat får røven helt ned hver eneste gang. Jeg har set mange eksempler på hvordan et ego kan ødelægge den fulde bevægelse og de hele gode gentagelser. Jeg har endda selv gjort det og jeg skammer mig. Det jeg skriver nu skal du notere i dine indre notatbog og aldrig glemme det: Hele gentagelser med 80 kg > Halve gentagelser med 100 kg. Lad egoet ligge derhjemme hvis det er det som får dig til at prøve med 100 kg, selvom du godt ved at det ender med halve gentagelser. Du taber på den lange bane. 15\n16 Du skal træne med hele gentagelser(fuld bevægelse) fordi: Du opnår fuld aktivering af den/de pågældende muskel/muskler, hvilket skaber et større vækstpotentiale. Du reducerer skadespotentialet i mange øvelser drastisk. Du udnytter potentialet af basis-øvelser ved at aktivere flere forskellige muskelgrupper. Du forlænge TUT(time under tension) = vækst. Du opnår en bedre funktionel styrke, som kan overføres til hverdagen. Du kan være tilfreds med dig selv og din træning og vide at du ikke snyder dig selv. Restitution en vigtig succesfaktor. Vægtræning er hårdt for din krop. Det tærer på dine energidepoter og muskelfibre nedbrydes. Målet herefter er at kroppen skal opbygge disse muskelfibre på ny, men endnu større og stærkere end tidligere. For at denne opbygning/muskelvækst kan finde sted, er det vigtigt at din træning, kost og din restitution er optimal. I dette afsnit vil jeg forsøge at forklare hvordan du bør planlægge din restitution og hvorfor. Restitution er en vigtig og kompliceret faktor, som er nødvendig at have styr på, hvis du vil have succes med din træning: For kort restitution/hvile kan resultere i styrkenedgang, dårligt immunforsvar, lavt velvære og i sidste ende muligvis også tab af muskelmasse. For lang/meget restitution/hvile kan resultere i styrkenedgang og tab af muskelmasse pga. for lav træningsfrekvens. Det er i mellem dine træningspas at du vokser, hvilket vil sige at tiden mellem dine træningspas er ligeså vigtig som selve træningen. Homeostasis og superkompensation Når din krop befinder sig i en balanceret og veludhvilet tilstand kaldes det homeostasis. Gennem hele dit liv vil din krop forsøge at opnå tilstanden homeostasis, hvilket selv sagt er en god egenskab, især hvis du lærer at forstå den. Der er rigtig mange situationer og aktiviteter i dit liv, som formår at få dig væk fra homeostasis. Vægttræning er uden tvivl en af disse: Umiddelbart efter hård fysisk træning ligger din krop selvfølgelig langt under homeostasis. I mange timer efter træningens afslutning, vil din krop kæmpe en kamp for at vende tilbage til homeostasis og helst rykke homeostasis til et nyt niveau, sådan at den er forberedt til næste træningspas. 16\n17 Det er vigtigt at kunne forholde sig til tilstanden homeostasis, fordi det er på den måde jeg mener du skal time din restitution og dermed træningsfrekvens. Fordi at vores krop har en genial evne til hele tiden at tilpasse sig, vil du på et tidspunkt efter fuldendt restitution ende på et stærkere niveau end homeostasis. Kroppen har altså på baggrund af forrige træningspas tilpasset sig belastningen og er nu blevet endnu stærkere. Når kroppen befinder sig i denne overskuds-tilstand kaldes det superkompensation. Det er her kroppen igen er 100% klar til en ny, endnu hårdere træning. Det er under superkompensationen at din krop er stærkest, og det er derfor vigtigt at næste træningspas ligger i superkompensation-fasen. Superkompensation varer ikke evigt, så hvis du venter for længe med at træne vil du altså miste den opnåede tilpasning. Derfor er det vigtigt at træne når kroppen superkompenserer. Jeg har forsøgt at illustrere det her: Det er altså når kurven ligger over homeostasis at din krop er optimalt forberedt til næste træningspas. Det er i denne fase potentialet ligger og det skal selvfølgelig udnyttes. Hvis du lærer at udnytte superkompensationen og kombinere det med god træning og kost, så vil din krop hele tiden bygge sig selv større og stærkere. Hvis du ikke giver din krop tid til at restituere, vil du opnå en negativ effekt, da kroppen ikke får tid til at vende tilbage til homeostasis, og du vil befinde dig i en nedadgående kurve, som til sidst kan resultere i overtræning. Det er her vigtigt at understrege at kroppen kan tilpasse sig til nærmest alt. Det betyder også at du kan tilvænne kroppen til at restituere hurtigere end den har været i stand til tidligere. Du har højst sandsynligt hørt reglen om at du skal hvile i 48 timer, før du kan træne samme muskelgruppe 17\n18 igen. Den her 48-timers regel er udemærket at huske på, men det er ikke den fulde sandhed.. Med denne rette træning, god kost og søvn kan du sagtens vænne din krop til at træne oftere og opnå rigtig gode resultater. Gymnaster og andre elite sportsfolk er gode eksempler på at 48 timers reglen ikke er universel de træner de samme bevægelser og muskler stenhårdt hver dag, og alligevel render mange af dem rundt med rigtig imponerende muskelmasse og en fedtprocent som mange vil slå ihjel for at få. Pointen er at din krop kan tilpasses til næsten alt, men det er vigtigt at du giver den tiden til det. Du skal ikke træne ligesom elite sportsfolk eller bodybuildere på steroider, du skal træne udfra dit eget udgangspunkt, alt andet er hul i hovedet. Det er godt at få inspiration fra andre, men lad nu være med at tro et givent træningsprogram virker på dig, bare fordi det virker på ham den store nede i centeret som har trænet i 10 år og vejer 110 kg. Igen vil jeg gerne understrege: Det er ikke under træningen, men i mellem træningerne at du vokser og bliver stærkere. Derfor er din disciplin og gøren imellem dine træninger ligeså vigtig som selve træningen. Hvis du ikke formår at restituere ordentligt og spise optimalt (du kan læse om kost sidst i bogen), så opnår du ikke de resultater du vil. Husk det nu. Dekonditionering Dekonditionering betyder løst oversat: pause fra træning. Der er stor debat om hvor nyttigt dekonditionering er og det kan være svært at fastslå, men jeg er dog at den tro at det kan være yderst nyttigt og godt for din krop, at holde 5-7 dages træningsfri 3-4 gange i året. Jeg vil nu forklare hvorfor: Kroppens evne til at tilpasse sig en given belastning er som sådan en god evne, men for at opnå optimale resultater med din træning, kræver det at du lærer at manipulere med denne tilpasningsevne. I afsnittet om progression beskriver jeg hvordan du hele tiden skal forsøge at træne med en højere belastning, for at provokere kroppen til nye tilpasninger = Større og stærkere muskler. Hvis vi antager at du træner et program i 7-8 uger, vil det på et tidspunkt bliver sværere og sværere at opnå en reel progression i din træning. Det sker for alle og skyldes opsamlet træthed og andre faktorer, sagt på en anden måde: du vil på et tidspunkt brænde ud. Problemet er at uden progression vil du ikke opnå resultater. Det er her du skal manipulere med din krop. Kroppen tilpasser sig, som sagt, meget hurtigt til en 18\n19 ny belastning, men heldigvis smider den tilpasningen ligeså hurtigt igen. Hvis kroppen ikke længere ser en grund til at være konditioneret til tunge vægte, så gider den ikke bruge energi på det. Med en pause på cirka 5-7 dage, kan du igen vokse af vægte som kroppen tidligere var konditioneret til. Dekonditionering er altså en uges pause fra træning, med det formål at smide den opsamlede træthed og konditionering. Efter den uge vil du så igen kunne vokse og prokovere kroppen til nye tilpasninger. Deruodver giver dekonditionering dig også en mulighed for at give muskler, led og sener fuldstændig fri. 8 ugers tung vægttræning kan være en stor opgave for en krop som ikke er vant til den slags stress. Det skal dog understreges at der også skal være en progression fra cyklus til cyklus. Med det mener jeg at hvis du efter 8 ugers træning kan squatte 5 gentagelser med 100 kg, så skal dit mål for næste cyklus selvfølgelig være at kunne squatte 5 gentagelser med +110 kg. Du kan med en dekonditionering smider lidt konditionering og dermed igen vokse af lettere vægte, men du skal selvfølgelig hele tiden stræbe efter at blive stærkere og dermed træne med tungere vægte. Dekonditionering er ikke den eneste løsning efter endt træningscyklus. For at en dekonditionering kan betale sig, skal du have trænet hårdt og lige til grænsen i en længere periode. 6 ugers sløset og tilfældig træning et par gange i ugen er ikke nok. Så længe du kan træne 100% igennem og skabe en progression i din træning, er dekonditionering ikke nødvendigt eller gavnligt. Sammensætning og udførelse af basal opvarmning, CNS-aktivering og arbejdssæt. Der findes utrolig mange metoder hvormed du kan optimere dine sæt og få optimalt udbytte af den enkelte øvelse. Jeg vil i denne bog holde det så simpelt som muligt, men uden at undlade de vigtigste råd. Først og fremmest skal du altid være varm inden du starter med at træne. Din muskler, led og sener skal være varme og fleksible og din puls skal ligge over middel. For at være sikker på du er varm og klar inden træning, vil jeg anbefale dig at køre følgende opvarming igennem: Armsvingninger og lange dybe skridt (Lunges) meters roning. 19\n20 15 eksplosive armbøjninger (langsomt ned, eksplosivt op). 