Skudehandlere - Wiki Blokhus\nFra Hvetbo herred, særlig fra Blokhus, har der i tidligere tider vært drevet ind til tider ret betydelig handel på Norge, den såkaldte skudehandel.\nHvornår denne handel er begyndt, lader sig næppe påvise, men den er sikkert af gammel dato, da afstanden mellem de to lande ikke er større end at den kunne tilbagelægges i løbet af et halvt til et helt døgn, og da det ene land havde rigeligt med produkter som det andet savnede.\nI begyndelsen har det ikke været lokale folk, der drev handlen på Norge.\nFartøjerne blev slæbt på land, og mens salget af lasten foregik, lå folkene i klitterne under deres små skibsbåde, hvilken oplysning viser, at det ikke kan have været egnens egne folk, men sandsynligvis nordmænd. Når skuderne igen skulle i søen, krævedes der 10 mand til at løfte dem ud.\nMen der må have været bebyggelse på Blokhus Strand i hvert fald siden 1611. For i Aalborg Lens regnskab fra dette år nævnes en bygning på stedet, "Blockhuset". Og i lenets regnskaber for 1615 nævnes, at en mand fra Aalborg, Thomas Laursen, af kongen var bevilget "2 huse på Hune Strand", som dengang var betegnelsen på det, vi i dag kalder Blokhus.\nFørst i 1673 har vi et bestemt udsagn om, at beboerne i Blokhus selv sejlede til Norge, idet strandfogeden Knud Kristensen afgav skriftlig vidne til tingbogen, fordi han "lå på sin rejse af Norge, og ikke kunne blive hjemme så længe, at han kunne vide må vidende mundtligt". Og fra år 1700 findes talrige vidnesbyrd om den til den tilsyneladende livlige samfærdsel mellem Hune sogn og Sydnorge.\nDet fremgår af kirkebøger, skifteretsdokumenter, skødedokumenter og pantebøger mv., at skudehandlerne i Blokhus i de fleste tilfælde var folk udenfor bondestanden, og de førte omgang med egnens herremænd, præster, degne og andre standspersoner.\nDe første skudehandlere i Blokhus var:\n1. Knud Christensen var strandfoged i Blokhus og sejlede 1673 på Norge.\n2. Christen Knudsen var formodentlig søn af nr. 1, Knud Christensen, og var ligesom denne strandfoged. Han var selvejer og solgte cirka 1714 sin ejendom i Blokhus til nr. 3, Jens Andersen Uttrup. Hans hustru hed Gurra Christensdatter og døde Blokhus 1743 - 74 år gammel. En datter, Maren blev gift med nr. 9.\n3. Jens Andersen Uttrup boede i Blokhus 1705. Det er ham der har lagt og har lagt navn til Jens Uttrupvej. Han var formodentlig søn af nr. 2, Christen Knudsen, og købte cirka 1714 dennes ejendommen. Desuden havde han to andre ejendomme i Hunetorp. Han døde 2. maj 1720, og af skiftet efter ham kan man se, at han havde en broder, Niels, som boede i Bergen, samt at postmester Hans Jacobsen i Aalborg og farver Jakob Christensen i Aalborg var hans søskendebørn.\n4. Christen Pedersen (Krat), født cirka 1672 død 1717, gift med Else Nielsdatter, der senere blev gift med hans efterfølger, Anders Christensen Hjortels og derfor fik navnet Else Hjortels. Parret havde 9 børn, hvoraf 5 overlevede.\n5. Anders Christensen Hjortdal (eller Hjortels), født cirka 1688, død 1733, gift 1718 med Else Nielsdatter, der var enke efter nr. 4.\nAf deres fire børn døde de to som spæde. De to anden andre var Anna, døbt 1725 og Maren døbt 1726 (se nr. 7). Det er hende, der har lagt navn til Maren Hjortelsvej. Efter mandens død fortsatte Maren Hjortles skudehandlen og ejede sammen med en Søren Nielsen skuden Sankt Peder.\n6. Jens Svendsen Bonderup var født 1683 og døde i Blokhus 1757. Han blev 1720 gift i Blokhus med Maren Jensdatter, enke efter Søren Laursen Kvorup. Se Søren Kvarupsvej. Maren Jensdatter var født 1685 død 1754.\nJens Svendsen Bonderup var strandfoged og ejede cirka 1725 en stor del gods i Hvetbo herred, blandt andet besad hende lang tid den blev den store Vesrtupgaard ved Saltum med underliggende gods, Saltumgård med gods samt en del strøgods. 1738 ejede han også skuden Ebenezer. Da han og hustruen 1753 skiftede med deres børn, opgjordes parrets formue til 4980 rigsdaler.\n7. Svend Jensen Bonderup - søn af nr. 6 - blev født 1626 og døde 1789. Han var gift med Maren Hjortels - datter af nr. 5, født 1726 død 1790. Men ægteskabet var barnløst.\nSvend Bonderup var en meget anset og formuende mand. Han boede i gården matrikel nr. 67 hvis nuværende anseelige vaaninghus blev opført i hans tid ... af hans hustru, fortælles det.\nHan havde bestandig to fartøjer i rutefart mellem Danmark og Norge og blev en meget formuende mand.\nHan og hustruen satte sig et meget smukt eftermæle gennem den meget stor godgørenhed, som de udviste mod egnens fattige. Han efterlod sig en stor formue. Af avertissementet af hans dødsbos løsøre ses det, at det bestod af en hel del guld - såvel forarbejdet som i form af dukater, samt terriner, skåle og kander i sølv, et komplet sølv kaffe- og teservice og sølvskeer, knapper og mønter. Endvidere var der en mængde bohave: gangklæder af Silke og klæde, to smukke brune hopper og andre heste, gode køer, flotte vogne, både, fiskeriredskaber og 2 velsejlende brigger.\nÆgteparret ligger begravet under korgulvet i Hune kirke.\n8. Jens Svendsen Bondrup var søn af Søeren Bondrup til Saltumgård. Han blev født 1760 og døde 1798. Han blev 1791 gift med Anne Frøstrup af Ugilt Degnebolig.\nJens Bondrup overtog Svend Bondrups forretning, men drev måske nok allerede dengang selv handel i Blokhus, for i en præsteindberetning fra 1787 siges det, at han da drev handel. Han havde ingen børn og synes at have været meget svagelig flere år.\nDe senere skudehandlere Blokhus har været\nMogens Brix fra 1800 til 1831. Mogens Brix døde 1831\nHans søn Baltzer Brix overtog allerde 1826 skudehandelen i den Nordre Gaard (og 1831 til 1836)\nSvigersønnen J.C.B. Klitgård overdog den Søndre Gaard og drev skudehandel her fra 1826 til 1866\nEndvidere Severin Hasselbalch, der i 1836 overtog Baltzer Brix' forretning, som ophævedes 1844\nOg N.B. Klitgaard, der i 1866 overtog sin far, J.C.B. Klitgaards forretning.\nSe Klitgaard: Blokhus i 400 år side 9 om årstallene 1836 -1838\nHentet fra "http://wikiblokhus.dk/index.php?title=Skudehandlere&oldid=1684"\nDenne side blev senest ændret 9. april 2017 kl. 03:32.\nSiden er vist 4.658 gange.


24 Bottles - Clima Bottle - 0,5l Termoflaske - Lush → Køb billigt her - Gucca.dk\nOnline handel skal være sikkert for vores brugere. Vi vil derfor aldrig kompromittere sikkerheden. NETS har godkendt vores løsning for online betaling, og det fungerer som den grundlæggende garanti for sikkerheden bag din Internetbetaling. Så online handel og betaling hos os er forbundet med fuld sikkerhed.\nDe 30 dages fuld returret er naturligvis gældende for alle produkter hos Gucca. Med andre ord er det ensbetydende med, at hvis du af forskellige årsager ikke ønsker at beholde din vare, kan du uden videre returnere din vare til os, hvorefter dine penge bliver refunderet. Du er selvfølgelig velkommen til at tage kontakt til os, såfremt du har spørgsmål, før du sender en vare retur.\nVi har den klare holdning, at det er meget vigtigt, at du får dit produkt leveret hurtigt og sikkert. Vi tilstræber, at du modtager forsendelsen indenfor 1-2 hverdage, såfremt varen er på lager. Du er aldrig i tvivl om lagerstatus, for det fremgår inden, du bestiller din vare. Har du spørgsmål til leveringstid eller lagerstatus, er du altid velkommen til at tage kontakt til os.\nI vores shop har du mulighed for at foretage betaling på flere forskellige måder. Der er naturligvis frit valg blandt vores betalingsformer - du benytter den, der passer bedst til dig. Du er altid garanteret en sikker og tryg handel, og det er uanset hvilken betalingsmetode du ender med at gøre brug af. Se alle vores betalingsmuligheder ved at klikke på førnævnte link. Husk at pengene først trækkes fra din konto, den dag vi afsender din vare - såfremt du benytter kreditkort.\nSkulle du støde på problemer eller have spørgsmål, i forbindelse med dit besøg på Gucca.dk, er du altid velkommen til at tage kontakt til os. Vi er åben for henvendelse alle hverdage mellem 10-15, og vi bestræber os altid på, ikke bare at give dig den assistance du efterspørger, men også at det er i godt humør og med et smil på læben.\nNår du har købt dine produkter, kan du se ordren, og vide hvornår den ankommer. Når du har gennemført købet, kan du få adgang til din egen personlige ordreside. Fra din ordreside kan du følge med i, hvor langt pakken er kommet. Og i samme øjeblik vi sender dine varer, får du en mail med leveringsinformation fra os.\nDin anmeldelse af 24 Bottles - Clima Bottle - 0,5L Termoflaske - Lush\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_friluftsliv path__forside path__andreafdelinger path__friluftsliv path__andet path__friluftsliv path__andet path__24bottles path__climabottle path__24bottlesclimabottle0,5ltermoflaskelush


Bodylab Hydro Tabs - Find de fedeste links. Se mere her! \nFind mere vedr. Bodylab Hydro Tabs i dag\nHej, og velkommen til denne side, udarbejdet på baggrund af søgningen på ordene Bodylab Hydro Tabs. Vi ønsker, at du kan finde det, du søger efter via vores henvisninger, som vi viser for dig, som formodentlig er på udkig efter flere oplysninger i relation til Bodylab Hydro Tabs. Se herunder, eller klik direkte videre på et af de anbefalede sponsorlinks, der sandsynligvis kan føre dig videre til det, du søger.\nBodylab Hydro Tabs - Mere viden?\nKunne du ikke finde det, som du leder efter via vores samarbejdspartnere, som vi linker til, og som skulle have en kobling til Bodylab Hydro Tabs, så hjælper vi også med rådgivning i den forbindelse. Du er velkommen til at hive fat i os via følgende kontaktformular. Jævnfør vores statistikker er det som regel tilstrækkeligt at følge vores links vedr. Bodylab Hydro Tabs, men er dette ikke tilfredsstillende, så tag venligst kontakt. Vi ser for det meste mails inden for nogle dage.\nHvad omhandler denne side om Bodylab Hydro Tabs egentlig?\nDenne side er baseret på søgeordet "Bodylab Hydro Tabs" med forudfatning om, at det er enten præcis dette keyword eller med stor chance et beslægtet keyword, som du har indtastet på en søgemaskine, eks. Google eller YouTube. Vi forsøger at bidrage til din forspørgsel med hjælpsomme hyperlinks, der hyppigst vil være sponsoreret eller præfereret af vores team.