15 mavebøjninger. Når den basale opvarmning er overstået er det tid til at få dit central nerve system (CNS) op i gear.. Når du træner spiller dit CNS en stor rolle. Jo mere tunet dit CNS er under en øvelse, des bedre vil du præstere og dine resultater vil derfor også blive bedre. Derfor bør du altid have fokus på at aktivere dit CNS optimalt inden en øvelse. Det handler om fjerne støjen fra kommunikationslinjen og gøre signalet ud til musklerne knivskarpt. Aktivering af CNS kan gøres på flere forskellige måder, men til nybegyndere vil jeg anbefale at holde det ret simpelt. For at aktivere dit CNS skal du forsøge at løfte/presse/trække vægten så hurtigt som du overhovedet kan i den koncentriske del af løftet og kontrollere den i den excentriske del. Det samme skal du gøre i dine arbedssæt, men forskellen er at vi ved CNSaktivering arbejder med lettere vægte. Lad os tage nogle eksempler, som du kan bruge i din træning. Belastningen i eksemplerne variere selvfølgelig efter hvor meget erfaring du har. Aktivering af CNS inden benchpress: Du skal bruge en belastning som svarer til cirka 65% af din 5RM. Dvs. at hvis dit maksimum med 5 gentagelser er 80 kg, så skal du nu bruge cirka 52 kg. Du ligger dig nu ned på bænken i en optimal benchpress position, hvorefter du kører 5-8 gentagelser med de 52 kg. Finten er at du skal sænke stangen meget langsomt ned mod dit bryst, men når det rammer dit bryst, skal du eksplodere stangen op i luften, sådan at den faktisk ville ryge videre ud af dine hænder, hvis du ikke holdt fast om stangen. Altså: langsomt og kontrolleret ned, og lige når den så rammer det øverste af dit bryst, presser du så eksplosivt som overhovedet muligt og dette gør du 5-8 gange. Inden brystøvelser kan du også ligge dig ned på gulvet for at tage armbøjninger. Ved hver enkelt gentagelse, handler det for dig om at eksplodere så voldsomt at du kan nå at klappe dine hænder sammen, inden du igen sænker din krop mod jorden. Aktivering af CNS inden squat: Igen i squat skal vi bruge cirka 65% af din 5RM. Hvis du lige er startet med at træne squat og din 5RM alligevel ikke er nævneværdig høj, så kan du også gøre det uden vægt. Det du skal gøre er at gå ned i bunden af dit squat, hvorefter du eksploderer op fra gulvet og fortsætter videre ud i et vertikalt spring. Igen tager du 5-8 gentagelser. 20\n21 Det vigtigste er at du laver en bevægelse som er så eksplosiv som mulig og involvere den muskelgruppe som du skal til at træne. Gentagelserne skal IKKE være for tunge, men de skal heller ikke være for lette, derfor er det en god tommelfingerregel at holde sig omkring 65% af din 5RM. Husk: Du skal altid stræbe efter at træne med god teknik selvom det kun er aktiverings-sæt. Teknik er vigtigt hele vejen igennem din træning. Planlægning og udførelse af dine arbejdssæt. Efter du har aktiveret dit CNS, er det tid til dine arbejds-sæt. Lad os sige du har squat som den første øvelse. Du har varmet hele kroppen op via en god intens opvarmning, dit CNS er på toppen efter dine aktiveringssæt og du skal nu, i følge dit program, træne 5 sæt x 5 gentagelser. Hvis du ikke allerede har, så vil du meget hurtigt få en rigtig god fornemmelse for din styrke og derfor ved du måske at du med din nuværende styrke, har en 5RM på cirka 80 kg. Det vil sige dine tungeste sæt skal ligge på 80 kg og gerne lidt højere. Dit mål for dagens squat er en progression på 2,5-5 kg i de sidste sæt, altså 82,5-85 kg. Du skal ALDRIG starte med denne vægt, men bygge det op henover sættene. Et eksempel: 1. sæt = 5 gentagelser x 75 kg. 2. sæt = 5 gentagelser x 77,5 kg. 3. sæt = 5 gentagelser x 80 kg. 4. sæt = 5 gentagelser x 82,5 kg. 5. sæt = 5 gentagelser x 82,5 kg. Det kalder jeg en god runde. 2 sæt lige under 5RM, 1 sæt som tangerer 5RM efterfulgt af 2 sæt med en forøgelse på 2,5 kg. Brug dit program som vejledning, men tænk selv Når du træner efter et program, vil det typisk være beskrevet hvilke dage du skal træne, hvilke øvelser du skal træne, hvor mange sæt du skal tage og med hvor mange gentagelser. Planlægning indenfor træning er essentielt, især hvis vi ser tilbage på afsnittet omkring det progressive overloadings princip(progression). 21\n22 Jeg vil helt klart anbefale dig at træne efter en plan, men samtidig vil jeg gerne fastslå at det er vigtigt at du tænker selv, at du tænker udover teksten på papiret. Det jeg vil have dig til at gøre er at bruge programmet som en vejledning og guide, men altid lade din krop bestemme hvordan hver enkelt træningsdag skal udformes. For ar forklare hvad jeg mener, vil jeg igen bruge squat-eksemplet fra forrige afsnit, hvor vi endte med: 1. sæt = 5 gentagelser x 75 kg. 2. sæt = 5 gentagelser x 77,5 kg. 3. sæt = 5 gentagelser x 80 kg. 4. sæt = 5 gentagelser x 82,5 kg. 5. sæt = 5 gentagelser x 82,5 kg. Denne sætopbygning er meget realistisk på en god dag, men ikke alle dage er gode. Du kan aldrig vide præcist i hvilken tilstand din krop vil være i på et bestemt tidpunkt og dermed hvordan din krop vil være i næste træningspas. Du skal blive i stand til at træffe beslutninger på baggrund af din krops tilstand den pågældende dag. Den ovenstående sætopbygning(squat eksemplet), illustrerer en god progression iht. en 5RM på 80 kg, men det ikke alle dage at din krop kan præstere på den måde. Lad mig først komme med et eksempel på en justering, på en dårlig dag: 1. sæt = 5 gentagelser x 75 kg. 2. sæt = 5 gentagelser x 77,5 kg. 3. sæt = 5 gentagelser x 80 kg. 4. sæt = 5 gentagelser x 80 kg. 5. sæt = 5 gentagelser x 80 kg. Forklaring: Målet var at forøge din 5RM (80 kg), men der opstod lidt problemer under tredje sæt i den forstand at det var en del sværere at gennemføre end du havde forventet. På grund af dit kendskab til din krop, kan du forudsige at du ikke vil være istand til at gennemføre fem gentagelser med 82,5 kg idag. Det er her du skal lave justeringen. Den rigtige beslutning ville være at tage to eller tre sæt mere med 80 kg og gå videre til næste øvelse. De 80 kg vil stadig stimulere de 22\n23 involverede muskler, det er trods alt en tangering af 5RM og du undgår at brænde ud, sådan at du ved næste træningspas kan ramme 82,5 kg uden problemer. Nu et eksempel på en justering på en god dag: 1. sæt = 5 gentagelser x 75 kg. 2. sæt = 5 gentagelser x 77,5 kg. 3. sæt = 5 gentagelser x 80 kg. 4. sæt = 5 gentagelser af 82,5 kg 5. sæt = 5 gentagelser af 82,5 kg 6. sæt = 5 gentagelser af 82,5 kg. Forklaring: Tredje sæt gik overraskende nemt og farten i den koncentriske fase var god. Du er meget sikker på at du kan klare fem gentagelser med 82,5 kg i fjerde sæt, så det gør du selvfølgelig. Du er igen i fjerde sæt fuld af overskud og du føler dig virkelig stærk idag. Det fortsætter i femte og du træffer derfor beslutningen om at tage et 6. sæt med 82,5 kg for at udnytte dit styrkeoverskud. Det vil muligvis være sjældent at din krop vil rumme så meget overskud i forhold til din 5RM, men på de magiske dage handler det om at udnytte det. Du skal dog huske at alt skal gøres med måde. Lad være med at overvurdere dig selv og risikere at ramme failure. Poiten er ganske enkel: Du skal bruge dit program som den vejledende løsning, men husk at tænk selv og mærk efter på dagen. 23\n24 4. Træningsprogrammet Synes du det kan være svært at finde rundt i alle de forskellige træningsprincipper og programmer som findes? Godt, du er ikke den eneste. Min holdning til træning er bygget op omkring at det skal holdes simpelt. Programmet som jeg har bygget op i forbindelse med denne bog, er bygget ud fra følgende nøgleord: Simpelt, intensivt og effektivt. Simpelt: Gode basisøvelser og principper som virker. Intensivt: Der er ingen grund til at bruge 3 timer i centeret 7 dage om ugen, hvis du kan få samme eller endda bedre resultat ved at bruge 1 time, 3-4 gange om ugen. Effektivt: Det skal give dig de resultater som du forventer og drømmer om. Fullbody. Da programmet er et Fullbody-program, vil jeg lige forklare hurtigt hvad det betyder, selvom du måske allerede har regnet det ud, eller ved det i forvejen. Ordet fullbody betyder at hele kroppen trænes igennem hver gang. I den første lange periode af din træning handler det om at bygge et fundament. For at bygge dette fundament er det en god ide at stimulere hver enkelt større muskelgruppe, så mange gange som det er muligt pr. uge, men selvfølgelig uden at gå på kompromis med restitution. Høj frekvens (antal af stimuleringer pr. uge) og optimal restitution kombineres bedst i et fullbodyprogram og derfor har jeg valgt at bygge dit kommende træningsprogram op om fullbody-konceptet. Nu når jeg har din fulde opmærksomhed vil jeg lige slå en ekelt myte ihjel, som gang på gang ødelægger nybegynderes træning: Du skal minimum have tre øvelser til hver af de store muskelgrupper for at vokse ordentligt. Det gælder også din arme. Med tre øvelser kan du ramme dine biceps fra alle vinkler. Hvis du som nybegynder(og i mange tilfælde også som øvet) vil have større muskelmasse, god funktionel styrke og en generelt sundere krop, så glem alle den slags hovedløse påstande. Hvis du vil ændre din krop handler det om KVALITET ikke kvantitet. Så længe du har trænet seriøst i mindre end 18 måneder og ikke benytter dig af ulovlige medikamenter (doping), så vil dine arme vokse bedst ved at indgå i en helhed med resten af din krop og bliver stimuleret via store tunge 24\n25 flerledsøvelser. Med 5-6 gode anerkendte basisøvelser kan du ændre din kropskomposition dratisk på meget kort tid. De største muskelgrupper, hvordan inddeles de? Der er over 400 forskellige muskler i vores krop, så du kan nok regne ud at det er nødvendigt at lave en grovsortering og dele dem ind i større muskelgrupper. Jeg har valgt 13 muskelgrupper ud, som det er vigtigt du forstår at lokalisere. Du kender dog nok de fleste i forvejen: Pres og træk, sværere er det ikke På illustrationen ovenfor har vi 13 forskellige muskelgrupper. Navnene siger meget om hvor de sidder på kroppen og hvis du ikke allerede kan lokalisere dem, så lærer du det hurtigt. Nu vil jeg forklare dig lidt om bevægelse og derfra aktivering af forskellige muskler. Du vil opleve at dit kommende træningsprogram vil være delt op i pres- og trækøvelser. Hvis du lære forskellen på pres og træk, så kan du meget hurtigt danne dig et overblik over hvilke muskler vi rammer med en presbevægelse og hvilke øvelser vi rammer med en trækbevægelse. Overkrop: Presbevægelse aktiverer: Bryst, Primær Skulder og Triceps. Trækbevægelse aktiverer: Ryg, Biceps og Bagskulder. 