Jeg har købt en autocamper årgang 2001, Fiat Ducato Euramobil. Den har kun gået 65.000 km, og FDM's prøvestation i Fredericia havde kun to anmærkninger: for megen vindstøj og lidt rust på bremseskiverne. Begge dele blev straks rettet.\nVognen skulle afprøves, inden jeg tog ud på længere ture, så jeg ville ud at se på minder fra vikingetiden. Den 4. april tog jeg over til Roskilde for at besøge domkirken og vikingeskibsmuseet. Hovedsagen her er fem vikingeskibe, der engang blev sænket for at danne spærring for en invaderende fjende. Der er også lidt andet, bl.a. vikingetøj, som de besøgende kan lade sig fotografere i. I et havnebassin udenfor er fortøjet kopier af de fem skibe.\nInden jeg tog hjem til lejren, gjorde jeg lidt indkøb, bl.a. en leverpostej, der viste sig at smage så godt, som jeg knapt kunne huske at leverpostej kunne smage. Den var fra Bornholmerslagteren.\nJeg overnattede på campingpladsen. Det var koldt. Jeg fik anledning til at afprøve varmeanlægget. Det fungerede fint og gav også varmt vand i hanerne. Der er en slags termostat, der fungerer udmærket, og hvis man lige trænger til lidt ekstra varme, kan man åbne døren til klædeskabet. Det er placeret lige over varmeanlægget.\nDer var grænsekontrol; man skulle jo passe på, at Danmark ikke sendte for mange flygtninge over sundet. En venlig betjent spurgte, om jeg var alene i bilen. Det bekræftede jeg og fik lov til at køre videre uden yderligere undersøgelser.\nFørst ville jeg til Lund, Danmarks gamle ærkebispesæde, for at se domkirken med det smukke ydre stenhuggerarbejde. Fandt en parkeringsplads ikke langt fra centrum, så jeg sagtens kunne gå ind til kirken. Der var præster til at betjene de besøgende. Det indre er egentlig ikke så rigt udstyret, som det ydre kunne lade formode; men afgjort smukt og stilfuldt er det. - Jegh var nede i krypten, som nok kunne fortjene en nærmere besigtigelse; men kl. 12 kom der en kustode og bad os om at komme op; der skulle være gudstjeneste.\nSå tilbage til parkeringspladsen. Jeg bakkede forsigtigt ud - og ramte en modstående bil. Ejerinden var netop på vej hen til sin bil og fik mig standset (hvis jeg ikke, forhåbentligt, havde gjort det af mig selv). Hun havde aldrig oplevet sådan noget før. Tog billeder af min nummerplade og mit kørekort. Slog op i sin bils papirer for at finde en anvisning på, hvad man foretog sig i sådant et tilfælde. Lige rådvild blev hun. Ind imellem fik vi en hyggelig snak om, hvad jeg skulle i Lund, og hvor jeg ellers skulle hen. At jeg gerne ville se domkirken, fordi den var gammel dansk, forstod hun åbenbart godt. Till sidst skrev jeg en erklæring - med personnummer og det hele - om, hvad der var sket. Så kunne jeg køre.\nHer lærte jeg, at en autocamper på svensk hedder husbil. Svenskerne har sikkert ikke så stort behov for at lufte deres engelskkundskaber.\nTrelleborg er rn ringborg, der kan minde om vore egne ringborge fra Harald Blåtands tid; men denne er nok 100 år ældre.Museet var lukket, men borgen og dens omgivelser var tilgængelige. Man har forsøgt at rekonstruere palisader og portåbning. Bebyggelsen inden for voldene har været meget anderledes end den, vi kender fra de danske ringborge.\nPortåbningen, som man forestiller sig at den har set ud.\nSå var der ikke mere, jeg skulle se i Skåne denne gang, så jeg kørte tilbage til Sjælland.\nNæste mål var vikingeborgen på Sjælland. Så jeg kørte til Slagelse og opsøgte campingpladsen der. Det viste sig at være en ret lille, tom, indelukket plads med højt græs. Receptionen var i et hotel i nærheden. Der var ingen i receptionen. Jeg gik lidt rundt i hotellet. Alt, hvad jeg så, var mænd i joggingdragter. Det var polakker, der arbejdede på Metroen i København. En af dem fandt telefonnummeret på "manager", men fik ikke forbindelse. Så ville jeg til bare at køre ind på pladsen; men synet af det høje græs gav mig betænkeligheder. I det morads ville vognen sikkert synke ned til akslerne.\nSå førte min gps mig ud til en campingplads, der skulle ligge ved Storebælt. Turen gik ad sogneveje fra den tid, da veje fulgte gårdejernes markskel, så mine forventninger var ret små. Det var Bildsø Camping. Der var mange besøgende, særlig mange denne weekend, fordi der blev afholdt et vinsmagningsstævne, og dagen efter skulle der være loppemarked. Lejrchefen gav hånd og bød mig velkommen.\nDa jeg havde holdt en times tid, gik motorens køleaggregat stadig. Og det blev det ved med. Så kom et par af mine naboer. En af dem vidste, hvad der var galt. Han fandt stikket til køleaggregatet og trak det ud. Så standsede det.\nNæste morgen kom samme mand for at spørge, om jeg nu selv kunne klare mig; han skulle nemlig en tur med sin kone ind til byen. Han havde været lastbilchauffør i 42 år, lige siden den tid, da man kunne klare de fleste reparationer med et stykke ståltråd.\nTrelleborgmuseet er flot anlagt. Lidt afsides er der et område, hvor de frivillige kan bo, så længe og så tit de har lyst. De har også en urtehave, hvor de dyrker noget, der nok skal smage af vikingetid.\nEfter beskrivelserne skulle voldene have været forsynet med palisader som dem, jeg så i Skåne. Uden for voldene er der rekonstrueret en vikingelandsby, hvor der foregår forskellige aktiviteter udført af frivillige. Jeg var inde i en smedje, hvor en vikingeklædt smed skulle til at tænde op for essen.\nKunne de virkelig bygge så flot dengang?\nVed en mægtig brændestabel var der et par frivillige i vikingetøj, der skulle have gang i et bål. De skulle til at lave mad, vikingemad. Det er altid vikingemad, der bliver serveret herude. Men de røbede dog, at når man havde været herude et par måneder, så kunne en og anden godt få lyst til at køre ind til byen og hente sig en pizza.\nTil det formål må de køre i deres almindelige biler. De har ingen vikingebiler.\nEn af pigerne havde en for mig ukendt frisure, håret hang ned i filtrede pølser. Sådan har hun lavet det med vilje, og hvis hun en dag vil have mere almindeligt hår, så kan hun ikke filtre pølserne ud igen; hun må klippe dem af. Vikingefrisure? Hvorfor ikke?\nJeg genså frisuren en dag i Frankrig hos et meget velhavende ægtepar. Det må være trendy.\nSå tilbage til Esjerg, hjem at få bilen repareret for nyopdagede mangler. - Der var seks måneders garanti for den slags.\nSti: Prøvetur ⇒ Småture


Adgangsveje til elevatorer, rulletrapper og lignende maskiner - Arbejdstilsynet\nBekendtgørelse om adgangsveje til elevatorer, rulletrapper og lignende maskiner\nArbejdstilsynets bekendtgørelse nr. 460 af 23. maj 2016 om adgangsveje til elevatorer, rulletrapper og lignende maskiner\nArbejdstilsynets bekendtgørelse nr. 460\n§ 1. Denne bekendtgørelse gælder for adgangsveje til de i stk. 2 nævnte elevatorer, rulletrapper og lignende maskiner, der permanent betjener bygninger og anlæg.\nGodselevatorer, som ikke er en del af et maskinanlæg og hvis maksimale belastning er over 100 kg, eller hvis adgangsåbning er over 1 m i højden.\nRulletrapper og –fortove.\nSmå godselevatorer, hvis maksimale belastning er 100 kg og hvis adgangsåbning ikke er højere end 1 m.\nTovbaneanlæg, der er CE-mærket efter direktiv 2000/9/EF af 20. marts 2000 om tovbaneanlæg til personbefordring, eller den til enhver tid gældende EU-retsakt for tovbaneanlæg til personbefordring.\nAdgangsveje: Områder, der giver adgang til døre m.v. til skakt, maskineri og dertil knyttede anordninger samt andre lignende områder, der hører til elevatoren, rulletrappen eller den lignende maskine.\n§ 3. Ejeren af en elevator, rulletrappe eller lignende maskine er ansvarlig for, at der er adgangsveje frem til skakt-døre, samt til de steder uden for skakten, hvor der skal udføres kontrol, inspektion, vedligeholdelse, reparation eller nødbetjening.\nStk. 2. Adgangsvejene i stk. 1 skal være sikkerheds- og sundhedsmæssigt fuldt forsvarlige, herunder skal arbejde med kontrol, inspektion, vedligeholdelse, reparation, nødbetjening samt transport af svært materiel ved montage og udskiftning kunne ske sikkerheds- og sundhedsmæssigt fuldt forsvarligt. Adgangsvejene skal sikres mod nedstyrtningsfare for personer, særligt ved adgang via loftlem, lejder, stige jf. § 4 eller hen over tag.\nStk. 3. Benyttes adgangsvej, jf. stk. 1, som arbejdsområde for vedligeholdelse, reparation, og nødbetjening, skal dette arbejdsområde i fornødent omfang yde beskyttelse mod vejrligets påvirkning.\nStk. 4. Adgangsvejene skal holdes ryddelige og have tilstrækkelig belysning efter den til enhver tid gældende standard DS/EN 12464 "Belysning ved arbejdspladser".\nStk. 5. Adgangsvejene i stk. 1 må ikke gå gennem private rum, medmindre der er de fornødne flugtveje, og ejeren af det private rum har givet samtykke til passage. Samtykket skal være givet ved deklaration tinglyst på ejendommen og ved tilladelse i lejekontrakten, hvis det private rum er lejet ud.\n§ 4. Niveauændringer i adgangsveje skal ske ved trapper eller, hvis dette frembyder særlige vanskeligheder, ved fastmonterede eller -hængslede lejdere, som har vandrette trinflader, er sikret mod skridning og har hældning mellem 65 grader og 75 grader i brugsstilling. Ved højder under 1,5 m tillades dog hældning over 75 grader. Ved elevatorer opstillet efter 1. februar 1981 skal afstand fra trinbagkant til fast bygningsdel være mindst 0,16 m. Som støtte ved passage af øverste del af lejder skal findes håndbøjle(r).\n§ 5. Adgangsvejenes frie højde skal overalt være mindst 2,1 m, idet der dog ses bort fra dørtærskler indtil 0,4 meters højde.\n§ 6. Hvis der er mulighed for indespærring i forrum eller lignende områder til elevatoren, rulletrappen eller den lignende maskine, skal dette rum være udstyret med to-vejs kommunikationsmiddel, som muliggør tilkaldelse af hjælp under alle forhold. Kommunikationsmidlet skal være konstrueret og installeret således, at det også fungerer ved strømafbrydelse.\n§ 7. Arbejdstilsynets medarbejdere har, uden retskendelse, mod behørig legitimation til enhver tid adgang til at føre kontrol og tilsyn med adgangsveje til elevatorer, rulletrapper og lignende maskiner, herunder hvor adgangsveje er etableret hos en person på eller i dennes private bolig, fritidsbolig, grund i tilknytning hertil, køretøj eller fritidsfartøj.\n§ 8. Arbejdstilsynet kan, hvor særlige forhold foreligger, i enkelttilfælde tillade afvigelser fra bestemmelserne i denne bekendtgørelse, når det skønnes rimeligt og fuldt forsvarligt.\n§ 9. Arbejdstilsynets afgørelser efter bekendtgørelsen kan påklages efter § 81 i lov om arbejdsmiljø.\n§ 10. Medmindre højere straf er forskyldt efter lov om arbejdsmiljø eller anden lovgivning straffes med bøde eller fængsel i indtil 2 år den, der:\novertræder §§ 3-6,\n§ 11. Bekendtgørelsen træder i kraft den 30. juni 2016.\nStk. 2. Bekendtgørelse nr. 634 af 5. maj 2015 om adgangsveje til elevatorer, rulletrapper og lignende maskiner ophæves.


Musikforlag på internet bliver nu rekonstrueret | Berlingske Business\nMusikforlag på internet bliver nu rekonstrueret\nDet konkursramte 2M-selskab Amazing Musik World genopstår under navnet Sheet Music Now med ventureselskabet IVS som hovedaktionær.\nMusic World gik konkurs juli sidste år og påførte 2M Invest et tab på 22,3 mio. kr. Men det har ikke fået\nnye investorer til at miste troen på, at selskabet kan tjene penge på at sælge noder via internet.\ntjenes penge på bundlinien det første år. Omsætningen er ikke stor pt., men vi er på vej med nye aftaler,\nsom vil betyde meget siger, siger bestyrelsesformand Søren Fogtdal, Sheet Music Now.\nHan er derudover partner i ventureselskabet\nIVS, som er hovedaktionær i det rekonstruerede selskab. Øvrige ejere er blandt andre Inge og Niels Eje, som stiftede\nselskabet i 1998.\nIndtil konkursen var strategien at rejse verden rundt og opkøbe rettigheder\ntil at opbygge en forretning med net-rettighederne til 100.000 musik opførelser.\nDer blev opbygget en international organisation,\nsom kunne håndtere en international lancering.\nI den nye version slår selskabet mindre brød op. I dag råder\nnetbutikken over rettighederne til 15.000 opførelser, og selskabet har sat fokus på salg af de digitale ydelser.\nVirksomheden er barberet kraftigt ned, men vi skal fortsat være førende på download af noder til seriøs\nklassisk musik. Vi vil gerne op på 25.000 rettigheder, så er vi den ubestridt største kilde til klassisk musik\npå internet, siger Søren Fogtdal.\nAmazing Music World blev sidste år verdenskendt for at underskrive en aftale\nmed et af Ruslands førende musikforlag, Muzyka, om rettighederne til distribution og salg af en musikskat.\naf cirka en halv million nodepartiturer af nogle verdens største komponister, herunder Tjajkovskij, Mussorgskij og mange flere.\naftale er ifølge, Søren Fogtdal, lagt på køl. Rettighederne kunne nemlig kun udnyttes efter en større\ndigitalisering af noderne.\nMedarbejderstaben i selskabet er skåret ned fra cirka 30 før konkursen til fem i dag.\nOg begrænsede ressourcer fokuseres på samarbejde med den etablerede musikforlagsbranche.\nrekonstruerede selskab får ny direktør, idet den engelskfødete Jonathan Irons tager over efter den hidtidige direktør\nThomas Rohde. Sidstnævnte fortsætter i bestyrelsen.\nJonathan Irons vil øge antallet af sammarbejdspartnere\npå internationalt plan, fokusere på en kraftig forøgelse af salg og markedsføring, samt udvidelse af selskabets\nnye potentielle forretningsområder.\n- Jeg er overbevist om, at grundlaget for en meget sund og positiv udvikling for vores\naktiviteter nu er tilstede, og at vi med fristke kræfter kan få virksomheden til at spille en afgørende rolle inden\nfor det internationale marked for distribution af digitale noder, udtaler musikdirkektøren.\nForretningsmodellen i Sheet\nMusic Now bygger på, at det er besværligt for musikere at få fat i noder. Hidtil har man været henvist til\nat gå ned i en nodebutik, hvor varen først skulle bestilles hjem. Alternativt skal man kopiere noderne fra andre.