25\n26 Underkrop: Presbevægelse aktiverer: Forlår. Træk bevægelse aktiverer: Baglår. Eksempler: Benchpress er en presbevægelse, den aktiverer primært Bryst, Skulder og Triceps. Bent-over Barbell Rows er en trækbevægelse, den aktiverer primært Ryg, Bagskulder og Biceps. Nu skal jeg passe på med at gøre det for simpelt - Hvis du undrer dig over at min opdeling af træk og pres går lidt på kompromis med min prædiken om flerledsøvelser som stimulerer kroppen som en helhed, så er din undren berettiget. De øvelser som jeg vil bruge i det kommende program har en tendens til at aktivere en masse muskelgrupper på tværs af hinanden. Et eksempel er deadlift, som primært må betegnes som en trækøvelse. Deadlift stimulerer rigtig nok din ryg og baglår, men den stimulerer også forlår, baller, nakke og meget andet. Min inddeling skal ses som et hjælp til at forstå hvilke bevægelser som stimulerer hvad, men der er mange undtagelser og øvelser som går på tværs af det hele. 26\n27 Planlægning Træningspas pr. uge: 3 Træningsdage: Mandag, Onsdag, Fredag. Øvelser og instruktion. Følgende øvelser vil danne indholdet i vores fullbodyprogram, og stimulere samtlige 13 muskelgrupper, 2-3 gange pr. uge: Squat Deadlift Benchpress Bent-over Dumbell Row Bent-over Barbell Row Military Press Seated Dumbell Shoulder Press Chinups Dips Instruktion Instruktion Instruktion Instruktion Instruktion Instruktion Instruktion Instruktion Instruktion 27\n28 Ugeplanen Mandag: Øvelser: Sæt: Gentagelser: Squat 5 5 Barbell Benchpress 5 5 Bent-over Barbell Row 5 5 Military Press 4 8 Chinups 4 8 Dips 4 8 Onsdag: Øvelser: Sæt: Gentagelser: Deadlift 5 5 Incline Dumbell Benchpress 4 8 Bent-over Dumbell Row 4 8 Seated Dumbell Shoulder Press 4 8 Dips 4 8 Chinups 4 8 Fredag: Øvelser: Sæt: Gentagelser: Squat 5 5 Barbell Benchpress 5 5 Bent-over Barbell Row 5 5 Military Press 4 8 Chinups 4 8 Dips\n29 Mavetræning. Dine mavemuskler er involveret i rigtig mange af kroppens bevægelser. Maveregionen er på mange måder kroppens fundament. Vi ønsker alle en flad og veltrænet mave og den gode nyhed er at du med god teknik og fuld bevægelse især i øvelser som Squat, Deadlift, Bent-over Barbell Row og Military Press, opnår en så intens stimulering af dit fundament/mavemusklerne, at direkte mavetræning faktisk ikke er nødvendigt i startfasen af din træning. Det sparer dig en masse tid og giver dig endnu en rigtig god grund til at træne med god teknik og fuld bevægelse. Hold disciplinen, kombiner de basale principper og få succes. Som du kan se er programmet klar til brug og du kan starte din kropsforvandling i morgen. Når du nu har læst alle mine råd og forklaringer, så er det vigtigt at du forsøger at benytte alt dette i praksis. Jeg ved det kan være svært at holde styr på det hele, men jeg har virkelig forsøgt at holde det så simpelt som muligt. Husk at du træner for din egen skyld. Lad være med at bekymre dig om at du skal starte med lave belastninger, fordi DU ved hvor vigtig god teknik og fuld bevægelse er. Træningskammerater har ofte en evne til at presse en til belastninger, som du faktisk ikke er stærk nok til. Det kan godt være det ser godt ud den ene gang, fordi du har lidt ekstra på stangen, men du vil opleve bedre og hurtigere generel fremgang ved at holde disciplinen og grine af folk som kører med halve gentagelser for at fremstå stærkere end de egentlig er. De snyder dem selv og du vil snart være større og stærkere end dem. Vær tålmodig og hold dig til planen, det er vejen til succes. Nu skal det hele ikke lyde så alvorligt. Vi træner for at forbedre vores fysik, men også for at have det sjovt. Timerne i træningscenteret kan hurtigt blive dit åndehul i hverdagen, så nyd det! 29\n30 5. Kardiovaskulær træning / Cardio Kardiovaskulær træning(cardio), bedre kendt som konditionstræning er i mange tilfælde også en vigtig del af et godt træningsprogram. Cardio skal i nogle tilfælde være en fast del af din træning, mens det i andre tilfælde er knap så vigtigt, men af sundhedsmæssige årsager er det altid en god ide at supplere din vægttræning med cardio. Cardio er godt fordi: Det er en god måde at forbrænde energi, og kan vise sig særligt nyttigt hvis du ønsker vægttab. Det er med til at holde din forbrænding i vejret. Det reducerer chancen for en lang række livsstilsygdomme. En lang løbetur kan virke som direkte meditation for dig i en ellers travl hverdag. Det styrker dit hjerte og dine lunger. Overordnet set er cardio altid et godt supplement til din vægttræning, men der er dog ting du skal være opmærksom på: Cardio kræver en del energi fra kroppens side og derfor forøges din daglige forbrænding i takt med at du dyrker mere cardio. Derfor skal du altid huske at justere din kost i forhold til din cardioindsats, sådan at det stadig stemmer overens med dine mål, som f.eks. muskelvækst. Du kan læse meget mere om kalorieoverskud og kost i næste kapitel Hvilken type cardio? Du kan dyrke cardio på utrolig mange forskellige måder: Løb, Cykling, Sportsgrene, Roning, Powerwalk osv. Debatten om hvilken cardio form der er bedst er ikke nødvendigt, da det i mine øjne handler om at vælge det som du synes er sjovest. Så længe det er intensivt og din puls ryger højt i vejret er det godkendt. Det nytter ikke noget at begynde at løbe, hvis du hader at løbe. Find ud af hvilken cardioform du foretrækker og giv den fuld gas. 30\n31 6. Uden mad og drikke duer helten ikke Formålet med denne bog er at beskriver hvordan jeg synes nybegyndere bør vægttræne og hvorfor. Jeg har forklaret en masse basale principper indenfor træning og forhåbentlig givet dig en god viden om hvordan din krop fungere. Du har nu også et færdigt træningsprogram, som du kan gå igang med i morgen. Der er dog en ting som vi mangler at snakke om. Noget som uden tvivl vil afgøre hvorvidt du opnår de resultater du drømmer om. Det vi mangler at snakke om er kost. Kostsiden af træning kræver faktisk sin helt egen bog, men jeg vil nu alligevel bruge lidt sider på at forklare de mest basale ting omkring sammenhængen mellem kost og træning. Kalorier, Ligevægtsindtag og Makronæringsstoffer. For at eksistere og fungere som mennesker har vi brug for energi. Ligesom en bil ikke kan køre uden brændstof, kan vores krop heller ikke køre uden brændstof (energi). Vi bruger energi hele tiden, men i forskellig mængder. Vi bruger mere energi når vi er vågne end når vi sover, vi bruger mere energi når vi går end når vi sidder og vi bruger mere energi når vi træner end når vi går. Mængden af energi du bruger er altså afhængig af dit aktivitetsniveau. For at bruge energi skal vi også tilføre energi og det gør vi ved at spise. Mad og drikke er energi til vores krop. Det er nemt nok at forstå, ikk? Energi bliver målt i det vi kalder kalorier. En kalorie er én energienhed. Typisk når vi snakker mad måler vi i kilokalorier(kcal). En kcal er 1000 kalorier, altså 1000 energienheder. En liter Danmælk letmælk indeholder cirka 454 kcal, mens en BigMac ifølge McDonalds hjemmeside indeholder cirka 540 kcal. Forskellige fødevarer indeholder altså forskellige mængder energi. Ligevægtsindtag overskud/underskud: I det har afsnit vil jeg komme ind på begrebet ligevægtsindtag og hvordan du kan bruge forståelse for dit ligevægtsindtag, til at ændre din fysik. Ligevægtsindtag er det indtag af mad/energi du skal ramme for at holde din vægt. Vores ligevægtsindtag er selvfølgelig meget individuelt og er et direkte resultat af flere forskellige individuelle faktorer, som f.eks. kropsstørrelse, køn, aktivitetsniveau, madvaner osv. 31\nStørre, Stærkere og Sundere Hurtigt, Sikkert og Naturligt Skrevet af: Lasse Kjær, http://fitness-blog.dk. Denne bog er 100% gratis og du må gerne sende den rundt til dine venner og andre som kan have glæde\nIntro 3 Begynder 5 Fundamentet 9 Plateauer 13 Simpel styrke ugers træningsprogram 16 Afsluttende tanker 21\nSIMPEL STYRKE Intro 3 Begynder 5 Fundamentet 9 Plateauer 13 Simpel styrke - 16 12-ugers træningsprogram 16 Afsluttende tanker 21 Copenhagen Strength Academy 2 af 22 Intro Vi lever i en verden, hvor folk


Senior Management Consultant, IT Processes & Tools\n- Videreudvikling og optimering af IT processer til at understøtte DONG Energy´s forretning optimalt\nGroup IT er virksomhedens centrale IT funktion, som i tæt samarbejde med IT funktionerne i de enkelte forretningsområder er i fuld gang med at skabe fundamentet for fremtidens energivirksomhed. Fokus er på at levere en fleksibel og skalerbar IT understøttelse til både forretningsområder og stabsfunktioner med udgangspunkt i deres behov.\nEnterprise Applications Services, Processes & Tools er den afdeling i Group IT, som har det tværgående ansvar inden for sikkerhed, metoder og værktøjer. Formålet er bl.a. er at understøtte virksomheden i effektivt og professionelt at udvikle, implementere og supportere applikationer samt definere og optimere IT- og forretningsprocesser. Enterprise Applications arbejder overvejende med SAP, Omada, Oracle og MOSS men også andre applikationer inden for bl.a. Business Intelligence området.\nSom Senior Management Consultant for IT Processes & Tools får du ansvar for at videreudvikle, optimere og standardisere DONG Energy´s IT processer, så de understøtter forretningen optimalt. Du skal både sikre at de nødvendige processer udvikles og at såvel processerne som applikationerne fungerer, hvorfor jobbet spiller en afgørende rolle for Group IT´s fremtidige succes. I jobbet refererer du til Manager for Enterprise Applications – Services, Processes & Tools. Primære opgaver og fokusområder vil være:\nStrategi for IT process management og værktøjer samt roadmap for området\nVidereudvikling og implementering IT processer ud fra fx ITIL\nIT governance og IT Service Management\nApplication Management på fx SAP Solution Manager, Omada, Oracle etc. herunder håndtering af changes, udvikling, vedligeholdelse og organisering af support setup på applikationerne\nFormidle politikker, procedurer og værktøjer til Group IT, Business IT og projekter og sikre buy in\nFacilitere workshops og afholde i forbindelse med procesudvikling og implementering\nDit arbejdssted bliver i København, hvor Group IT er placeret.\nSom den ideelle kandidat til brænder du for udvikling og implementering af forretningsunderstøttende IT processer i en dynamisk og udviklingsorienteret virksomhed. Derudover har du:\nEn relevant uddannelse med en teknisk eller kommerciel vinkel på kandidat niveau, fx Ingeniør, Datalog, Cand.IT, cand.merc., cand.polit, HD eller lignende\nMindst 3-5 års erfaring (gerne mere) med udvikling, optimering og implementering af IT processer og understøttende værktøjer fra enten en større virksomhed eller konsulenthus\nSuccesfuld erfaring med IT Infrastructure Library (ITIL) eller relaterede metoder som Cobit, CMMI etc.. Kendskab til IT Governance og Service Management vil være et plus\nEt godt applikationskendskab til fx SAP, Omada, Oracle eller MOSS etc. vil være en fordel\nStærke evner i MS Office, i særdeleshed Word og PowerPoint\nGode dansk og engelsk kundskaber, som du taler og skriver på et godt niveau\nSom person har du stærke analytiske evner, der sætter dig i stand til at gennemføre udvikling, standardisering og implementering af IT processer. Du er systematisk, tænker helhedsorienteret men uden at gå på kompromis med grundigheden. At skabe relationer falder dig naturligt ligesom du også er stærk til at kommunikere, forandre og skabe resultater. Endvidere er du robust og har politisk flair.\nMuligheden for at arbejde med tung IT procesudvikling og implementering i en organisation, som arbejder med de nyeste teknologier, hvor IT spiller en afgørende rolle for virksomhedens succes. Virksomheden er udviklingsorienteret og i stærk vækst, og du vil arbejde tæt sammen med kompetente og engagerede kolleger i en stor professionel IT funktion med højt fagligt niveau. Lønpakken er attraktiv og indeholder bl.a. pensionsordning, sundhedsforsikring og 7 ugers ferie (heraf 10 feriefridage).\nHvis du har spørgsmål omkring jobbet er du velkommen til at kontakte Partner i Focus Recruitment, Steffen Marstrand på 5051 9215 / sma@focus-recruitment.dk til hvilken mail adresse du også sender din ansøgning.


Opskrift på Madmuffins med broccoli og skinke fra - Hendes Verden\nSkønne madmufins med broccoli og skinke til picnic i det grønne.\n100 g revet cheddar eller emmentaler\nHak løget, og del broccolien i meget små buketter.\nSvits løg og broccoli i olien på en pande 3-4 min., uden at det tager farve. Lad blandingen køle af. Skær skinken i små tern, og rør den i grønsagerne. Kom et æg i ad gangen, og rør de øvrige ingredienser i.\nSmør 16 muffinforme med smeltet smør, og fordel dejen heri. Bag dem ved 180 gr. på midterste ovnribbe ca. 35 min., til de er gyldne og gennem-bagte.\nLad dem køle af, og opbevar dem på køl, til de skal pakkes til turen.


Hvordan tænker dyr? – Københavns Universitet\nSNM > Kalender > Hvordan tænker dyr?\nFoto: Mogens Trolle, Statens Naturhistoriske Museum\nHvordan tænker dyr?\nJILL BYRNIT Primatolog, evolutionspsykolog, forfatter\nMATHIAS OSVATH (Sverige) Kognitiv zoolog, forskningsleder\nMathias Osvaths foredrag vil være på engelsk.\nDe seneste årtiers forskning i dyrs kognition – deres erkendelser, tænkning og anvendelse af viden – har afsløret, at mange dyr har langt mere veludviklede kognitive evner, end vi tidligere har drømt om. Gang på gang er mentale egenskaber, som man ellers kun tilskrev mennesket, blevet påvist hos andre dyr. Ikke overraskende har menneskeaberne vist sig at være uhyre intelligente. Men også fugle, i særdeleshed kragefugle, har overrasket forskerne med deres yderst komplekse kognitive formåen.\nHvor langt man er nået i studiet af dyrs evner til at opfatte og tænke? Hvordan tackler man udfordringen med at finde ud af, hvad der rent faktisk foregår i hovedet på dyrene, man studerer? Og hvad kan studiet af dyrs kognition fortælle om den menneskelige kognition? Disse spørgsmål vil to prominente kognitionsforskere besvare i aften. Danmarks førende primatolog og evolutionspsykolog Jill Byrnit vil fokusere på primaterne, og den kognitive zoolog Mathias Osvath fra Sverige, leder af Lund University Corvid Cognition Station og Lund University Primate Research Station Furuvik, vil stille skarpt på fuglene.\nJILL BYRNIT Autoriseret psykolog (Cand.psych.aut.), ph.d. i evolutionspsykologi og ekspert inden for primatologi, dvs. læren om aber, heriblandt mennesket. Har arbejdet som forsker på en række universiteter i ind- og udland bl.a. University of California, Los Angeles (UCLA) og Syddansk Universitet, hvor hun var ansvarlig for personligheds- og socialpsykologiområdet og i en periode vice-studieleder. Jill Byrnits forskningsområder har omhandlet social viden hos andre dyr end mennesket med særligt fokus på menneskeaberne, chimpanser, gorillaer og orangutanger. Forfatter til en række internationale publikationer og forfatter eller medforfatter til grundbøger i psykologi, der bruges på landets universiteter.\nMATHIAS OSVATH Docent i kognitiv zoologi ved Lunds Universitet. Han har grundlagt to forskningscentre for studiet af dyrs kognition, et for menneskeaber, Lund University Primate Research Station Furuvik, og et for ravne, Lund University Corvid Cognition Station. Hans forskning har især fokuseret på disse dyregruppers evner til at planlægge. For tiden leder han også et omfattende forskningsprojekt om at rekonstruere de uddøde dinosaurers kognition.\nTid: 25. oktober 2017, kl. 19:00-21:15


Og dem der ikke stod i Livets bog……\nstored in: Bibelen, Evig dom, Korset, Livet som kristen, Mirakler, Omvendelse\nEn dag skal vi alle stå foran Gud. Det bliver på dommens dag. Når vi læser i Johannes Åbenbaringen 20.11-15 kan vi se at den dag vil der blive åbnet en bog. Livets bog. I den bog står der navnene på dem der tilhører Jesus Kristus. Kun dem. Dem der står i den bog vil træde ind i Himlen og der være sammen med Gud i al evighed. Men det kan være svært at læse det der står i vers 15, uden at blive meget bedrøvet.\n” Og hvis nogen ikke fandtes indskrevet i livets bog, blev han styrtet i ildsøen.”\nDette er ikke rar læsning, for nogen. For det første er det ikke Guds ønske at kaste nogen mennesker i Helvede. Men fordi Han er en retfærdig dommer vil Han gøre det. Dem som har afvist det sande evangelium, vil Han styrte i ildsøen. Hvor er det bare utroligt vigtigt at vide at ens navn står i den bog. Det er ikke noget vi må tage let på.\nMen hvor har jeg ofte mødt folk som siger, at de håber de er frelst. De tror nok de er kristne. De mener at Gud da nok vil tage imod dem, når de engang skal herfra. Det ville være meget vigtigere for dem at finde ud af om deres navn står i Lammets livets bog. For hvis vi ikke er overbeviste om at vi står i den bog mens vi er her, så skal vi slet ikke regne med at stå i den overhovedet. Dette ér ikke noget vi kan tage let på. Jeg kan ikke sige som Johannes Møllehave og de andre universalister, at Gud da ikke kunne finde på at straffe mennesker. For bibelen er så klar omkring dette, og er det fra start til slut, at vi ikke kan tillade os at ignorere den side af Gud.\nDem der står i Livets bog, er dem der tilhører Jesus Kristus. Dem der har overgivet deres elendige egne liv til Ham. Dem som kunne se at de ikke i egen kraft kunne gøre sig værdige til at komme ind i Hans nærhed. Dem der står i Livets bog er dem som Jesus siger DU ER MIN til. For en dag vil Han komme igen og så vil Han pege på mennesker som han vil sige Min, MIn, Min, til. Dem Han siger dette til, ved at de tilhører Ham, for de er forvandlede til nye skabninger ved den nye fødsel. Og er man født på ny, så er det noget man ved. Det er også noget der er synligt. For som Paulus skriver i anden korinter 5.17:\n“Er nogen i Kristus er han en ny skabning. Det gamle er forbi, SE, noget nyt er blevet til!”\nDet er altså noget man kan se. Dermed bør vi også være i stand til selv at kunne se, om vi er nye skabninger. Om vi virkelig er født på ny.