5 kuriositeter, du ikke vidste om bananer - opskrifter - 2021\n5 kuriositeter, du ikke vidste om bananer\nDet meste af tiden bliver fødevaren forbruget uden at vide, hvad der findes bag den. Og der er virkelig fascinerende data. Dette er tilfældet med bananer, en frugt, der er meget udbredt på grund af dens smag og fordele. Dernæst viser vi 5 kuriositeter, som du ikke vidste om bananerne, der vil overraske dig. Fordi det ikke kun handler om at nyde dem, men om at kende de hemmeligheder og fordele, de har.\nDu har sikkert hørt om deres ernæringsmæssige egenskaber eller kalorierne fra bananer, men ikke meget mere. Men ved at lave lidt forskning er det muligt at opdage meget interessante data om denne mad. Alt dette tvinger til at afsløre 5 kuriositeter, som du ikke vidste om bananer; en frugt fuld af energi, kalium, vitaminer . En frugt der har størst mulig alsidighed i forskellige præparater, både søde og salte eller drikkevarer.\nDette er nogle af fordelene ved banan:\nDer er flere sorter: ud over den karakteristiske gule frugt, som alle ved, er der forskellige typer bananer. Hver med en bestemt farve: Du kan finde rød, lilla, grøn og brun . Nogle, ja, er ikke egnede til at forbruge.\nEn anden af kuriositeterne er dens egenskaber til at lindre kløe, smerte eller hævelse forårsaget af bid. Bare gnid indersiden af huden over det berørte område og straks vil reliefen komme.\nHandler mod depression: Bananen er en fremragende allieret, når det kommer til at opretholde eller øge godt humør og forbedre humør . Dette skyldes, at det indeholder et stof kaldet tryptophan, en aminosyre, der omdannes til serotonin. Dette stof hjælper igen med at slappe af i kroppen, forbedre stemningen og følgelig føle sig lykkeligere.\nBananen er en af de mest brugte frugter og den fjerde mest forbrugende mad i verden. Omkring hundrede milliarder enheder forbrugt i året efter hvede, ris og majs. Uganda er derimod det land, der mest bruger bananer. Forbruge omkring fem hundrede enheder af denne frugt per år pr. Indbygger.\nEndelig er det godt at vide, at bananer er gode allierede mod tømmermænd . Dens egenskaber gør det til en beroligende effekt på maven, og det hjælper med at genskabe kroppen.\nEfter at have kendskab til disse 5 kuriositeter, som du ikke vidste om bananer, kan du nu spise dem mere fredeligt og i bestemte situationer. Fordi det altid er bedre at vide, hvad vi spiser, og det er en ædel mad og meget udbredt over hele verden.\nSådan forbereder du den perfekte bøf\nSund ugentlig menu: Uge fra 11. februar til 17, 2019\nCopyright 2021 \_ 5 kuriositeter, du ikke vidste om bananer


Transportmidler - Ukendte billeder\nLast comments - Transportmidler\nallan holm: kære hr kenneth gerlac ja jeg er ganske enig med p...\nK.Gerlach@me.com: Kære Allan Holm, Tak for dine kommentarer og menin...\nallan holm: Det var ikke nemt. Det er ikke en englænder.. Det ...\nallan holm: kære hr[Kenneth Gerlach Det er ikke en englænder.....\nallan holm: kære hr kenneth gerlac jeg har studeret billedet ...\nHvad mc er det, og hvor er den indregistret\nallan holm: kære erik olsen det er et spændende billede der ...\nthoustrup: Marius er i familie med mig. Hans far Niels Niels...\nErik Bachmann: Jeg synes, at det ligner en DKW alias AUDI. Det er...\nlisbjensen: Tak for jeres kommentarer. Der kan være tale om Al...\nOle Dupont: Jeg mener, at der er tale om en 1937 C-model med ...\nOle Dupont: Jeg er ret sikker på, at der er tale om en Victori...\nGuest_Uffe Nilsson: Ifølge dine egne oplysninger er personerne din ege...


WedoIT - Kampagne tilbud\nDu får forklaret, hvilke tanker og idéer, der ligger til grund for den nye Office 2016, så du efterfølgende hurtigt, fleksibelt og med en positiv indgangsvinkel kan komme i gang med at udnytte de mange nye muligheder.\nDisse kurser vil hjælpe med en langt mere gnidningsløs overgang til Office 2016.\nPå flere fronter bliver mange virksomheder og deres medarbejdere udfordret i dagligdagen, og tidens krav er udvikling af kompetencer.\nFor at tilpasse undervisningen til den enkeltes behov for it-udvikling, tilbydes en ny form for it kurser i de mest anvendte Microsoft Office programmer.\nPå vores kurser er mennesket altid i centrum. Hver enkelt kursist skal have en god oplevelse uanset forudsætninger.\nVi leverer solid undervisning af høj kvalitet og taler et sprog, alle forstår.\nHer finder du en oversigt over vores kurser. Vores kurser dækker alle versioner fra Microsoft Word 2013 til version 2019.\nOg hvad er egentlig forskellen med Office 365 og Office 2019. Har du som leder et ønske om, at dine medarbejdere skal udnytte jeres it programmer optimalt, men mangler konkret viden om, hvilke af jeres IT kompetencer, som bør løftes, er her et tilbud om at sammensætte et uddannelsesforløb, som tilpasses netop jeres mål for IT.


Bøger og Undervisning: Kristen Zionisme - Del II af II.\nEn fremtrædende skikkelse på den tid var Lord Ashley (senere Lord Shaftesbury). Lord Shaftesbury (1801-1885) byggede sit liv på en bogstavelig accept af Bibelen. Født ind i aristokratiet, nægtede han konsekvent tilbud om ministerposter og hengav sig i stedet til omsorg for de underprivilegerede, fattige, syge og udnyttede. Han benævnte altid Jøderne som "Guds gamle folk", og det anføres, at han arbejdede lige så hårdt på at genoprette Jøderne til Palæstina, som han gjorde på at godkende ti-timers lovforslaget (Factory Act).\nSiden Jødernes tilbagevenden, ifølge de profetiske Skrifter, var uundværlig for Genkomsten, havde Lord Shaftesbury aldrig skyggen af tvivl om, at Jøderne skulle vende tilbage til deres eget land. Lord Shaftesbury overtalte Lord Palmerston, den Britiske udenrigsminister, til at tage aktive skridt for at frembringe Jødernes tilbagevenden til Palæstina, og den 25. september 1840 præsenterede han sit formelle dokument for Palmerston: "Hjemkaldelse af Jøderne til deres gamle land".\nHan fastholdt, at Jøderne nu troede, at tiden var nær til genoprettelse på Palæstinas jord, og at den styrende magt højtideligt burde indlede "fastlæggelsen af principper og praksis fra Europæisk civilisation."\nUd over indflydelsen fra Shaftesbury og Palmerston, var der stor opbakning til en Jødisk tilbagevenden fra andre Kristne grupper.\nSåledes rettede en gruppe på 320 kristne den 2. marts 1841 et memorandum til Lord Palmerston, hvori det hedder: "Deres memorandum-skribenter beder om tilladelse til ... at minde deres Lordship om, at Palæstina blev skænket af Universets Højeste til efterkommerne af Abraham som en permanent og umistelig besiddelse for næsten 4.000 år siden, og at hverken menneskelige erobringer eller traktater på nogen måde kan påvirke deres adkomst til det. Han har også forordnet, at de igen skal vende tilbage til deres land, og at hedningerne skal bruges som middel til deres genoprettelse."\nDa Lord Shaftesbury blev præsident for ”Palæstina Exploration Fund” (som blev lanceret i 1865 i London af Finnerne for at fremme arkæologiske udgravninger og bibelforskning), erklærede han i sin åbningstale: "Lad os ikke udskyde at udsende de bedste agenter ... at søge på kryds og tværs af Palæstina, at undersøge landet, og hvis det er muligt, gå hvert eneste hjørne af det over, dræne det, måle det, og hvis I vil, forberede det for returneringen af landets gamle besiddere, for jeg tror, at tiden ikke kan være langt borte, hvor den store begivenhed vil komme til at passere ... "\nI 1844 foreslog Rev. Samuel BRADSHAW, i sin "Tract for the Times, en opfordring til Jøderne", at Parlamentet skulle afsætte 4 millioner til genoprettelse af Israel, mens yderligere 1 million skulle indsamles af Kirken!\nSamme år blev der dannet et udvalg i London med det formål at grundlægge et "Britisk og udenlandsk Societet til fremme af en genopbygning af den Jødiske Nation i Palæstina." Åbningstalen ved Pastor T.Tully CRYBACE opfordrede til, at England skaffede hele Palæstina land fra Tyrkiet "fra Eufrat til Nilen, og fra Middelhavet til Ørkenen" - med tanke på det fulde omfang af det land, som var lovet Patriarkerne under den oprindelige pagt.\nWilliam Hechler (1845-1931), en Britisk præst, spillede en vigtig rolle som opmuntrer og tilhænger af Dr. Theodore Herzl, grundlæggeren af den Zionistiske bevægelse. I 1884 skrev Hechler sin grundlæggende afhandling, "Genoprettelsen af Jøder i Palæstina i henhold til profeterne", hvor han forudså, at det Hellige Land ville blive gendannet til det Jødiske folk i årene 1897 -1898 ved styrken fra de hellige profetier. Hvis datoen for den første Zionistiske kongres, som samledes i 1897, tages som udgangspunkt for genoprettelsen, så var Hechler’s forudsigelse faktisk præcis.\nDr. H. Grattan GUINNESS sagde i hans bemærkelsesværdige bog "Lys for de sidste dage", der udkom i 1886: "Der kan ikke være nogen tvivl om, at de, der lever og ser dette år - 1917 - vil have nået et af de vigtigste, måske det mest betydningsfulde af disse år i alvorlig krise." Året 1917, ved vi nu, var datoen både for Balfour-Deklarationen og befrielsen af Jerusalem fra Tyrkerne ved general Allenby.\nBalfour-Deklarationen var i mange henseender højdepunktet af Storbritanniens tilpasning til genoprettelse af Jøder i Palæstina, og den ultimative genskabelse af en Jødisk stat. I Balfour-Deklarationen, udstedt den 2. november 1917, hedder det: "Hans Majestæts regering ser positivt på etableringen af et nationalt hjem for det Jødiske folk i Palæstina, og vil bestræbe sig på at lette gennemførelsen af denne målsætning, idet det helt klart forstås at intet skal gøres, som vil skade de civile og religiøse rettigheder hos eksisterende ikke-Jødiske samfund i Palæstina, eller rettigheder og politisk status for Jøder i noget andet land."\nMange faktorer påvirkede og nogle svækkede faktisk den endelige udformning af Deklarationen. Ikke desto mindre åbnedes døren til oprettelsen af et Jødisk hjemland på Palæstinas jord, og blev senere indarbejdet i Mandatet for Palæstina, som blev tildelt Storbritannien af Folkeforbundet i San Remo den 25. april 1920.\nMandatet forpligtede Storbritannien til som Mandatmagt, (som det hedder i indledningen), at "være ansvarlig for iværksættelse af den Deklaration, der oprindeligt blev fremsat den 2. november 1917 af Hans Britiske Majestæts regering, og vedtaget af de nævnte (Væsentlige Allierede) magter til fordel for etableringen af et nationalt hjem for det Jødiske folk i Palæstina."\nBlandt bestemmelserne i Mandatet erklærede artikel 2 den primære forpligtelse "til at placere landet under sådanne politiske, administrative og økonomiske betingelser, som vil sikre etableringen af det Jødiske nationale hjem." Artikel 6 forpligtede sig til at "lette Jødisk indvandring og opmuntre til nære bebyggelser af Jøder på jorden", og artikel 7 tilbød ”erhvervelse af Palæstinensisk statsborgerskab via Jøder."\n”Uden tvivl", konkluderede Peel Kommissionen i 1937, " er det primære formål med Mandatet, som det er udtrykt i indledningen og artiklerne, at fremme etableringen af det Jødiske nationale hjem."\nVedrørende Lord Balfour er der registreret, at "i Balfour var motivet Bibelsk, snarere end imperial. Hvis den Bibelske kultur i England kan siges at have nogen betydning i Englands genløsning af Palæstina fra Islams herredømme, må det være sammenfattet i Balfour.\nSelv om han var det modsatte af, hvad Shaftesbury var - ikke glødende, men skeptiker, ikke en religiøs entusiast, men en filosofisk pessimist - var han alligevel stærkt influeret af Bibelens Hebraisme, ligesom de Evangeliske Kristne og Puritanerne.\nLænge før Balfour nogensinde hørte om Zionismen, havde han - gennemsyret af Bibelen fra barndommen af - følt en særlig interesse for "Bogens folk". Ifølge hans niece, følgesvend, og biografiker, fru Dugdale, var det en "livslang" interesse, som "stammede fra hans mors undervisning i Det Gamle Testamente og fra hans skotske opdragelse."\nMed hensyn til England er det interessant og vigtigt at bemærke, at trods det faktum, at mere end 100 års strategiske overvejelser havde ført til Mellemøsten rent fysisk, havde indflydelsen fra Bibelen i længere tid bevirket og etableret et mønster, hvor det var umuligt at erhverve Det Hellige Land blot som en "strategisk buffer". Et større og højere mål skulle forkyndes.\nDesværre opgav Storbritannien gradvist Balfour-Erklæringen og det ansvar, de havde accepteret i overensstemmelse med Mandatet. Hvidbogen fra 1939 annullerede yderligere Jødisk indvandring og køb af jord. I 1947 - ved Britisk politiks lavpunkt - fyrede Britiske destroyere mod skibet "Exodus", der medbragte Jødiske flygtninge fra det Nazistisk besatte Europa til "det nationale hjemland", og dræbte tre af dem. Efter ordre fra udenrigsminister, Ernest Bevin, sendte de flygtningene med magt tilbage til Tysk jord.\nGuds kald i dag\nKristne tror på genoprettelsen af Jøderne i Israels land, og genoprettelsen som nation, bygger solidt på Skrifterne og er rodfæstet i tre århundreder af Bibel-troende Protestantiske Kristne.\nEn samordnet overgreb bliver foretaget på de Kristne holdninger til Israel, og nogle Kristne er desværre ved at blive fjendtlige imod Israel. Konflikten vil uden tvivl forstærkes, tændt, som den er, af Arabiske/Islamiske kræfter. En "Kristen Zionisme", der blot er følelsesmæssig, tager ikke grundigt fat på de virkelige problemer, som Israel i dag står overfor, og kan endda være skadelig for Israel og Kirkens bedste interesser.\nSand Kristen Zionisme:\nHviler på den ubetingede karakter af Guds pagt med Abraham og den ubetingede gave - Israels land - til Abraham og til hans fysiske efterkommere, således at adkomsten for Jøderne til hele Israels land er umistelig.\nFortolker profetier om en fremtidig genoprettelse af det Jødiske folk i Israels land i den rette bogstavelige forstand, og erkender, at de fleste af disse ikke blev opfyldt ved nogen tilbagevenden før det nærværende århundrede.\nErkender, at fuld genoprettelse af det Jødiske folk vil finde sted ved deres åndelige genindpodning i deres eget oliventræ (Romerbrevet 11:17-27) og anerkendelsen af deres egen Messias.\nAnerkender Guds krav om retfærdighed, og beder om dette i sin støtte til Israel.\nGuds kald i dag er til Kristne, der vil forstå karakteren af Guds pagt med Israel, og hans formål for både mennesker og land. Historisk set har solid støtte til det Jødiske folk været baseret på Bibelen, ikke på forbigående verdensbegivenheder, eller endda begivenheder i landet Israel.\nEn forståelse for at det Bibelske grundlag er vigtigere i dag end nogensinde før.