Løbsrapport Randers Bike Week, Hedensted (Master DM), Vejle, Fredericia 2021 – Robert Kvistgaard – Licens Cykling\nDet er efterhånden 5 mdr. siden, at jeg sidst har skrevet. Det er ikke fordi jeg ikke har kørt flere løb. Der har bare ikke været så meget overskud til at få skrevet. Jeg har brugt mange kræfter på mit nye job, og samtidig har jeg været ramt af en del sygdom mm. der har gjort, at formen ikke har været alt for god.\nSom nævnt i mit senest opslag løb jeg ind i en ordentlig gang influenza og efterfølgende lungebetændelse i juni måned. Sommer ferien skulle derfor bruges til at få formen lidt op igen. Vi skulle bl.a. holde sommerferie med ”Danmark Rundt” på cykel, men desværre fik jeg problemer med mit knæ, og vi måtte stoppe efter 2 dage på cykel.\nPå trods af dette lykkedes det alligevel at få kørt godt 1500 km i juli, men pga. knæet blev det ikke til så mange af de korte intervaller. Herudover fik jeg i forbindelse med vaccinestik en hel uge, hvor jeg var sløv og ikke kunne træne ordentligt, så der manglede en del skarphed til efterårssæsonens første licensløb, etapeløbet Randers Bike Week, og forventningerne var også meget begrænsede.\nRanders Bike Week 5.-8. august\nDer err 26 ryttere til start på enkeltstarten i Master C. Jeg selv havde fået ca. 30 min træning med TT-bøjler på min cykel. For mig er det bare noget der skulle overståes.\nJeg bliver nr. 20 i en tid, der ligger meget tæt på tidligere års resultater på enkeltstarten. Min holdkammerat Brian Lindbjerg bliver nr. 2 i en tid, der var ca. 1.30 min hurtigere end mig på de 10 km. Derfor var der heller ingen tvivl om, at hvis jeg på nogen måde kan hjælpe ham det mindste, vil jeg gøre det på de næste etaper.\nDenne etape er et kriterium på en 4,2 km rundstrækning, med en hård bakke, der skal køres 7 gange.\nPå 7. omgang bliver jeg sat på bakken, men da den går en smule i stå i feltet, kommer jeg op med godt 1 km til mål. Jeg når lige at få luft nok til at køre mig frem som nr. 8-10 i det sidste højresving. Herfra går det nedad mod mål. Jeg bliver overhalet af et par stykker, men kommer også forbi en rytter til sidst, og bliver nr. 11. Jeg når aldrig frem til Brian, som bliver nr. 3, og stadig er nr. 2 samlet.\nRundstrækningen er 12,4 km og skal køres 7 gange. Der er 3 gode bakker på, dog ikke de værste bakker, men med 21 stk. vil det blive ren overlevelse fra mig.\nDet går OK på 1. omgang, hvor der er 2 mand som kører væk, men dog bliver hentet senere. Allerede på 2. og 3. omgang sidder jeg og hænger på bakkerne, og kommer kun lige akkurat med op. Der er ikke så mange angreb, og generelt lukker den gule trøje alle forsøg ned.\nPå 4. omgang kæmper jeg endnu mere på bakkerne, og på sidste bakke før mål må jeg slippe. På dette tidspunkt er vi 21 mand i feltet. Foran mig bliver yderligere 2 mand sat, men jeg kan ikke komme op til dem, og de får igen tilslutning med feltet, mens jeg forbliver sat. Jeg tager den herefter med ro, og mister ca. 5 mi. Jeg bliver nr. 21 og ligger nr. 19 samlet.\nBrian bliver nr. 16, og ryger ned på 3. pladsen i den samlede stilling.\nJeg kører i øvrigt det meste af løbet med en trøje, der er lynet op hel ned til navlen, og som bestemt ikke er særlig aerodynamisk. Desværre opdager jeg først dette, da jeg er kommet i mål.\nJeg overvejer kraftigt, om jeg i stil med tidligere løb skal køre 4. etape, da jeg skal vente rigtig mange timer alene efter at Jacob har kørt. Samtidig er vejret også rigtig dårligt med nogle voldsomme regnskyl. Jeg beslutter dog at køre, da jeg har brug for træningen.\nVi skal køre 5 omgange a 15,6 km med 3 bakker på, hvoraf den 1. og den 3. er meget hårde.\nBenene er overraskende lidt bedre end dagen før, og jeg kommer fint igennem de første par omgange, og faktisk er jeg i top-10 efter målbakken på 2. omgang. Jeg begynder så småt at tro på, at der er en chance for at komme med hjem. Måske kan jeg endda få hjulpet Brian lidt med at lukke huller eller andet. Dog er der pt. ikke brug for at lukke huller, da den gule førertrøje (Lars Knudsen fra Herning CK) lukker alt ned. Han er mega stærk, men virker ikke til at have den helt store power, men end udholdenhed der nok er bedre end de fleste Master A ryttere. Alt bliver bare langsomt lukket ned, og han sidder konstant i fronten af feltet. Brian er næsten 2 min efter førertrøjen, mens de er en del, der ligger tæt omkring de sidste 2 podiepladser.\nEfterhånden begynder jeg at blive træt, og på 1. bakke på 4. omgang, bliver jeg sat, da der bliver åbnet op. Der er yderligere en rytter fra Århus, som bliver sat. Han får dog problemer med pedalen, så jeg må fortsætte alene.\nPå toppen er jeg 15 sek. efter feltet. Jeg er tæt på at opgive, men på en teknisk nedkørsel med en del sving giver jeg den alt hvad jeg har, og kort før 2. bakke kommer jeg faktisk op til feltet igen. Heldigvis går den lidt i stå på bakken og jeg kommer med op over. Jeg er dog sikker på, at jeg vil ryge på bakken op mod mål, så jeg må se om jeg kan hjælpe Brian lidt mens jeg stadig er her. Efter at have sundet mig et lille minut angriber jeg! Jeg vil prøve at se om jeg kan trætte den gule trøje, så Brian evt. kan komme væk fra ham på bakken, hvor han ikke er så stærk. Eller hvis Brian er stærk, kan han rykke op til mig, og jeg kan tage en føring frem mod bakken.\nJeg bliver langsomt lukket ned, men der går ikke lang tid før jeg angriber igen. Selvom han lukker mig ned langsomt, må han alligevel gå en del over syregrænsen for at gøre det. I alt angriber jeg 4 gange. Den ene gang, er det dog en anden rytter, der lukker mig. Men Brian bruger heldigvis ingen kræfter.\nJeg er total færdig og tæt på kramper, da vi rammer målbakken. Jeg slår hurtigt ud, og kører sidste omgang alene.\nBrian bliver nr. 2 på etapen 12 sek. før den gule trøje, og beholder sin 3. plads i klassementet. Jeg selv bliver vist nr. 18 på etapen.\nAlt i alt gik det nogenlunde som forventet. Jeg har en følelse af, at niveauet er blevet lidt højere i Master C, end det var i de første løb. Der er heller ikke så mange der er rykket op, og så er der kommet nye, stærke ryttere til. Men først og fremmest mangler jeg bare noget form, som jeg håvber på vil komme i løbet af de næste uger.\nHedensted (Master DM) 15. august\nJeg har aldrig kørt et DM på landevej før, og udsigten til succes er meget lille. Jeg er inden løbet meget i tvivl om jeg skal køre, da jeg kan se, at de første 10-15 ryttere der melder sig til kun er A- og B- ryttere, men jeg beslutter mig for at melde mig til, og tage det som en oplevelse, og se hvor stærkt de egentlig kører. Heldigvis kommer der også et par andre C-ryttere der melder sig til i H45 klassen som er min klasse. I alt er der 28 tilmeldte.\nVi skal køre noget længere end jeg er vant til. 9 omgange af 11,3 km. Dvs. godt 100 km. Samtidig er ruten i Hedensted den med flest højdemeter af alle pr. km. 168 hm er der på hver omgange, hvilket vil sige ca. 1500 hm i alt. Der er ikke noget tidspunkt på ruten, hvor det ikke enten går op eller ned! Ydermere er der en del sidevind på ruten.\nMit mål er at sidde med så længe som muligt og herefter blot gennemføre. Kunne jeg undgå at blive sidst var det en fin bonus.\nFra Give CK stiller også Flemming Nielsen op. Han er en af favoritterne, og ruten passer fint til ham. Kan jeg nå at hjælpe ham lidt vil det også være godt.\nJeg starter med at køre mig fint frem. Efter lidt tid kommer de første angreb, og jeg mærker straks, at rykkene er hårdere og mere vedvarende end i C-klassen. Første er der 2 der kører, herefter en enkelt, og så går det løs. Der bliver kørt hårdt ind mod rutens værste bakke, hvor der samtidig er sidmodvind. Vi bliver hurtigt spredt i 3 grupper. Jeg sidder i 3. gruppe, hvor vi er 8 mand. I staren føler jeg, at jeg godt kan følge med i denne gruppe, og tager en del føringer. Vi ligger i lang tid og jagter 2. gruppe. Langsomt begynder vi at miste tid, og efter 4-5 km smelter 1. og 2. gruppe sammen. Vi fortsætter jagten, men ind mod mål begynder vi at gå lidt i stå. Vi fortsætter med at køre rimelig stærkt, og jeg kører med rundt så godt jeg kan. Jeg bliver dog langsom mere og mere mærket, og ud på 4. omgang begynder jeg at sidde helt over, og på den hårde bakke bliver jeg sat som 1. mand.\nJeg kører en del alene, før jeg får selskab af en H50 rytter. Ham kører jeg med i nogle omgange før jeg bliver sat. Ude på 8. omgang, bliver jeg overhalet af de forreste med en omgang!\nJeg ruller i mål, total smadret, efter 3 timer. Ca. 28 min efter de forreste. Hold op, der er lang vej op til de bedste Master-ryttere i Danmark! Jeg bliver nr. 26 og er sidste mand der gennemfører. 2.30 min efter nr. 25.\nMen jeg er trods alt godt tilfreds med at gennemføre, og skulle jeg finde på at køre DM igen, må målsætningen være ikke at blive sidst.\nVejle 22. august\nNæste løb i Vejle er et ”almindeligt” løb. Ruten på 13 km havde en enkelt meget hård stigning (Refsgårde), og vi skal køre 6 omgange.\nJeg kender bakken alt for godt, da vi tit træner på den.\nFormen er stadig ikke alt for god, så hver gang jeg kan komme med over bakken er en lille sejr. Med i dag har jeg Sune Boelskifte fra Give CK. Det er Sunes første løb i Master C. Han har tidligere kørt H40 og er noget stærkere end mig.\nDer sker ikke det store på 1. omgang. Jeg kommer OK med op ad bakken, uden at køre all-out. På 2. omgang sker der lidt mere. Der er forskellige udbrudsforsøg og på et tidspunkt kører der 4-5 mand væk. De bliver dog hentet igen. Jeg kommer igen rimelig godt over bakken, og føler mig generelt rimelig kørende. Jeg tænker at det måske er muligt at komme helt med hjem, hvilket kunne være sjovt, da de sidste 500 m er meget tekniske med en del sving. Noget der burde passe mig godt. Men først skal jeg lige over bakken 4 gange mere.\nPå 3 omgang kører 2 mand væk. Jeg sidder langt fremme, og i en rundkørsel i starten af 4. omgang kører jeg mig helt frem. Jeg angriber ikke, men kører bare igennem rundkørslen så hurtigt jeg kan. Jeg kigger bagud og jeg har et kæmpe hul. Jeg fortsætter med at holde et godt tempo. Så kommer Frank Skaaning fra Silkeborg op til mig, og vi kommer hurtigt op til de 2 i front. Vi er nu 4, men feltet er ikke langt efter. Vi kører godt til, og jeg tager et par gode føringer. Jeg passer dog på med ikke at gå for dybt, da der kun er et par km til vi rammer bakken.\nDesværre kommer vi ikke afgørende væk, og på nedkørslen før bakken bliver vi hentet. Jeg holder mig fremme, og kommer godt ind på bakken. Jeg får lige akkurat kæmpet mig op. Mit lille udbrudsforsøg har kostet lidt.\nTil gengæld er Sune godt kørende og han kommer væk i en 4 mandsgruppe. Jeg selv kæmper nede bagerst i feltet. De 4 mand bliver dog hentet igen, og i stedet kører der 5-6 mand væk. Jeg holder ikke så meget styr på hvad der sker oppe foran, da jeg har nok med at holde hjul nede bagved. Pludselig ser det dog ud til, at der kun er en mand fremme – og det er Sune! Stærkt kørt, tænker jeg. Hvem der bare havde hans ben. Jeg kommer dog med op ad bakken på både 4. og 5. omgang, og er nu kun en enkelt gang fra at komme med hjem til finalen.\nInd mod mål bliver der kørt virkelig stærkt, og pludselig er feltet delt i 3-4 små grupper. Jeg hænger i sidste gruppe, men langsomt kommer der samling igen. Sune er også blevet hentet. Jeg når lige at få lidt luft inden vi rammer bakken for sidste gang. Jeg får ikke kørt mig frem, og starter nede i den tunge halvdel. Der går ikke mange sekunder, før jeg kan mærke en krampe i baglåret komme snigende. Jeg holder på, men hurtigt må jeg gå ned i kadance. Vi mangler stadig halvdelen af bakken, og nu kommer krampen for fuld kraft. Jeg må stoppe helt op og køre ind til siden. Jeg kommer af cyklen og får strukket lidt ud. Herefter ruller jeg modsat ruten ind for at se om jeg kan nå at få afslutningen med. Det ender i en spurt mellem 29 ryttere, og Sune bliver nr. 6.\nDer er stadig et stykke før det bliver rigtig sjovt. Dog går det lidt fremad med formen.\nFredericia 4. september\n14 dage efter er der løb i Fredericia. Som noget nyt har to klubber delt klasserne med sig, så nogle skal køre i Middelfart (bl.a. Jacob), og nogle skal køre i Fredericia. Jeg selv havde foretrukket ruten i Middelfart hvor der er et grusvejstykke på. Ja, faktisk er der 2 stykker på hver omgang i år. Men med min nuværende form, kan det godt være at jeg vil have større chance for at komme med hjem i Fredericia.\nRuten er 9,1 km lang og vi skal køre 8 omgange. Der er en lang, men ikke særlig stejl bakke ude midt på ruten på en stor vej, og så en lille hård bakke, der flader ud op mod mål. Der er også en del vind. Dog ikke så meget direkte sidevind. Der er 37 tilmeldte ryttere.\nBrian Lindbjerg kører også i dag, og han er rigtig godt kørende. Allerede på 2. omgang kører han væk sammen med endnu en rytter. Jeg holder mig bare i ro nede bagved, og koncenterer mig om at spare på kræfterne. Det ser ud til at de hurtigt får et godt forspring, og på 3. omgang ser vi dem ikke mere. Til gengæld kører der yderligere 4 ryttere væk, og de får også lov at køre godt væk.\nJeg selv må kæmpe hver eneste gang på den lille hårde bakke op mod mål, og nogle gange har jeg det også rigtig svært på den lange bakke midt på ruten. Men jeg kommer med ud på sidste omgang. Ud på den store vej bliver der rykket en masse, og pludselig er der 4-5 mand der kommer væk. Der bliver kørt stærkt ind mod målbakken, og jeg selv får, på trods af, at jeg er max presset kørt mig frem. Vi er tæt på at hente den lille gruppe. På bakken bliver der kørt stærkt og vores gruppe bliver flået i stykker. Jeg kommer nogenlunde med op. Jeg er i hvert fald ikke sidste mand. Der er en del fra vores gruppe, der er kørt væk, og jeg koncentrerer mig bare om at holde hjul. Da rytteren foran mig går lidt død, får jeg kørt mig lidt frem til et andet hjul, og ind mod mål er vi en lille gruppe på 5-6 mand, som kæmper om feltets sidste placeringer. Jeg bliver nr. 3 i denne spurt og slutter på en 17. plads.\nEndnu en bekræftelse af at jeg stadig mangler lidt før der kan komme points på kontoen igen. Men med et 3 Dage i Nord der ligger sidste i oktober, er der stadig en chance for at jeg kan nå at komme i form.\nMålet for de sidste løb er derfor at få points i mindst et løb, og gerne flere. Der kommer nok løbsrapporter fra disse løb en gang mellem jul og nytår.\nRigtig god jul til alle, som læser med!\nDecember 23, 2021\tby Robert Kvistgaard\nLøbsberetning indledningsløb Aalborg 2. april 2017 – Robert Kvistgaard


Kan for meget kysse beskadige dine læber? - 2019 | 24InfoHealth.com\nVigtigste › Hudpleje › Kan for meget kysse beskadige dine læber?\nHvornår - og endnu vigtigere, hvorfor - besluttede vi at kysse var så stor? Måske er det en relikvie af den medfødte refleks at suge brystet (nej, virkelig). Eller måske er det en lært adfærd, en som muligvis udviklede sig fra vores gamle forfædre, ønsker at identificere en potentiel kompis sundhed og velvære gennem undersøgelse af spyt [kilde: NPR]. Uanset om adfærd er medfødt eller lært, praktiseres den ikke over alle kulturer. Mens de fleste af os kysser, afholder næsten 10 procent af kulturer rundt omkring i verden af at kysse, normalt af renhedshensyn.\nFolk har udviklet en særlig behagelig fysisk reaktion på at kysse og blive kysset. Det kemiske oxytocin, som har vist sig at binde mennesker til hinanden, produceres i hjernen under et kys. På dette tidspunkt tændes det limbiske systems belønningscenter og frigiver kemikaliet dopamin, hvilket fører til de behagelige følelser, vi oplever under kysse. Med andre ord får vi den samme reaktion fra at kysse, at vi gør fra chokolade og kokain [kilde: Ahlstrom].\nKissing tjener som en åbenlyst følelsesmæssig cue; det formidler kærlighed, tiltrækning og kærlighed. Så spændende som det er, men det kan også være farligt (ikke at regne på nogen's parade eller noget). Herpes simplex virus 1 (HSV1), som forårsager kolde sår, kan overføres fra en person til en anden under et kys. Det samme gælder for syfilis. Faktisk anses kysse som en måde at overføre nogle seksuelt overførte sygdomme. Selvfølgelig er der mononukleose og glandulær feber (de såkaldte kysse sygdomme) samt forkølelser, influenza og utallige andre sygdomme, der også kan overføres fra en syg til en sund person gennem kysse.\nIntet af dette bør komme så meget af en overraskelse (i det mindste ikke til de 10 procent af kulturer, der undlader at kysse). Det gennemsnitlige åbenmundne kys kan overføre omkring 250 kolonier af bakterier [kilde: Harrison]. Munden indeholder bakterier og spyt - som, mens det er relativt uskadeligt, faktisk kan skade din tynde hud. Find ud på den næste side, hvordan kysse ikke kun kan overføre sygdom, det kan faktisk skade dine læber.\nHvordan kysse kunne skade dine læber\nSelv lucha libre masker forhindrer ikke spyt i at nå læberne og beskadiger ømhuden der.