Nytårsforsæt - Nytårsforsæt - Movellas\nJeg ligger her på maven, overvejer om jeg burde sætte en film i gang fra Netflix, men det er for tæt på midnat. Det dæmpede skær fra min natbordslampes spare-pære gør mig syg – du ved, sådan psykisk. Mit hoved vender og drejer og jeg føler mig lidt svimmel af de glas vin jeg fik skænket så fint tidligere på aftenen.\nDet gør lidt ondt i ryggen og jeg skal tisse. Høje brag kan høres udenfor og min kat er forsvundet, som hver anden nytårsdag. Jeg vil egentlig gerne finde på et nytårsforsæt, men min hjerne virker ikke ret optimalt og har ikke gjort det et halvt års tid nu. Intet betyder jo noget mere.\nJeg sidder alene hjemme, mine forældre er hos nogle venner og mine brødre er til hver deres fest rundt omkring i Aarhus.\nIkke at det betyder noget, vil jeg gerne bilde mig selv ind. Nytårsaften er opblæst og vanvittig overvurderet, som min veninde jeg spiste aftensmad med sagde til mig. Jeg ved ikke om det ar for at trøste mig mens hun var på vej til at tage bussen til en fest hun var blevet inviteret til, eller om hun rent faktisk mente hvad hun sagde.\nNu er klokken 20 i midnat. Jeg rejser mig op, så jeg nu ligger op ad nogle puder jeg placerede op ad den råkolde mur tidligere i aftes. Jeg burde nok gå ned og tisse nu, hvis jeg skal følge mine planer om at gå ned til stranden og se fyrværkeriet over Aarhus by. Jeg ved fra erfaring, at når jeg først kommer i gang med at gøre noget, nyder jeg faktisk hvad jeg gør – ellers har det som en tanke, ikke betydning for mig.\nKvart i. Min hosten er stadig ikke holdt op. Min far siger, at det kan vare op til en måned, så jeg håber da så sandelig at det varer op snart.\nFyrværkeriet holder våbenhvile indtil farefanen lyder. En storm bryder ud, det skulle efter sigene være det samme hvert år. Det her er mit første år jeg er i Danmark på en nytårsaften som en teenager, der burde have aftaler.\nEr det virkelig så slemt? For bare at skyde skylden på et eller andet, vil det måske være min introverthed. Jeg nyder mit eget selskab og synes ærlig talt ikke, at en stupid tradition skal kaste mig ud i at gøre noget dumt ved at drikke mig i hegnet igen.\n10 i. Jeg skal godt nok tisse nu, hihi. Jeg kan høre bragende lyde langt fra. Som når en person, der står på lang afstand og affyrer en pistol– lyden er forsinket. Det er egentlig ret interessant.\nBurde jeg hoppe ind i det nye år? Jeg skal efterhånden skynde mig lidt hvis jeg skal finde et nytårsforsæt.\nJeg tror jeg har det nu.\nJeg rejser mig op for at gå ned og tisse. Jeg tager handling, jeg tager stilling.\nKlokken er 7 i.\nJeg vil ikke komme for sent mere i det nye år, så jeg må gå nu.\nnytår, ligegyldighed, ligeglad, alene, nytårsforsæt, depression, druk, nytårsaften, ensomhed, aften


Spørgsmål og svar tagget med "joker"\nFølgende spørgsmål og svar er tagget med "joker"\n23. oktober 2012 10:24 - Onsdagslotto jokertal - hvor? - Hvor finder du lettes ondagslotto jokertal - her på siden naturligvis. Let tilgængelige jokertal fra onsdagslotto... [Læs mere]\n18. marts 2012 10:02 - Hvilken af jokertal rækkerne er den med gevinst? - Når du spiller for 50kr lyn lotto, så er der 2 rækker Joker på kuponen, hvis du skulle vinde de syv rigtige i joker kan du højest sandsynligt kun have dem på en af rækkerne, men....... [Læs mere]\n29. november 2011 14:48 - Kan man vinde lotto uden joker? - Joker spillet er et spil for sig selv, der bare offentliggøres og trækkes samme dag som lottotal bliver trukket ud.... [Læs mere]\n24. november 2011 11:01 - Hvordan spiller man lotto joker? - Det er meget simpelt at spille joker i lotto... Læs mere...... [Læs mere]\nBrugerne har givet: Spørgsmål og svar tagget med "joker"\nfølgende stemme 1,6 ud af 5 baseret på 11 stemme(r)


Complejo Les Palmiers i Llansa til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 146 ejendomme i Llansa.\nRoses 13, Punta d'en Feliu, Llansa, Spanien, 17490 - Se på kort\nVilla (8 voksne) (Villa (8 Adults))\nMere om Complejo Les Palmiers\nComplejo Les Palmiers ligger ved havet, 2 km udenfor Llançà, og tilbyder sæsonåben udendørs pool, tennisbane, have og legeplads til børnene. Villaerne og lejlighederne hos Les Palmiers omfatter egen møbleret terrasse, sofa, satellit-tv samt køkken med mikroovn, kogeplade og kaffemaskine. Feriestedets restaurant-bar er åben om sommeren og byder på barspil og internetadgang mod tillægsgebyr, foruden levende flamenco-shows om onsdagen i løbet af juli og august. Der findes et lille udvalg af restauranter og butikker i Llançà, samt adskillige spisesteder i El Port de la Selva, som ligger 10 minutters kørsel fra Les Palmiers. Der er 30 minutters kørsel fra ejendommen til Roses og Figueres, og 18 km til Cadaqués og Peralada Golfbane.\nLokalt skatte-ID: HUTG-001442 00, HUTG-001480 38\nDu bedes give Complejo Les Palmiers besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse. Licensnr.: HUTG-001442 00, HUTG-001480 38\nAlle slags rejsende (38) Par (8) Rejsende alene (1) Familie med små børn (18) Familie med store børn (7) Gruppe (4)


Stoppet kloak Rønde - hurtig kontakt til kloakmester i Rønde\nStoppet kloak i Rønde\nDet er ofte nødvendig med professionel hjælp, hvis der er problemer med en stoppet kloak. Rønde er hjemegn for flere autoriserede kloakmestre, som kan hjælpe dig.\nI nogle tilfælde kan en stoppet kloak kræve akut hjælp som fx slamsugning, kloakrensning eller kloakspuling. Flere autoriserede kloakmestre har en vagttelefon, som du kan ringe til, hvis du har brug for akut hjælp. Tag et kig på deres hjemmeside for at finde nummeret på deres døgnvagt, hvis du har brug for akut hjælp til en stoppet kloak i Rønde.\nMange autoriserede kloakmestre kan rykke ud til en stoppet kloak med kort varsel. Det gælder naturligvis også de autoriserede kloakmestre i Rønde. Flere firmaer tilbyder døgnservice, som du kan ringe til både dag og nat, så du kan få hurtig hjælp.\nUnder alle omstændigheder er det ofte en god idé at kontakte en autoriseret kloakmester, hvis du jævnligt døjer med en stoppet kloak. Rønde og omegn huser flere autoriserede kloakmestre, som du kan ringe til, hvis den er gal uanset, om du har brug for akut hjælp i form af en døgnvagt eller du kan vente en dag eller to. Det er jo ikke helt billigt, hvis en kloakmester skal rykke ud uden for normal arbejdstid, selv om han tilbyder døgnservice.\nHurtig hjælp til stoppet kloak Rønde


Dræbergopler har en vild overlevelsesevne og kan for eksempel få afkom uden sex. Nyt dansk studie peger på, at de også æder deres afkom.\nI et nyt studie har danske forskere for første gang fundet beviser for, at dræbergoplen er kannibal. En anden forsker er imidlertid skeptisk over for studiets konklusioner. (Foto: Bruno C. Vellutini )\nDa den østamerikanske ribbegople (Mnemiopsis leidyi) første gang svømmede ind i danske farvande i 2006/07, fik den masser af medieomtale - og pressen gav den hurtigt det frygtindgydende navn 'dræbergoplen'.\nNavnet til trods er 'dræbergoplen' ikke spor farlig for mennesker, men nu indikerer ny forskning, at den invasive art måske alligevel er lidt mere 'dræber-agtig', end vi troede:\nI hvert fald konkluderer studiet, at den slår sit eget afkom ihjel.\n»Vi har påvist, at når der mangler føde, så opfører ribbegoplen sig kannibalistisk og spiser sine egne larver,« fortæller forskningsleder Thomas Larsen, som er en af hovedforfatterne på det nye studie, som er publiceret i det videnskabelige tidsskrift Communications Biology.\nDen østamerikanske ribbegople Mnemiopsis leidyi kan blive op til 7-12 cm og består primært af vand.\nI pressen er den blevet døbt ‘dræbergoplen’, men ligesom ‘dræbersneglen’ er den ikke farlig for mennesker.\nI modsætning til ægte gopler - som for eksempel brandmanden - har ribbegoplerne ikke nældeceller. Det betyder, at de ikke kan brænde, når man rører dem.\nNavnet skyldes formentlig, at dræbergoplens ankomst til Sortehavet i 1980’erne fik fiskeriet og hjemmehørende fiskebestande til at kollapse.\nGiver kannibalisme succes?\nForskerne bag studiet mener, at dræbergoplens kannibalistiske tendenser er en medvirkende årsag til, at den invasive art har været i stand til at sprede sig og få succes på vidt forskellige breddegrader på kloden, herunder i de kolde danske farvande.\n»Når goplerne har tømt havet for vandlopper og andet føde omkring sig, så har de endnu et spisekammer i deres eget afkom. Det smarte er, at deres afkom er i stand til at spise små byttedyr, som de voksne gopler ikke selv kan fange, så tilsammen kan de virkelig rydde et område for føde,« forklarer danske Thomas Larsen, som er biolog og forskningsleder ved Max Planck Instituttet i Jena i Tyskland.\nEn anden dræbergople-forsker, Cornelia Jaspers, som ikke har været en del af det nye studie, er imidlertid skeptisk over for metoden og konklusionerne i det nye studie.\nForsker: Jeg er skeptisk\n»Jeg vil ikke afvise, at ribbegoplen kan være kannibal, men jeg mener ikke, at studiets data er tilstrækkeligt til at bevise, at det har betydning for goplernes succes i naturen. Det er et spændende studie, men jeg er skeptisk over for metoderne, som de har brugt til at indsamle data,« siger Cornelia Jaspers, som er seniorforsker ved Institut for Akvatiske Ressourcer på Danmarks Tekniske Universitet.\nCornelia Jaspers henviser blandt andet til et af sine egne studier, som tyder på, at ribbegoplerne har kunnet sprede sig succesfuldt i Danmark, fordi de er i stand til at producere afkom fra et meget tidligt stadie.\n»Kannibalisme kan måske bidrage til deres overlevelse, men jeg er skeptisk over for, at det har haft afgørende betydning for deres succes i danske farvande,« siger hun.\nLæs også: Dræbergoplens fjende er opdaget i Danmark\nSlughals eller kanibal?\nDet var oprindeligt biolog Jamileh Javidpour fra Syddansk Universitet, som for mere end 10 år siden fik mistanke om, at ribbegopler måske kunne være kannibalistiske.\nEn dag, hvor hun kiggede på nogle ribbegopler i mikroskopet, kunne hun se, at de havde deres egne larver inden i sig. Men spørgsmålet var, om det blot var en tilfældighed?\nRibbegoplerne var i forvejen kendt som nogle slughalse, der æder næsten alt på deres vej, så måske var et par uheldige larver blot røget ind i slughalsen ved en fejl?\nLæs også: Fortidsmonster: Skræmmende penis-orm var kannibal\nRibbegopler - bedre kendt som dræbergopler - har ingen hjerne og er skrøbelige dyr. Alligevel har de formået at overleve på kloden igennem millioner af år - meget længere end mennesket. Er kannibalisme en del af hemmeligheden bag ribbegoplernes succes? (Foto: Hans Ulrik Riisgård)\nForskerne bag studiet mener, at deres nye studie nu endelig kan påvise, at ribbegoplernes kannibalisme ikke blot er tilfældig, men en del af deres overlevelsesstrategi i Østersøen.\n»Når deres bestand vokser, er de i høj grad afhængige af plankton og andet føde, som er tilgængeligt. Men efter et par uger er der ikke mere at spise, og så skifter de over til at spise deres egne larver. Det kan formentlig hjælpe dem med at med at overleve i tiden op til vinteren,« siger Jamileh Javidpour, som er adjunkt ved Biologisk Institut, Syddansk Universitet og hovedforfatter på det nye studie sammen med Thomas Larsen.\nHun påpeger, at forskerne både har undersøgt ribbegoplens kannibalistiske tendenser i laboratoriet og ude i havmiljøet.\nI laboratorieforsøget mærkede forskerne nogle alger med særlige sporstoffer - isotoper - som var til at genfinde.\nDe ‘mærkede’ alger blev først spist af små krebsdyr, som herefter blev spist af ribbegople-larver. Larverne blev nu sendt ned i tre akvarier med hver sin voksne ribbegople, som de svømmede rundt sammen med i 36 timer.\n»Vi havde ikke sultet ribbegoplerne, men de havde ikke fået mad i 24 timer op til forsøget. Ved hjælp af isotoperne kunne vi påvise, at ribbegoplerne spiste stort set alle larverne,« siger Thomas Larsen.\nForsker: Urealistisk forsøg\nCornelia Jaspers mener imidlertid, at situationen i akvariet er urealistisk. For det første fordi der er en unaturligt høj tæthed af larverne i akvariet. Og for det andet, fordi ribbegoplerne vil kunne filtrere sig igennem alt vandet i det 2 liter store akvarium 12 gange i løbet af de 36 timer, lyder hendes beregning.\n»Det er ikke realistisk, og man kan ikke konkludere, at resultaterne kan overføres til naturen. Når goplen kan nå at filtrere alt vandet fra akvariet igennem mere 12 gange, så er det ikke så mærkeligt, at den har spist nogle larver,« mener Cornelia Jaspers og tilføjer, at hun også er skeptisk overfor, at kun tre voksne gopler medvirker i laboratorie-eksperimentet.\nHar de spist larver eller ej?\nCornelia Jaspers er heller ikke overbevist af studiets data og observationer fra ribbegoplernes naturlige miljø.\nHer skriver forskerne i studiet, at de har taget to billeder, hvor man kan se, at nyfangede ribbegopler fra Østersøen har larver inden i deres aurikler - en slags propeller, som ribbegoplerne bruger til at hvirvle føde hen mod munden, forklarer hun.\n»Selvom de har larver i deres aurikler, er det ikke et bevis for, at de spiser dem. Larverne er ikke røget igennem deres mund eller mave. Det er det samme, som hvis du holder et æble i hånden. Det er ikke et bevis for, at du har spist æblet,« siger Cornelia Jaspers.\nDe tre billeder viser ifølge adjunkt Jamileh Javidpour en ribbegople (dræbergople), som fortærer en larve. Hun har fotograferet det kannibalistiske måltid under et mikroskop. (Fotos: Jamileh Javidpour)\nLæs også: Tomatplanter gør larver til kannibaler\nÆldre end mennesket\nSelvom forskerne er uenige om, hvorvidt det er bevist eller ej, at ribbegopler er kannibalistiske af natur, er de enige om, at ribbegoplernes succesfulde udbredelse er værd at undersøge.\nRibbegoplernes historie går nemlig meget længere tilbage end menneskenes. Formentlig helt tilbage til tidsperioden kaldet Den Kambriske Eksplosion for omkring 525 millioner år siden.\n»Der er tale om et dyr, som ikke har nogen hjerne, og som er ret skrøbeligt. Hvorfor har det været så succesfuldt? Det vil vi gerne vide,« siger Jamileh Javidpour.\nForskerne påpeger samstemmigt, at en del af svaret lyder, at ribbegoplerne kan producere masser af æg - en enkelt gople kan ifølge Cornelia Jaspers producere cirka 12.000 æg om dagen. Og dyrene kan både få afkom med og uden sex.\n»De kan reproducere seksuelt, men de kan samtidig også være hermafroditter, hvilket betyder, at et enkelt individ kan være begge køn og selv sørge for reproduktion,« forklarer Jamileh Javidpour.\nHun tilføjer, at ribbegoplerne har en lang liste af andre egenskaber - såsom at kunne klare sig med meget lidt ilt - hvilket gør dem i stand til at klare sig under svære betingelser.\nDisse egenskaber har været nødvendige, efterhånden som ribbegoplen har spredt sig fra sit oprindelige leveområde. Oprindeligt stammer den fra den amerikanske østkyst. Men i begyndelsen af 1980’erne ankom den til Sortehavet, formentlig som blind passager i ballastvand fra skibe.\nStor skade i Sortehavet\nI Sortehavet formerede den invasive art sig lynhurtigt, og den østamerikanske ribbegople endte med at skabe stor ravage og skade blandt hjemmehørende fiskearter.\n»I Sortehavet formerede ribbegoplen sig lynhurtigt, og den kunne nærmest støvsuge området for den føde, som fiskene normalt spiste. Det gik hårdt ud over fiskebestanden i Sortehavet og fiskeriet kollapsede,« fortæller Cornelia Jaspers.\n»Indtil videre har vi ingen dokumentation for, at ribbegoplen har haft en direkte effekt på fiskebestande eller fiskeri i Danmark. Men vi er i gang med at undersøge det, og der ser i hvert fald ud til at være en indirekte effekt nogle steder,« siger Cornelia Jaspers.\nEt eksempel på en mulig indirekte effekt er, at masseforekomst af dræbergopler måske har forværret problemer med iltsvind i Limfjorden.\nUanset om kannibalisme har været afgørende for ribbegoplens succes i Danmark eller ej, er forskerne enige om, at vi bør vænne os til ribbegoplens tilstedeværelse.\nDen er kommet for at blive - og den har i øvrigt taget flere af sine slægtninge med, hvilket du kan læse mere om i artiklen Dræbergoplens slægtninge er flyttet til Danmark.\nLæs også: Majs gør hamstere til vilde kannibaler\n'Cannibalism makes invasive comb jelly, Mnemiopsis leidyi, resilient to unfavourable conditions', Communications Biology, 2020, DOI 10.1038/s42003-020-0940-2\nJamileh Javidpour (SDU)\nThomas Larsen (Max Planck Instituttet)\nCornelia Jaspers (DTU)\n'Selection for life‐history traits to maximize population growth in an invasive marine species', Global Change Biology, 2017


Otte-årige Bent blev det sidste og yngste offer i Odense – John Borgkilde\nSublestenen fortæller sit tavse sprog besættelsestidens ofre\nPosted: aug 3, 2021 at 5:23pm Updated: aug 22, 2021 at 9:53am\nSelv om det efterhånden er 76 år siden, at 2. verdenskrig sluttede, så er der ingen ende på historien om besættelsen af Danmark. Nu sættes der mere end nogensinde fokus på de dramatiske fem år i Odense.\n“Folk i alle aldre løb i panik ned ad Klosterbakken. Heriblandt otte-årige Bent og hans mor, der var taget ind til byen for at fejre befrielsen. I baggrunden hørtes et inferno af skud fra rifler, maskinpistoler og maskingeværer og indimellem chokerende eksplosioner fra håndgranater. Bent løb, alt hvad de små ben kunne klare, men i svinget ved elektricitetsværket faldt han pludselig. Hans mor forsøgte at få ham på benene igen – men forgæves. Bent var ramt af et projektil. Dagen efter afgik drengen ved døden. Moren slap med livet i behold. Bent blev besættelsens sidste yngste offer i Odense.\nDen historie fortæller, Johnny Wøllekær, Odenses stadsarkivar, som i samarbejde med samtidshistoriker og arkivar Andreas Skov har opbygget en udstilling i Historisk Hus, en udstilling, hvor der endnu engang sættes fokus på besættelsestiden i Odense.\nDenne gang omfatter udstillingen i tekst og billeder flere nye detaljer fra de fem dramatiske år – og for første gang bruges det nyeste it-isenkram inden for formidling.\nBaggrunden er nedsættelsen af den sidste af en halv snes såkaldte snublesten, som nu er lagt rundt i Odense. Snublesten er en moderne slags mindesmærker.\nHver enkelt snublesten er identisk med en 10 x 10 centimeter betonkube med en messingplade, hvorpå det er skrevet navn og data på ofret for nazismen. Hver enkel sten er håndlavet og den unikke sten bevarer mindet om det unikke individ som mistede livet som følge af nazisternes forbrydelser i Europa.\nPå baggrund af den tiende og sidste snublesten i Odense åbnes “Besættelsestidens ofre”, en udstilling som i tekst og billeder vises i foredragssalen i Historiens Hus frem til den 30. september. Flere fotos er farvelagt ved hjælp af et særligt billedbehandlingsprogram.\nBilleddokumentation. En trækiste er i sommeren 1945 gravet op på det militære øvelsesterræn ved Seden Strand. I trækisten lå liget af en af de i alt 14 fynboer, som nazister et par år forinden havde dræbt og begravet. (Fyens Stiftstidendes pressefotosamling, Stadsarkivet).\nDrengen Bent Emanuel Hansen, som på ulykkelig vis blev skudt på befrielsesdagen den 5. maj 1945, blev ikke alene det yngste offer, men også det sidste under den tyske besættelse.\nSelv i dag, 76 år senere, ved ingen med sikkerhed, hvem som affyrede det dødbringende projektil. Ingen kan udelukke at skuddet kom fra en modstandsmands gevær. Netop den dag var mange modstandfolk i ekstase og de skød nærmest til højre og venstre – i jubel og glæde.\nGik værst ud over Odense\nOdense var den by i Provinsen, det gik værst ud over under besættelsen, hvad angik optøjer, strejker, schalburgtager, likvideringer, drab og mord.\nI Odense samlede frihedskæmperne og mange andre sig om morgenen den 5. maj.\nDet skulle have været en festlig dag som skulle markere frihed efter fem års tysk besættelse. Men befrielsesdagen blev aldrig nogen fest i Odense. Tværtimod blev det den blodigste dag i byens nyere historie. Ikke færre end 23 borgerne mistede livet og 80 blev såret.\nOver 100 odenseanere mistede livet under besættelsen.\nUdstillingen fortæller også om de dramatiske hændelser – blandt dem, var dem som allerede udviklede sig på besættelsens første dag, den 9. april 1940. Den dag blev de første seks odenseanske soldater dræbt – og 13 såret. Fynske Livregiments 4. bataljon var flyttet til Sønderjylland allerede i februar måned og det var dem, som tilfældigvis var udset til at stoppe tyskerne, da de væltede ind over grænsen. Og 4. bataljon var fremme i forreste linje, ved Haderslev og som følge deraf også fik de hårdeste tab.\nSidste odenseaner døde i Sverige\nHistorien fortæller også om den sidste Odense-borger, som på grund af nazisternes besættelse bukkede under. Efter et umenneskeligt ophold i koncentrationslejren Neuengamme, var modstandmanden syg og dårlig transporteret til Sverige, hvor han åndede ud på et lazaret den 11. maj 1945. Dermed blev der sat et tragisk punktum på Odenses besættelses-historie – i Sverige.\nOdense-ofrene kom fra alle samfundslag: Der var unge soldater, midaldrende kommunister og idealistiske modstandsfolk. Der var jøder, fremtrædende forretningsfolk, politifolk, kriminelle, subsistensløse, tilfældige husmødre – og altså en otte-årig knægt.\nOdense er den første by uden for København som har fordelt snublesten i byen. Det er baggrunden for den tankevækkende udstilling “Besættelsestidens ofre”. Johnny Wøllekær oplyser, at der åbnes for en ny hjemmeside www.besættelsestidensofre.dk samt for en nyudviklet web-app, som kan benyttes ved de enkelte snublesten og hvor man tilmed kan få information om ofrene og om, hvorfor snublestenen er placeret netop på den pågældende adresse.\nFor Danmark var befrielsesdagen den 5. maj 1945 en festdag. Bare ikke i Odense, hvor der var blodige optøjer med mange ofre. På dette stærke billede ses i hundredevis af odenseanere løbende i panik og afmagt ned ad Klosterbakken. Der var netop udbrudt voldsomme kampe og skyderier omkring Flakhaven. (Fyens Stiftstidendes pressefotosamling, Stadsarkivet).\nHistorien om snublesten\nDen tyske kunstner Gunter Demnig fik idéen til de såkaldte snublesten, som man skal være meget uheldig for at snuble over. Det kan stort set ikke lade sig gøre.\nDog henviser det tyske ord, Stolperstein, oversat til snublesten på dansk, til Demnigs intention om, at beskueren bogstaveligt talt skal snuble over fortiden og på den måde blive mindet om det menneske, som havde sin sidste frivillige bopæl ved det sted, hvor stenen er lagt.\nDemnig lagde den første sten til minde om ofre for nazisternes forbrydelser i Köln tilbage i 1992. Og det, som startede som et lokalt projekt til minde om enkelte ofre i Köln, har siden udviklet sig til Europas største decentrale mindesmærke. \nDe første snublesten blev lagt for roma-sintier og der findes nu snublesten til minde om udvisning og udryddelse af roma-sintier, jøder, homoseksuelle, politisk forfulgte, Jehovas Vidner, samt ofre for det såkaldte “eutanasi”- program og for mennesker tvunget på flugt eller sendt i koncentrationslejr.\nDer er flere end 74.000 snublesten i Europa – og Danmark er det 26 land. På projektets tyske hjemmeside findes flere informationer, læs mere på stolpersteine.eu.\nWeb og snublesten i Odense\nTilbage til den aktuelle udstilling. På hjemmesiden www.besættelsestidensofre.dk findes biografiske oplysninger på flere af de over 100 odenseanere, der i perioden 1940-45 mistede livet. På siden kan man dykke ned i de enkelte ofres barske historier, ligesom man kan indhente viden om de ti snublesten i Odense. Der kan desuden hentes undervisningsforløb og tjekkes kilder og der kan lyttes til podcasts. Man kan i det hele taget skaffe sig ny viden om besættelsestidens Odense – 76 år efter befrielsen. Johnny Wøllekær tilføjer, at med web-app’en https://snublesten.historienshus.dk/ på telefonen bliver man guidet rundt til de odenseanske snublesten.\nOlderThomas Mørk som usynlig skygge i det ny H.C. Andersen Museum