\nHuden på dine læber er ret unik. Resten af huden på tværs af din krop har omkring 16 lag. Det ydre lag hedder stratum corneum. Det er en barriere, der beskytter de andre lag under dannelse af døde hudceller, der har tørret og hærdet eller cornified. Disse cornified hudceller (kaldet corneocytter) slukkes til sidst og erstattes af nylige døde celler fra laget nedenunder. Hvis du er en gennemsnitlig person, kaster du om ni pund (fire kilo) døde hudceller hvert år [kilde: Reucroft, Swain].\nPå den anden side er dine læber tyndere med omkring tre til fem lag. Faktisk er huden på dine læber så tynd at den får sin farve fra de blodfyldte kapillærer i slimhinden under. Det betyder, at huden på læberne har mindre beskyttelse mod skade, og læberne har også den ekstra ulykke at være placeret rundt om munden. Inden for munden, som vi ved, produceres spyt og spyt er belæsset med fordøjelsesenzymer designet til at hoppe igennem fordøjelsesprocessen. Et par af disse enzymer, amylase og maltase, kan forringe den tynde hud på læberne hver gang vi slikker dem med vores tunger [kilde: Gardner].\nSpyt bliver også introduceret til læberne under kysse. Vi forbereder os ofte på et kys ved at væde vores læber med vores tunge. Selv en kort peck bevæger spyt fra munden til yderlæberne. Og spyt bliver overført mere rigeligt under hvad philematologists (forskere, der studerer kysse) kalder lidenskabelig eller åben mund kissing. Ikke alene er individets egen spyt smurt over sine egne læber, spyt overføres fra person til person. Alt dette kan medføre beskadigelse af læbernes tynde hud mod at kysse.\nMens spyt kan skade læberne, spiller det også en vigtig rolle i kysse. Den indeholder flere hormoner, der overføres fra kisser til kisser, hvoraf den ene er testosteron. Dette hormon har vist sig at øge seksuel lyst og fysisk følsomhed hos både mænd og kvinder [kilde: Blackwell Publishing]. Hvis kysse kan beskadige læberne, er det måske risikoen værd.\nVideo Artikel: Bella Remix, Wolfine y Maluma Video Oficial Reaccion !! RusoX.


Coco Colada: Pina Colada Serveres som en Mocktail\nInviter et par venner til at se "Game of Thrones" og behandle dem til en sjov Fireball Jon Snow Cone eller to. Denne enkle opskrift skaber en sirup af Fireball Whiskey Likør og Tranebærsaft, der er svært at modstå.\nAlt er ret nemt og kan forberedes forud for tiden. Du skal bare lave den spikede sirup og forberede nogle barberede is. Hvis du foretrækker det, er der også en ikke-alkoholholdig sirup. Det har samme store kanel-tranebær smag, det springer simpelthen sprit.\nNår det er fest tid, skal du simpelthen bygge dine snegler. Det tager kun et par minutter, og smagen passer perfekt til showets ild og is tema.\n1/2 kop Fireball Kanel Whisky Likør\nForbered din sirup forud for tiden, så du kan chill det ordentligt. Mens du kan gøre det hurtigt i fryseren, skal du være forsigtig med det. Når sirupet bliver for koldt bliver det for tykt og vil ikke hælde godt over isen. Hvis du vælger at fryse det, skal du tjekke det om få minutter.\nI en lille gryde bringes tranebærsaften til en let koge.\nTilsæt sukkeret og rør indtil det er helt opløst.\nReducer varmen, dækslet og lad dem simre i ca. 5 til 10 minutter.\nOpbevares i køleskabet, indtil det er køligt.\nSirupen kan aftappes og opbevares i køleskabet i en uge eller to. Tilføjelse af alkohol hjælper med at bevare det, så det varer længere end almindelige simple sirupper.\nNår det er tid til at tjene, skal du bruge en iscreme eller en stor ske til at fylde glaset efter eget valg med barberet is. Drys sirupet på toppen, mæt isen så meget som du vil, og server med en lille ske.\nDer er ingen grund til at købe disse papir snegle kegler. Enhver kort glas, sundae skål, lille skål, eller endda en cocktail eller margarita glas vil gøre det fint for servering. Faktisk er de lettere, renere, billigere og bedre for miljøet. Kig rundt i køkkenet og få kreativitet.\nSpring over spruteren\nDu kan helt sikkert springe over væsken og gøre dette til en ikke-alkoholisk snekegle. I det væsentlige vil du lave en kanelsirup med tranebærsaft i stedet for vand.\nFor at gøre det skal du tilføje en kanelpind, mens du laver sirupen og bruge lige dele sukker og vand. Smør sirupen i 15 minutter, hold den dækket, og lad den afkøle på komfuret, før du fjerner kanel.\nOprettelse af barberet is hjemme\nBarberede ismaskiner er din bedste mulighed for at lave en autentisk snekegle derhjemme. Der findes en række forskellige modeller, fra billige manuelle barbermaskiner til kraftfulde maskiner. Men hvis du ikke har en maskine, kan du stadig lave snekegler hjemme.\nMed en god blender, der har flere indstillinger og en god strøm, kan du komme tæt på ægte barberet is.\nDet er lidt mere af en puree end den fluffy is, som shaverne laver, men det er stadig en velsmagende frossen behandler. Hvis du ikke er sikker på, at du er klar til at investere i en barbermaskine, skal du få din blender ud og prøve den.\nFake barberet is i blenderen\nFørst og fremmest skal du sørge for, at du har masser af isbiter på hånden, fordi du har brug for mere end du forventer. Start med at lave dine egne terninger et par dage frem og opbevar dem i en frysepose for at frigøre dine isbakker eller fryserens ismaskine. I en klemme køb en pose med is, men hold den dybfrosne, da det typisk er mindre is, der smelter hurtigt.\nDin is skal være meget solid, så det bliver ikke suppe i blenderen, og du spilder ikke en masse, der forsøger at få den tyk nok.\nFyld blenderens kande ca. halvvejs med isbiter.\nBrug chop eller puls indstilling for at knuse isen i små udbrud.\nFortsæt ekspansionen, indtil isen brydes færdig i fin og konsekvent knust is. Det skal tage et par minutter, og du skal muligvis flytte indholdet rundt for at sikre, at alle kuberne rammes af knivene.\nTilføj flere is, små mængder ad gangen og fortsæt pulserende, indtil du har så meget is som du har brug for. Hvis din is er for tynd og vandig, skal du tilføje flere terninger. Arbejd hurtigt, så isen smelter ikke.\nOpbevar din barberede is i fryseren, indtil du er klar til en runde snekegler.\nIkke en fan af ildkugle?\nIkke alle nyder Fireball, så vær så velkommen til at bruge en erstatning. Tranebær og kanel er en naturlig smag parring og dine yndlings kanel snaps vil være fantastisk her.\nGoldschlager er et sjovt valg og guldflagerne giver et godt præg.\nHvis du kan lide, lav din egen kanel-infunderede vodka, tequila eller whisky til sirupen. En god kanel smag bør tage omkring 5 til 7 dage med et par kanelspidser, så planlægge fremad. Tequila er ret velsmagende og sjov at lege med i andre cocktails.\nCurd Chili Opskrift\nAnanas pund kage\nBagesfiskfileter Med Krydderier\n37 min Prep: 12 minutter, Koge: 25 minutter Udbytte: Serverer 4 til 6 Bedømmelser (8) Af Diana Rattray Opdateret 02/19/17 Del Pin E-mail Print Disse bagt fiskefileter er toppet med en simpel krydret smelteblanding. De buttery crumbs tilføjer smag og crunch til den bagt fisk, og de hjælper med at holde fisken fugtig, når den bakker. Du\nThe Dirty Martini: Det handler om olivenjuiceFransk forbindelseRhyme & Reason Cocktail OpskriftLove Potion # 9 Cocktail Opskrift


Utterslevskole - Indskrivning Skole og fritidsinstitution\nForside > Indskrivning Skole og fritidsinstitution\nDit barn skal starte i skole den 1. august i det kalenderår, hvor det fylder seks år.\nUndervisningspligten starter den 1. august i det kalenderår, hvor barnet fylder seks år.\nDet er dit barns adresse der afgører hvilken distriktsskole dit barn hører til. Københavns kommune er opdelt i skoledistrikter, hvor hvert distrikt har en skole. Dit barn har krav på at få plads på distriktsskolen og en tilknyttet fritidsinstitution.\nDer er frit skolevalg, hvilket betyder, at du kan ansøge om at få barnet indskrevet på en hvilken som helst anden skole end distriktsskolen. Vær dog opmærksom på, at barnet kun bliver optaget her, hvis der er plads på den ønskede skole. Indskrivningen foregår altid via Københavns Kommunens webside\nNår du har søgt optagelse på en skole, vil du modtage besked fra denne skole om barnet er optaget eller ikke. Du kan forvente at få denne besked i februar måned i din digitale postkasse.\nHer kan du læse eller udskrive en pjece om Utterslev Skole og indskrivning, læs pjece\nDu kan også se en lille film om Utterslev Skole se film\nOrienteringmøde og åbent hus på Utterslev Skole.\nTorsdag den 8. november 2018 holder vi\norienteringsmøde for forældre med børn\ntil den kommende 0. årgang 2018-2019.\nMødet holdes i indskolingen, bygning 1 og\nbegynder kl. 17.00 og slutter kl. 19.00.