Tidligere FCK-talent bomber mål ind i Serie 1 – LigaBold.dk\nTidligere FCK-talent bomber mål ind i Serie 1\nMarcus Stoltenberg, der har en fortid i FC København, har haft en strålende sæson indtil videre med 13 mål i 10 kampe for Serie 1-klubben Raklev GI. Nu går han efter topscorertitlen.\nFor få år tilbage var Marcus Stoltenberg holdkammerat med blandt andre William Bøving og Rasmus Højlund på FC Københavns U17-hold, men nu er den målfarlige offensivspiller tilbage i barndomsklubben Raklev GI, der huserer i Serie 1.\nI denne sæson er det gået strålende for Stoltenberg, da han er noteret for 13 mål i 10 kampe for Serie 1-klubben inden forårets kampe.\nDen 18-årige målmager siger til LigaBold.dk, at han nyder at spille for barndomsklubben, hvor der er et helt unikt fællesskab.\n– Vi er en god gruppe i Raklev, så det er altid rart at komme til træning. Det er bestemt også noget, som jeg har hjulpet mig med at præstere på banen. Vi er et ungt hold, og jeg har kendt mange af dem i lang tid, siger Marcus Stoltenberg til LigaBold.dk.\nDen 18-årige spiller har altid haft et talent for at score mål, siger han.\n– Jeg har altid haft en målnæse, fra da jeg var helt lille. Jeg har altid scoret mål, og det er nok også grunden til, at jeg nåede så langt inden for ungdomsfodbolden. Efter at jeg er begyndt at spille seniorfodbold og har fået en større rolle nede i Raklev, så er jeg også blevet bedre til at trække modstanderne og finde de frie spillere, så det ikke kun er mig, som der bliver farlig.\nStoltenberg startede med at spille fodbold som fireårig i Raklev GI. Da han blev U13, skiftede han til Holbæk, hvor Stoltenberg var i halvandet år. Herefter tog Stoltenberg et stort spring, da han som U15 blev en del af FCK. Han endte med at være en del af hovedstadsklubben i tre år, inden han drog hjem til Raklev i sommeren 2019.\nTiden i FCK har givet ham meget som fodboldspiller.\n– Det har selvfølgelig udviklet mig både fodboldmæssigt, men også på det personlige. Det har givet mig et indblik i, hvor meget det kræver at have en hverdag som semiprofessionel, eller hvad man kalder det. Det gav meget.\nSammenholdet haltede i FCK\nStoltenberg endte med at forlade FCK, da han løb ind i en række skader, og så forsvandt motivationen stille og roligt.\n– Grunden til, at jeg forlod FCK, var, at jeg hen imod slutningen fik en masse skader og blev lidt fejlbehandlet. Jeg havde noget skæv ryg, så jeg fik ondt i knæet. Jeg mistede derfor motivationen til at spille og træne en fem-seks gange om ugen. Det gjorde, at jeg tog hjem til Raklev for at spille, og jeg har egentlig fået glæden tilbage igen.\nStoltenberg kan mærke en kæmpe kontrast mellem den store klub FCK og den noget mindre Serie 1-klub Raklev GI. Konkurrencen i FCK gik ud over det sociale, mener offensivspilleren.\n– At det ikke er lige så konkurrencepræget i Raklev gør også, at sammenholdet i truppen bliver bedre. Det kan godt være, at der er nogle spillere, som spiller på samme position, men i Raklev vil alle, at klubben klarer sig godt. I FCK var alle mand for sig selv, og det var lige meget, hvad det kostede. Man skulle bare frem og være den bedste. Sammenholdet i FCK haltede, og det var ikke så godt i omklædningsrummet.\nVar det grundet konkurrencen i FCK, at du mistede motivationen?\n– Jeg havde ikke motivationen til træninger (i FCK, red.), så jeg kæmpede måske ikke så meget, som jeg kunne have gjort, end hvis jeg havde det godt, og sammenholdet var perfekt. Jeg tror også, at det, at jeg er blevet glad for fodbold igen, også har løftet mit niveau.\nRaklev har et ungt hold, pointerer Stoltenberg, og holdet formåede i efteråret at udnytte, at mange af modstanderne undervurderede Raklev en smule. Sammenholdet i Raklev har også båret holdet i mange kampe, mener han.\nGår efter topscorertitel\nHoldet er lige nu nummer seks i Serie 1 Pulje 2 blandt andet takket være Stoltenbergs 13 mål. Det gør ham til den næstmest scorende i den sjællandske Serie 1, kun overgået Jakob Kloppenborg, der skiftede til Danmarksserie-klubben Karlslunde IF i starten af 2021.\nDen 18-årige spiller har et klart mål for sæsonen.\n– Jeg regner med, at jeg skal fortsætte med at score mål. Jeg vil gerne ende som topscorer i Serie 1. Det er et personligt mål.\nPå sigt kan det være, at Marcus Stoltenberg vil prøve sig af på et højere seniorniveau, men han tager det stille og roligt.\n– Lige nu er der meget fokus på skolen, men man drømmer selvfølgelig om at spille i de store ligaer. Jeg lever bare i nuet lige nu, og så må vi bare se, hvad der sker, siger Marcus Stoltenberg til LigaBold.dk.\nFørste turneringskamp for Raklev GI bliver mod Greve Fodbold lørdag 17. april klokken 15.


De 10 bedste hoteller i Maldonado Department i 2018 - TripAdvisor\nFerie i Maldonado Department\nHoteller i Maldonado Department\nAktiviteter i Maldonado Department\nAlle hoteller i Maldonado Department\nTilbud på hoteller i Maldonado Department\n5–stjernede hoteller i Maldonado Department\n4–stjernede hoteller i Maldonado Department\n3–stjernede hoteller i Maldonado Department\nBedste hoteller i Maldonado Department, Uruguay\nType Alle hoteller i Maldonado Department Budget Mellemklasse Luksus Kasino Hytte Villa Vandrerhjem Ranch Lejlighed Campingplads Romantisk Strand Hytte Familievenligt Nær skiterræn Værdi for pengene Til forretningsrejser FeriehotelAlle\nNr. 61 af 400 overnatningssteder i Maldonado Department med bedste værdi for pengene\nNr. 62 af 400 overnatningssteder i Maldonado Department med bedste værdi for pengene\nNr. 63 af 400 overnatningssteder i Maldonado Department med bedste værdi for pengene\nNr. 64 af 400 overnatningssteder i Maldonado Department med bedste værdi for pengene\nNr. 65 af 400 overnatningssteder i Maldonado Department med bedste værdi for pengene\nNr. 66 af 400 overnatningssteder i Maldonado Department med bedste værdi for pengene\nNr. 67 af 400 overnatningssteder i Maldonado Department med bedste værdi for pengene\nNr. 68 af 400 overnatningssteder i Maldonado Department med bedste værdi for pengene\nNr. 69 af 400 overnatningssteder i Maldonado Department med bedste værdi for pengene\nNr. 70 af 400 overnatningssteder i Maldonado Department med bedste værdi for pengene\nNr. 71 af 400 overnatningssteder i Maldonado Department med bedste værdi for pengene\nNr. 72 af 400 overnatningssteder i Maldonado Department med bedste værdi for pengene\nNr. 73 af 400 overnatningssteder i Maldonado Department med bedste værdi for pengene\nNr. 74 af 400 overnatningssteder i Maldonado Department med bedste værdi for pengene\nNr. 75 af 400 overnatningssteder i Maldonado Department med bedste værdi for pengene\nNr. 76 af 400 overnatningssteder i Maldonado Department med bedste værdi for pengene\nNr. 77 af 400 overnatningssteder i Maldonado Department med bedste værdi for pengene


🐾 Grooming Din Bichon Frise - 2020\nSådan træner du en hund til at bruge et rampe\nGør Shibas Shed?\nTing at huske på, når du plejer din Bichon\nJeg er den stolte ejer af en en årig Bichon Frise og mens de er en af de sødeste, mest elskede hunde, er de også en af de sværeste at pleje. I mine ti måneder med at have ham forbedrer jeg stadig min grooming teknikker, men forhåbentlig det, jeg har lært gennem forsøg og fejl, vil hjælpe dig. Grooming din hund selv er ikke umuligt, og så længe du har en time eller to at spare, kan det være givende (og lette din tegnebog) at gøre det selv. Før du plejer din Bichon, er det vigtigt at sikre dig, at du vil kunne udføre jobbet. Hvis din krøllede pooch er mattet, kan det være smertefuldt for din hund og det er tidskrævende for dig at afskrække måttene. Også, hvis din hund er lidt robust, kan plejehjemmet måske ikke være så håndterbart for dig.\nForsyninger du skal bruge:\nefterbehandling spray (valgfri)\ndental spray (valgfri)\nnegleklippere og pet neglkværn\nNår du bader din Bichon, er det vigtigt at børste dem først, da vandet vil stramme eventuelle eksisterende måtter. Min hund har tendens til at matte under hans forben. For at forhindre matting er den daglige børstning vigtig. Efter børsten din hund, sætte ham / hende ind i karret og våd dem fra hoved til tå. Jeg bruger en kop til at hjælpe med mindre områder, især ansigtet. Efter befugtning af din Bichon, skumblødningshampoo på hele kroppen. Jeg har i øjeblikket brugt GNC kæledyr whitening shampoo, som fungerer godt. Jeg fik det fra Petsmart for omkring $ 10. Jeg skummer ekstra shampoo på mine hunde, poter og tårefletter. Jeg tillader generelt whitening shampoo at sidde et stykke tid for at få en lysere påvirkning.\nMens jeg lader whitening shampoo gøre sit arbejde, renser jeg mine Bichons tænder og ører. Jeg bruger VetTrust Ear Rinse, som jeg købte fra Walmart for omkring $ 7 og følg anvisningerne på flasken (du lægger bare noget af skylningen i dine hundeører, masserer deres øre og det er det!) Jeg renser derefter tænderne med Sentry Petrodex Dental Spray til katte og hunde. Du skal bare sprøjte deres tænder og sørg for at sprøjte alle tænderne. Jeg fortsætter med at skylle shampooet af. Hvis hans pels ikke er så blød som sædvanlig, vil jeg fortsætte med at betingelse ham også. Hvis deres pels er blødt, er du velkommen til at springe over dette trin.\nHvor mange penge bruger du en måned på pleje?\nBlødtørring og Fluff Tørring\nBlødtørring en Bichon kan være meget vanskelig og er et af de vigtigste trin i pleje din Bichon. Generelt tørrer jeg håndklædet på min hund, indtil han er fugtig, så fortsæt med at børste ham med glidebørsten. Jeg børster nedslag på hans krop og ben, for eksempel fra toppen af skulderen bøjer jeg ned til hans poter. Jeg børster ned streger under øjnene til bunden af hans næse og børster hoveddelen af hovedet lige tilbage. Efter dette trin skal din Bichon have et vådt, lige eller lidt bølget udseende. Jeg fortsætter med at tørre ham, mens han pusser sin pels i alle retninger for at få det knogler lige. Der er visse dele af min hund, der ikke retner helt og det er ret almindeligt.\nUnder tørdørring kontrollerer jeg konstant blæktørret for at være sikker på, at det ikke er for varmt ved at blæse luften på bagsiden af min hånd. Husk, hunde er mere følsomme over for varme end mennesker er så hvis det er varmt for dig, er det helt sikkert varmt for dem. Efter din hund er helt tør og lige er det tid til at få fat i clippers.\nUdklipning af din Bichon\nGiv din hund en sidste børste, før du bruger klipperne. (Jeg bruger Wahl kædeklippere, som jeg købte fra Walmart for omkring $ 30 eller deromkring. De kom med et par forskellige vagter, saks, en kam og en instruktions DVD). Derefter klippe bunden af poterne, men gå ikke mellem pote puderne. Klip rundt i endetarmen og pas på ikke at skære selve endetarmen. Brug derefter et nummer 3 (3/8 ") vagt til hans krop. Barber i nedadrettede streger, pas på at ikke barbere benene, da benene skal scissoreres. Det er lettere at ikke barbere lige over benet for nemmere at blande deres ben når du sakser dem senere. Skær ikke hovedet heller ikke, da det også skal scissoreres.\nNår du har barberet kroppen, bør du kaste kroppen og benene lige ned. Prøv at bruge et billede som en henvisning til hvordan benene skal se ud. Forbenene skal være afrundede og lige. Hold saksen lige ned og skær en ret linje fra kroppen til enden af poterne. Prøv ikke at foretage store ændringer, fordi når du skærer for meget, er det meget sværere at rette i modsætning til ikke at skære nok. Skær bunden af poterne i en cirkel. Når jeg skærer deres ben, har jeg bemærket, at det er lettere at gå med den linje, der allerede er der, og skære de stykker, der afviger i stedet for at skære en helt ny linje. Gør det samme for bagbenet undtagen at huske at forlade en bøjning for deres "knæ".\nBichon hovedet er den vigtigste del af pleje. Hovedet skal afrundes øverst og fladt i bunden for hjælpeskæringen (dyrebeskæring). Børst toppen og bunden ned. Skær ørerne, så de er lige til bunden af hagen for at sikre, at de blandes godt. Derefter afrundes toppen af hovedet for at blande i ørerne også. Sørg for at sikre, at hovedet er større end kroppen for at give et ægte Bichon look.\nTips til pleje din Bichon\nVær tålmodig, pleje kan være tidskrævende\nPrøv at prøve igen. Din første gang at klippe din hund vil nok ikke være perfekt, men hvis du holder det til sidst, kommer du derhen\nJo mere du dyrker din hund, desto mere vil han / hun senere sidde\nHalen skal bare kædes, den skal være busk\nSørg for at trimme øjenområdet omhyggeligt, så din Bichon ikke konstant har hår i hans / hendes øjne\nPrøv en hygiejne trim på bunden, så poopet ikke sætter sig fast på dine hunde bunden\nEn ung hvalp vil mere end sandsynligt ikke være i stand til at blive præpareret på denne måde, da deres frakke er tyndere og mindre krøllede. Den voksne pels kommer ind på 6-8 måneder, og det er, når denne type pleje vil fungere.Hvis du har en hvalp, skal du børste dem dagligt for at få dem til at blive plejede.\nEn anden Grooming Demonstration