Garnnøgleholder i træ - ChiaoGoo – GARNA\nStartGarnnøgleholder i træ - ChiaoGoo\nGarnnøgleholder i træ - ChiaoGoo\nGarnnøgleholder i træ fra ChiaoGoo af super god kvalitet.\nSæt en eller flere garnnøgler på den drejelige garnholder, så du kan have fuldstændig styr på garnet.\nDu skal blot placere nøglen på spindlen.\nMens du strikker eller hækler, snurrer blokken jævnt og lydløst pga. kuglelejet i blokken.\nDen naturfarvede træbund og spindel er glat poleret, så garnet ikke hænger fast.\nGarnet glider bare - alt imens garnholderen pynter rigtig flot på bordet.\nStørrelse: 27 cm (højde) x 17 cm (diameter)


Guide til båd, sejlbåd, motorbåd, brugte både, bådsalg.\nFiskeri & tro... (35)\nKøb & forsikring (19)\nTest af Beneteau Flyer 5 SUNdeck\nTopfarten for Flyer 5 SUNdeck er på 29,5 knob med en 115 hk motor og to mand om bord.\nGuide: Motorbåde til søulke og badedyr\nBådsalget er på vej op igen, og det gælder både brugte og nye motorbåde. Køberne deler sig i to grupper: Den ene foretrækker den hurtige, frække speedbåd til dagture, og den anden ønsker sig en solid motorbåd til længere ture og hygge i havnen.\nTest af Bayliner Ciera 8\nBayliner har sendt en ny båd på markedet. Den er godt indrettet og rummer nemt en familie på fire. I bølger kan den høje, smalle båd rulle lidt, men sejler ellers fint.\nDu er tæt på vandet, det er vådt, vildt og sjovt. Det har vi konstateret efter en prøvetur i en vandscooter. Du kan få dem helt ned til 47.000 kr., men de hurtige, der sejler 115 km/t., kan koste op til 155.000 kr.\nViser 1-10 af 470 resultater


Himmelkongen = den lille - Evangelisk Luthersk Netværk\nHimmelkongen = den lille\n2. december 2020 16. april 2020 Af Johannes Krejberg Haahr\nI begyndelsen skabte Gud Herren Himlen og Jorden og alt, hvad der er i og på dem. Herefter skabte Han først manden og siden kvinden og satte dem til at være konger og dronninger over al skaberværket.\nMen det ansvar magtede vi ikke. I vort magtbegær rakte vi højere, end vi kunne nå og ville (og vil endnu) ikke nøjes med at være konger, men stræbte (og stræber endnu) patetisk efter guddommelig indsigt, magt og handlefrihed.\nI lang tid levede mennesket så i en mere eller mindre frivillig distance fra kærlighedens og livets kilde, hvilket resulterede i en syndflod af katastrofer. Første tiltag udi rensning og redning og drukning af syndigheden havde rystende kort effekt, og snart legede mennesket igen herre i eget hus, som de nonchalante forsøgte at bygge så højt, at Gud, med noget der mest af alt minder om et guddommeligt kongeskuldertræk, træder ned til de mennesker, der står på, hvad de selv opfatter som højdepunktet af deres egen formåen, og med simple midler afslører han menneskeintellektets umådelige begrænsning.\nHerefter kommer en tid, hvor enhver nomadisk småhøvding i Mellemøsten kaldes og kalder sig selv konge, hvor små deres herredømmer end må have været. Kongeværdigheden synes også at begrænse sig til det krigeriske magtbegær, som allerede fra Adams og Evas tid knyttede sig som snasket tapetklister til enhver menneskelig overordning.\nGud udvælger sig så et folk in spe, som fødes og ledes af en trosfader, som velsagtens er ligeså meget konge som enhver af hans ligestillede, men som interessant nok aldrig kaldes konge. Troens fader kaldes til at have Herren som konge, omend det af og til kniber endog gevaldigt mere end typisk inkluderet i søndagsskolepensum, med tiltroen til både magt og ledelsesevner og troværdighed hos Gud – et træk, som ikke afsvækkes i hverken første eller andet patriark-slægtled.\nUdfrielse og “landvinding”\nDet udvalgte folk kan hverken magte at forvalte den (almenmenneskelige) kongeværdighed og eller udnytte den (priviligerede) Gudsrelations adgang til visdom, men ender under fremmed herredømme, hvor egypternes konge som rendyrket menneskekonge udfører dennes sædvanlige magtmisbrug i en sådan grad, at Gud må træde til med nok en redningsmission – en udfrielse fra syndens og dødens magt – denne første omgang mestendels i en meget konkret og ydre forstand.\nEfter en ørkenvandring af en udfrielse varer det ikke længe inden, at de territoriale landvindinger bliver dyrtkøbte, da både intern strid og rester af ubesejret hedenskab fører til snart åndelig armod og snart mistet kongefolksværdighed.\nDe hedenske krigskongedømmer inspirer det udvalgte folk til at få sig en rigtig menneskekonge, der kan føre krige og samle nationen og være den landsfaderlige kulturbærer og -skaber, som kan give dette folk den ære, værdighed og identitet, som de øjensynligt ikke har kunnet finde under Guds herredømme.\nFørste konge bliver en dundrende fiasko. Næste konge er den bedste konge folket kunne få, samtidig med at han er så meget menneske, at begær af både militant, økonomisk og seksuel karakter i sidste ende efterlader et noget broget billede af denne menneskekonge, som dog alligevel var Guds salvede; Guds Messias. Efter flere blodige familietragedier bestiger endnu en udvalgt konge tronen, og den trone og den krone er så stor og prægtig og mastodontisk, at hele verden falder på halen over den magt og vælde og rigdom og handlefrihed, som han repræsenterer. Men midt ind i al glans og guld og vellyst sniger sig det forfald og den gudsfornægtelse, som historien hidtil så rigeligt har påvist hænger ved al menneskelig magtudfoldelse.\nDerouten bliver brat og barsk for det udvalgte kongedømme, der kun i korte perioder får konger, der selv har Gud som deres konge. Snart ender folket igen under fremmed magt; først babylonisk og dernæst romersk. Romerne tillader ganske vist nogle marionet-konger i landet, som despotisk og paranoidt regerer og raser som lænkehunde, men folket længes bitterligt efter den lovede salvede konge, som skal genetablere det kongedømme, der nu blot ligger i ruin.\nDen sande kongetid\nOg så kommer der en mand, som hverken ligner eller opfører sig som en rigtig konge. Men som er så uendeligt meget mere konge end nogen konge, der har regeret i magt og vælde. Han er et menneske, der ikke er smittet af magtbegær og patetiske selvrealiseringsbehov. For han er ikke bare menneske, men han er Gud selv i kød og blod. Han regerer ved afståelse fra magt og med tjenersind. Hans fødes i en stald og ikke på et kongeslot. Hans tronstol er ikke guldbelagt, men to blodbefængte træplanker, hvorpå han hænger til ubeskyttet spot og spe fra de mennesker, hvis kongeværdighed han i sin dødssejr genopretter.\nDet er ham, der er den sande konge. Den “lille” konge med tornekronen, som viser sin magt i tilvalgt magtesløshed. Det er ham, der ikke søger ære og rigdom til sig selv, men som i sit afkald af begge dele vinder dem for sit folk; sin kirke. Palmegrene og “Hosianna” blev på bare fem dage udskiftet med en dødsensangst bøn om forbigang. Men forbigangen blev ikke kongen til del.\nJesus vandt den til mig.