Formidlingsmøde om Psykosocialt arbejdsmiljø, psykisk helbred og arbejdsevne. Velkomst - PDF\nDownload "Formidlingsmøde om Psykosocialt arbejdsmiljø, psykisk helbred og arbejdsevne. Velkomst"\n1 Formidlingsmøde om Psykosocialt arbejdsmiljø, psykisk helbred og arbejdsevne Velkomst Formidlingsmøde, Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø, 11. marts 2011\n2 Formidlingsmøde Forskningsprojekt: Psykisk arbejdsmiljø, psykisk helbred og arbejdsevne Finansiering: Arbejdsmiljøforskningsfonden (AMFF ) Projektløbetid: Januar 2007 til december et års forlængelse til december 2010\n3 Projektets hovedformål At skabe ny viden om hvordan arbejdsmiljø, psykisk helbred og arbejdsevne hænger sammen Epidemiologiske analyser om sammenhænge CORSA projektet (ph.d. projekt) om tilbagevenden til arbejdet blandt mennesker som er langtidssygemeldt pga. psykiske helbredsproblemer\n4 Program for formidlingsmødet 9:00-9:15: Velkomst 9:15-10:20: Oplæg v. professor Reiner Rugulies (Epidemiologiske analyser) 10:20-10:30: Spørgsmål til Reiner 10:30-11:00: Pause med kaffe/te og frugt 11:00-11:30: Oplæg v. forsker Maj Britt Dahl Nielsen (CORSA projektet om tilbagevenden til arbejdet) 10:30-10:40: Spørgsmål til Maj Britt 11:40-12:00: Afsluttende diskussion og afrunding\n5 Projektmedarbejdere Projektleder professor Reiner Rugulies Ph.d. studerende/forsker Maj Britt Dahl Nielsen Forskningsassistenterne Malene Amby (2007), Ida Madsen (2008), Katja Løngaard ( ) Studerende: Studentermedhælpere: Dorthe Johansen, Ida Madsen, Morten Bjerregaard Specialestuderende: Rikke Voss Andersen, Pernille Mikkelsen, Ida Madsen, Charlotte Hjortkjær, Dorthe Johansen, Cecilie Rosengreen Bachelorprojektstuderende: Malene Norborg, Tilde Sand Sørensen\n6 Følgegruppe Danmarks Lærerforening (DLF) Danmarks Jurist og Økonomforbund (DJØF) Dansk Arbejdsgiverforening (DA) Danske Sundhedsorganisationers A-kasse (DSA) Dansk Socialrådgiverforening (DS) Fag og Arbejde (FOA) Fagligt Fælles Forbund (3F) Forbundet for Pædagoger og Klubfolk (BUPL) Kommunernes Landsforening (KL) Ledernes Hovedorganisation Psykiatrifonden Socialpædagogernes Landsforbund (SL)\n7 Psykosocialt arbejdsmiljø, psykisk helbred og arbejdsevne Epidemiologiske analyser Af professor Reiner Rugulies Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø, NFA Formidlingsmøde, Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø, 11. marts 2011\n8 Forskningsspørgsmål 1. Er forringet psykisk helbred hyppigere i bestemte sociale grupper, herunder job grupper? 2. Påvirker det psykosociale arbejdsmiljø risikoen for forringet psykisk helbred? 3. Påvirker forringet psykisk helbred risikoen for langtidssygefravær og udstødning fra arbejdsmarkedet? 4. Kan godt psykisk arbejdsmiljø forebygge langtidssygefravær blandt lønmodtager med forringet psykisk helbred?\n9 De vigtigste datakilder i projektet Spørgeskemaundersøgelser: 1. En repræsentativt stikprøve af danske lønmodtager, ca personer (NAK) 2. Social- og sundhedshjælpere, ca personer (SOSU studie) 3. Tilfældig stikprøve af danske indbygger ca personer, Institut for Folkesundhedsvidenskab, KU Registerdata: Lægemiddel, hospitalsindlæggelse, sygefravær, førtidspension\n10 Forskningsspørgsmål 1: Er forringet psykisk helbred hyppigere i bestemte sociale grupper, herunder job grupper?\n11 Lav uddannelse og depression Høj uddannelse Lav uddannelse 3,0 2,34 Odds Ratio 2,0 1, ,56 1,40 0,0 Selvrapporterede depressive symptomer Hospitalsindlæggelse og ambulant behandling Behandling med antidepressiva Tilfældig stikprøve af 7378 danskere Thielen K et al. Acta Psychiatrica Scandinavica 2009;119(4):\n12 Erhvervsmæssig stilling og forekomst af alvorlige depressive symptomer Procent 25% 20% 15% 10% 5% 0% Høj erhversmæssig stilling 8,0% 5,2% 16,1% 8,2% 7,7% Lav erhversmæssing stilling 14,3% 24,4% Funktionær Arbejder Selvstændig Arbejdsledig Høj: med underordnede Lav: uden underordnede Høj: Faglært Lav: Ufaglært Høj: 4 og flere ansatte Lav: 0-3 ansatte Tilfældig stikprøve af 591 danskerne Justeret for køn, alder, samlivsstatus, alvorlige livsbegivenheder, indkomst Rugulies R et al. International Archives of Occupational and Environmental Health 2010;83(6):\n13 Arbejde med mennesker og depression Danske studier har vist at arbejde med mennesker hænger sammen med: forhøjet risiko for hospitalsindlæggelse for depression Wieclaw J et al. Occupational and Environvironmental Medicine 2006;63(5): forhøjet risiko for behandling med antidepressiv medicin Madsen IHM. Speciale, Københavns Universitet; 2009\n14 Konklusion 1 Forskningsspørgsmål: Er forringet psykisk helbred hyppigere i bestemte sociale grupper, herunder job grupper? Svar: Ja, forringet psykisk helbred er hyppigere blandt: personer med lavere social position og erhvervsmæssig stilling bestemte jobgrupper, herunder jobgrupper som arbejder med mennesker\n15 Forskningsspørgsmål 2: Påvirker det psykosociale arbejdsmiljø risikoen for forringet psykisk helbred?\n16 Det hele er ret komplekst Kendler KS et al. American Journal of Psychiatry 2006;163(1): Se også: Kendler KS et al. American Journal of Psychiatry 2002;159(7):\n17 Behov for at udvide forskning om arbejdsmiljø og psykisk helbred Flertal af internationale studier har undersøgt krav, kontrol og støtte på arbejde Behov for at undersøge andre arbejdsmiljøfaktorer fx Ubalancen mellem indsats og belønning Job usikkerhed Netterstrøm B et al. Epidemiologic Reviews 2008;30(1):\n18 Modellen om ubalance mellem indsats og belønning Effort-reward imbalance (ERI) Antagelse: Ubalance mellem høj indsats og lav belønning er en sundhedsfarlige belastning Evidens: Flere internationale studier af højt niveau, dog mest med hensyn til hjertekarsygdom Forskningsspørgsmål: Hvordan er indsats-belønnings-ubalance fordelt i Danmark? Er det er en sammenhæng med forringet psykisk helbred?\n19 Spørgsmål om indsats og belønning i NAK 2000 Indsats: Er dit arbejde ujævnt fordelt, så det hober sig op? Hvor ofte sker det, at du ikke når alle dine arbejdsopgaver? Er det nødvendigt at arbejde over? Er det nødvendigt at arbejde meget hurtigt? Belønning: Hvordan vurderer du din løn i forhold til din indsats og kvalifikationer? Har du gode fremtidsmuligheder i dit job? Bliver dit arbejde anerkendt og påskønnet af ledelsen? Hvor ofte får du hjælp og støtte fra dine nærmeste overordnede? Hvor ofte får du hjælp og støtte fra dine kolleger? Er du bekymret for, at du bliver arbejdsløs? Er du bekymret for at du mod din vilje forflyttes til andet arbejde?\n20 Fordeling af indsats og belønning i den danske arbejdsstyrke r=0.42 Data fra 4977 danske lønmodtager i 2000 Rugulies R et al. Journal of Occupational and Environmental Medicine 2009;51(8):\n21 Indsats og belønning i den danske arbejdsstyrke Der er generelt en god sammenhæng mellem indsats og belønning i arbejdet i Danmark Bedst balance mellem indsats og belønning Pædagogmedhjælpere Dagplejere Dårligst balance mellem indsats og belønning Chefer i den offentlige sektor Fuldmægtige i den offentlige sektor Socialrådgivere Lægesekretærer Rugulies R et al. Journal of Occupational and Environmental Medicine 2009;51(8):\n22 Selvvurderet helbred: Indsats-belønnings-ubalance og forringet selvvurderet helbred Hvordan vil du alt i alt vurdere dit helbred? Meget godt Godt Nogenlunde godt Dårligt Meget dårligt Godt helbred: Meget godt/godt Dårligt helbred: Nogenlunde godt/dårligt/meget dårligt Forringelse i selvvurderet helbred: At man har godt helbred i 2000 men dårligt helbred i 2005 Resultat: For hver standard deviation stigning i ERI-ratio stiger risiko for forringelse af selvvurderet helbred med 12% 5-års opfølgning af 3470 danske lønmodtagere Justeret for køn, alder, social position, metode, sundhedsadfærd, depressive symptomer, selvvurderet helbred ved baseline Rugulies R et al. Journal of Occupational and Environmental Medicine 2009;51(8):\n23 Indsats-belønnings-ubalance og søvnforstyrrelse på samme tidspunkt ERI lav ERI middel-lav ERI middel-høj ERI høj 3 2,78 Odds ratio 2,5 2 1,5 1 0,5 1, ,57 0,82 1,89 1,81 0 Kvinder Mænd 2614 danske lønmodtagere Justeret for alder, social position, samlivsstatus, børn, sundhedsadfærd, selvvurderet helbred, sygefravær, arbejdstimer, skifteholdsarbejde Rugulies R et al. Journal of Psychosomatic Research 2009;66(1):75-83\n25 Risiko for behandling med antidepressiv medicin i forhold til jobusikkerhed og tidligere arbejdsløshed 2 1,79 Odds ratio 1,5 1 0,5 1 1,02 1,10 0 Jobusikkerhed: Nej Tidl. arbejdsløshed: Nej Jobusikkerhed: Ja Tidl. arbejdsløshed: Nej Jobusikkerhed: Nej Tidl. arbejdsløshed: Ja Jobusikkerhed: Ja Tidl. arbejdsløshed: Ja 5142 danske lønmodtagere Justeret for køn, alder, samlivsstatus, social position, alkoholforbrug, depressive symptomer ved baseline Rugulies R et al. Journal of Epidemiology and Community Health 2010;64(1):75-81\n27 Konklusion 2 Forskningsspørgsmål: Påvirker det psykiske arbejdsmiljø risiko for forringet psykisk helbred? Svar: Ja, med ret høj sandsynlighed Vores resultater, og flertallet af internationale studier viser en sammenhæng mellem arbejdsmiljø og psykisk helbred Udfordringer: Behov for flere studier med andre helbredsudfald end depression Behov for flere studier med andre arbejdsmiljøfaktorer end krav, job kontrol og socialt støtte Debat om i hvilket omfang selv-rapporterede måling af arbejdsmiljøet er problematisk og kan føre til en overvurdering af arbejdsmiljøets betydning\n28 Forskningsspørgsmål 3: Påvirker forringet psykisk helbred risikoen for langtidssygefravær og udstødning fra arbejdsmarkedet?\n29 Depressive symptomer og sygefravær i den danske arbejdsstyrke Få symptomer Mange symptomer Hazard ratio 3 2,5 2 1,5 1 0,5 0 2,69 2, Mænd Kvinder 1,5-års opfølgning af 4747 danske lønmodtagere Justeret for alder, uddannelse, samlivsstatus, børn, sygdom, sundhedsadfærd Bültmann U et al. Social Psychiatry and Psychiatric Epidemiology 2006;41(11):\n30 Depressive symptomer og førtidspension i den danske arbejdsstyrke Hazard ratio 3 2,5 2 1,5 1 0,5 0 Få symptomer 1 Mange symptomer 2,38 10-års opfølgning af 5106 danske lønmodtagere Justeret for køn, alder, samlivsstatus, børn, arbejdsophør hos samlivspartner, social position, sundhedsadfærd, sygdom Bültmann U et al. European Journal of Public Health 2008;18(3):\n31 Nedsat arbejdsfunktionsevne og sygefravær og førtidspension i den danske arbejdsstyrke Forestil dig, at din arbejdsevne er 10 point værd, når den er bedst og 0 points værd, hvis du ikke kan arbejde for tiden. Hvor mange points vil dugive din nuværende arbejdsevne? Forøgelse i risiko per 1 points reduktion i arbejdsfunktionsevne 35% 30% 25% 20% 15% 10% 5% 0% 15% Sygefravær >2 uger 33% Førtidspension 5-års opfølgning af 4743 danske lønmodtagere Justeret for køn, alder, indkomst, børn, samlivsstatus, uddannelse og sundhedsadfærd Sell L et al. International Archives of Occupational and Environmental Health 2009;82(9):\n32 Konklusion 3 Forskningsspørgsmål: Påvirker forringet psykisk helbred risikoen for langtidssygefravær og udstødning fra arbejdsmarkedet? Svar: Ja, i et stort omfang Ikke kun kliniske psykiske lidelser, men også mindre alvorlige symptomer påvirker risikoen for langtidssygefravær Analyserne er ret konsistente og viser gradueret sammenhæng (højere risiko ved flere symptomer)\n33 Forskningsspørgsmål 4: Kan et godt psykisk arbejdsmiljø forebygge langtidssygefravær blandt lønmodtager med forringet psykisk helbred?\n34 Konklusion 4 Forskningsspørgsmål: Kan et godt arbejdsmiljø forebygge langtidssygefravær blandt lønmodtagere med forringet psykisk helbred? Svar: Resultaterne giver ikke et entydigt svar Analyser på NAK-data tyder på, at der kan være en beskyttende effekt af ledelseskvalitet Analyser på SOSU-data tyder på, at det er ikke en beskyttende effekt af ledelseskvalitet\n35 Sammenfatning 1. Forringet psykisk helbred er hyppigere blandt personer med lavere social position og lavere erhvervsmæssige stilling og også hyppigere i bestemte job grupper (arbejde med mennesker) 2. Et dårligt psykisk arbejdsmiljø er med høj sandsynlighed en risikofaktor for udvikling af forringet psykisk helbred 3. Forringet psykisk helbred og nedsat arbejdsfunktionsevne påvirker i stort omfang risiko for sygefravær og udstødning fra arbejdsmarkedet 4. Ikke entydige resultater om et godt arbejdsmiljø kan forebygge sygefravær blandt lønmodtager med forringet psykisk helbred\n36 Hvordan går vi videre? Fem igangværende ph.d.-forskningsprojekter på NFA Et planlagt nyt forskningsprojekt At undersøge om arbejdsmiljø har stærkere indvirkning på risikoen for forringet psykisk helbred i særligt udsatte grupper Samarbejdsprojekt med et forskningskonsortium af Europas førende arbejdsmiljøforskere, der vil skaffe adgang til data om arbejdsmiljø og helbred blandt omkring studiedeltagerne fra 13 store europæiske studier fordelt på 6 lande\n37 Tak for opmærksomheden! Kontakt:


Betway Casino Anmeldelse | CasinoMedBonus.dk\nHome » Betway Casino Anmeldelse\t»\nKombineret med 10.000kr BONUS* vil du aldrig ønske at spille andre steder! Alle nye spillere på Betway.dk er kvalificeret til dette enestående tilbud! For at få din bonus skal du lave din første indbetaling, og derefter bliver det næsten fordoblet. Yderligere Match Bonus på dit andet og tredje indskud vil øge din balance yderligere. Betway Casino specialiserer sig selv i at give en fair og underholdende gaming-oplevelse. Software fra Microgaming, som har vundet flere priser, og er en af førende i branchen, som tilbyder over 450 casinospil.\nBetway Casino er forvaltet og drevet af Gnuf Limited (C39710), et gruppe, der er et led af Gaming Authority-enheden i Danmark, til udbyderen af en online gaming-service for danske spillere med licensnummeret: 11-219390. Med over ti års erfaring i online gambling og sportsspil på internationalt plan. Betway garanterer en sikret service af højeste kvalitet til danske spillere.\nBetway Casino giver op til 10.000kr bonus til alle nye kunder. I den første indbetaling, kan du få 2.500kr. I match bonus når du foretager din første indbetaling. På din anden indbetaling får du en bonus på 25% op til 2.500kr. På din tredje indbetaling får du en 50% bonus på op til 5.000kr. Spil nu og modtag 10.000 kr. Velkomstbonus.\nBetway Casino bruger en version af det attraktive software fra Microgaming, som er tilpasset specielt til det danske marked. Her finder du det klassiske blackjack, roulette med fantastisk 3D-grafik, video poker, baccarat og 30 underholdende spilleautomater, som er fyldt med fantastisk grafik og jackpots.\nDet venlige og professionelle supportteam er åbent 7 dage om ugen, 365 dage om året. De er glade for at hjælpe med alle aspekter af din spiloplevelse på Betway.dk. Du kan også komme i kontakt med os via e-mail på nedenstående adresse:\nAlt i alt et meget flot casino med masser af cool spil, en fed bonus med nogle betingelser for slot-elskere, fantastisk kundesupport og sidst men ikke mindst, de bruger den bedste software fra Microgaming.


Få en 100% Deposit Match Bonus til din weekend lige her!\nCasino Online DK »Nyheder »Fejr Royal Casino med en 100% Deposit Match bonus\nSom du måske har opdaget, fejrer Royal Casino rund fødselsdag denne maj måned – og fejringen fortsætter her med en 100% Deposit Match bonus. Slå dig løs blandt Royal Casinos mange casinospil og få weekend underholdningen i hus, samtidig med at du er med til at fejre et af de helt store casinoer i Danmark.\nFejr Royal Casino og weekenden med en 100% Deposit Match Bonus\nMed dagens eksklusive fødselsdags tilbud får du følgende bonus:\nFå en 100% Deposit Match på op til 200 kr – brug bonuskoden “BonusFest” ved indbetaling\nTilbuddet gælder fra fredag den 14. maj 2021 til og med søndag den 16. maj 2021 kl. 23:59.\nBrug din bonus i Royal Casinos store spiludvalg\nDet er i forvejen en strålende fin bonus, men når du ser spiludvalget hos Royal Casino, bliver den bare endnu bedre. Her finder du nemlig alt, et spillelystent hjerte kan begære af fede spilleautomater for enhver smag.\nDet kan være, din bonus skal gå til den splinternye Rich Wilde and the Amulet of Dead? Eller måske vil du på jagt efter de mange gevinstmuligheder i Buffalo Rising Megaways?\nDu finder både nye og gamle spillemaskiner hos Royal Casino, og det er fra nogle af de største spiludbydere på markedet.


Hunhunden ku' ha vundet | BT Nyheder - www.bt.dk\n17. feb. 2001 - 0:00 | Opdateret 22. sep. 2012 - 18:03\nHunhunden ku' ha vundet\nSøren "Rollo" Poppe (tv) og Signe Svendsen er til øvedag med sjove hatte hjemme hos Stefan "King" Nielsen.<br>Foto: Nils Meilvang\nMelodi nr. 10: Der står et billede af dig på mit bord«, musik af Rollo & King, tekst af Søren »Rollo« Poppe, præsenteres af Keld Heick.\nEventyr-historien om Rollo, King, »Ved du hvad hun sagde...«, 33.000 solgte singler og 115.000 »Midt i en løbetid«-albums er velkendt. Men at Rollo & Kings hunhund Signe Svendsen kunne have vundet dansk Melodi Grand Prix allerede i 1999 er en anden sag.\n»Ja, jeg blev tilbudt at synge duetten med Michael Teschl, der vandt. Men det blev ikke til noget,« siger den 26-årige singlepige og konservatoriestuderende om turen til finalen i Jerusalem, som i stedet gik til Trine Jepsen.\nHistorien om Rollo & King begynder ellers i 1995, da Søren »Rollo« Poppe og Stefan »King« Nielsen mødtes som lærerstuderende på Københavns Dag- og Aftenseminarium i Skovlunde. De klikker med deres smålumre humor og finder nogle år efter Signe Svendsen i George Michael Jam. Og trods deres øjeblikkelige ønskesucces stiller de altså op til Melodi Grand Prix - hvilket jo må være som kæmpefavoritter.\n»Mange siger godt nok, at det er til vores fordel, at det afgøres ved telefonafstemning, fordi så mange kender os. Men vi har som alle andre ti procent chance for at vinde. Vi håber da, at de går efter melodien og ikke efter, at det er Rollo & King,« siger Søren Poppe, 29, der har lærerorlov, er gift og har sit nummer to barn på vej.\nSiden i sommer har Rollo, King og Signe haft op mod fem-seks jobs næsten hver weekend på diskoteker og til halballer. Men i forbindelse med Grand Prixet får de en pause. De har nemlig aflyst deres turné i februar og marts, og kort efter det store job i Herning går de i studiet og optager nye numre til deres næste album.\nI mellemtiden er der også Danish Music Awards, tidligere Grammy, 3. marts. Men der er supersælgerne ikke nomineret.\n»Dér er det anmelderne, der instiller, så det er ikke så underligt. Hvis det var vores salgstal, var vi jo selvskrevet. Det er ærgerligt, men det gider vi ikke bruge energi på,« siger Stefan Nielsen, 28, der er gift med sit klaver og til sommer skal føre en 9. klasse til eksamen.\nLæs også: Fem skarpe til Rollo & King


Tekststørrelse og zoom - forstør websider | Firefox Hjælp\nTekststørrelse og zoom\n1 Zoom ind og ud på et websted\n1.1 Sådan ændres kun tekststørrelsen\n2 Sæt et standard zoom-niveau for alle websteder\n3 Indstil en minimumsstørrelse for tekst\nBrug knappen + til at zoome ind, og knappen - til at zoome ud. Tallet i midten viser det aktuelle zoom-niveau - klik på tallet for at nulstille zoom-niveauet til 100%. Du kan også se det aktuelle zoom-niveau i adressefeltet.\nTastaturgenveje: Du kan også bruge zoom-funktionerne uden en mus. Tryk og hold på tasten KommandoCtrl, mens du trykker på tasten + for at zoome ind, tasten - for at zoome ud eller tasten 0 for at nulstille zoom-niveauet.\nTip: Du kan indstille et standard zoom-niveau for alle websteder ved hjælp af en tilføjelse som fx Fixed Zoom eller Zoom Page WE.\nSæt et standard zoom-niveau for alle websteder\nSådan øger eller formindsker du størrelsen af alt webindhold:\nKlik på Generelt og rul ned til afsnittet Sprog og udseende.\nBrug rullemenuen Standard-zoom i afsnittet Zoom til at vælge et zoom-niveau for alle websider. Firefox vil stadig huske de zoom-niveauer, du har valgt for enkelte websteder.\nSæt flueben ud for Zoom kun tekst for at sætte et zoom-niveau kun for tekst.\nKlik på knappen Avanceret… i afsnittet Skrifttyper & farver.\nLæs artiklen Skift skrifttyper og farver på websteder for mere information.\nDel denne artikel: http://mzl.la/14xMZ1d


Amerikanere hjælper med at efterforske skibsbrand - politiken.dk\nAmerikanere hjælper med at efterforske skibsbrand\nInternationalt 9. okt. 2002 kl. 13.20\nAmerikanske terroreksperter slutter sig til de franske kolleger, som er i færd med at efterforske en eksplosivbrand på olietankeren Limburg ud for Yemen i søndags.\nDet franske tankskib 'Limbourg' brød søndag i brand ud for Yemens kyst efter at være blevet ramt af en voldsom eksplosion, som efterlod et gabende hul i skibssiden.\nBranden på tankeren er slukket, men olie lækkede fra skibets enorme tankelække. Flere olieudslip er synlige ud for Yemens kyst.\nAgenter fra den franske kontraspionagetjeneste DST har taget fat på undersøgelserne.\nYemen, som prøver at råde bod på et image som et land, der skjuler militante muslimer, afviser, at der kan være tale om en terrorhandling lig med den selvmordsbombe, der i 2000 ramte det amerikanske krigsskib Cole.\nSkibets ejere er overbeviste\nYemen, som har arresteret over 100 mistænkte al-Qaeda-medlemmer siden terrorangrebet på USA den 11. september 2001, var flere dage om at indrømme, at angrebet på Cole var terror.\nSkibet Limburgs ejere og skibsføreren er overbeviste om, at terrorister sejlede ind i skibet med en lille båd lastet med sprængstof.\nRapport kommer fredag\nEn fransk ekspert siger, at man regner med fredag at have et "90 procents klart billede" af årsagen til eksplosionen. Det franske udenrigsministerium vil da udstede en rapport.\nLækagen i skibet var ifølge ejerne ikke dyb, men den ser ud til at være opstået udefra.\nDen yemenitiske olieminister siger til Reuters, at der er lækket omkring 50.000 tønder olie ud fra skibet, og der vil blive brug for mindst to tankere for at samle olien op, inden den flyder ind mod land. Døde fisk og fugle smurt ind i olie er allerede set på kysten.


FCM-træner: Vi skulle have lukket kampen tidligere - Avisen.dk\nGlen Riddersholm er tilfreds efter sejren over Silkeborg. (Foto: Foto: VAN NORDE ERNST/POLFOTO)\nCheftræner Glen Riddersholm og målscorer Petter Andersson er godt tilfredse efter 2-1-sejren hos Silkeborg.\nSuperligaens førerhold FC Midtjylland leverede en nærmest tro kopi af 2-1-sejren over Silkeborg for tre uger siden, da man fredag var gæster hos bundproppen og sejrede med samme cifre.\nMen modsat seneste opgør var FCM-træner Glen Riddersholm denne gang bedre tilfreds med sit holds spil og indsats.\n- Vi var bedre i kontrol end sidste gang. Vi turde trykke højt op og fastholde presset, så Silkeborg havde langt til vores mål. Vi kom lidt sløvt i gang, men fik efterhånden sat spillet bedre, siger Riddersholm og fortsætter:\n- I anden halvleg gjorde vi chancerne større, som vi havde snakket om i pausen, og vi burde vel også have lukket kampen tidligere. Det skete ikke, men vi viste i stedet stor coolness og holdt Silkeborgs tryk godt væk fra vores felt.\n- Jeg må virkelig give stor kredit til holdet. De møder modgang hist og pist i kampen, men bevarer roen og kører en forholdsvis sikker sejr hjem på trods af det dumme mål, vi lukker ind i slutfasen.\nMålscorer Petter Andersson er ligeledes godt tilfreds med FCM's indsats og modenhed.\n- Vi bliver bare ved på samme måde. Vi er ikke alt for euforiske. Vi ved, hvad der skal til for at vinde kampene, arbejder hårdt på det på træningsbanen og tager det hele kamp for kamp.\n- Vi spiller solidt i dag og vinder, hvilket vi måske ikke havde gjort i sidste sæson med denne type kamp, og det er dejligt at se, siger Andersson.\nFC Midtjylland fører an i Superligaen med 34 point for 14 kampe, hvilket er 12 point mere end nærmeste forfølger, FC København, der dog har en kamp i baghånden i forhold til midtjyderne.