Fremtidens sognegrænser handler om interesser – Kirken i Østjylland\nNextLangenæskirken sætter perspektiv på Aarhus\nVor Frue Kirke i Aarhus udgav for nylig et nyt magasin, der skal husstandsomdeles til alle beboere i sognet. Håbet er, at magasinet kan være med til at etablere Vor Frue Kirke i folks bevidsthed og få flere til at tænke på Vor Frue Kirke som deres kirke\nHvordan binder man et sogn sammen? Det kan være en udfordring for mange kirker at finde svaret på, hvordan man er kirke for et sogn, der kan have sociale skel og som måske også geografisk er stort. I mindre landsbyer har kirken ofte succes med at være limen, der holder lokalsamfundet sammen, men i de større byer kan det være svært.\nLisette Agerbo Holm er projektleder i Vor Frue Kirke\nUdfordringen i de større byer er, at sognegrænserne ofte er udviskede. Om man bor i det ene eller det andet sogn er noget, de fleste mennesker simpelthen ikke ved – og måske også er ligeglade med. Vor Frue Kirke ligger midt i Aarhus C, men sognet er stort og strækker sig langt mod vest i de nye bydele, der skyder op i disse år. Samtidig er Vor Frue Sogn et sogn med stor til- og fraflytning. Hvordan skaber man sig en tydelig tilstedeværelse hos folk i sognet i sådan en situation? Det spurgte menighedsråd og medarbejdere i Vor Frue Kirke hinanden om, og svaret kom for nylig på gaden i form af et magasin, der skal husstandsomdeles i sognet.\n”Vi diskuterede grundigt, hvad vores fokus skulle være, og hvad vi gerne ville formidle i magasinet. Ret hurtigt blev vi enige om, at det skulle være et magasin med en vis holdbarhed. Derfor skulle det ikke indeholde en årskalender eller noget i den retning, som ville blive uaktuelt efter en bestemt dato. Det skulle fortælle om, hvem vi er, og hvad vores budskab er, men mest af alt skulle det være en beskrivelse af alt det, der foregår hos os – små smagsprøver, som gerne skulle give folk lyst til at komme på besøg og opleve mere,” fortæller Lisette Agerbo Holm, der er projektmedarbejder ved Vor Frue Kirke og har stået for koordinering og redigering af magasinet.\nMagasin er risikabelt\nFlere og flere kirker udgiver efterhånden magasiner, der skal fungere som kirkens ansigt udadtil. Nogle gange slår man simpelthen kirkeblad og magasin sammen, og andre gange, som hos Vor Frue, vælger man at udgive magasinet selvstændigt. Det er dyrt at udgive et trykt magasin: Der ligger et stort arbejde i at forberede artikler og sørge for, at de fungerer sammen. Samtidig skal man samarbejde med et firma, der kan lave layout på magasinet og trykke det. Og så skal magasinet også omdeles.\nMarianne Frank Larsen er sognepræst i Vor Frue Kirke\n”Vi har overvejet nøje, hvorvidt magasinet kun skulle ligge online, eller om det skulle udkomme i en trykt version. Det er jo ikke nogen hemmelighed, at der kommer et hav af trykte magasiner, så der er stor risiko for at drukne i mængden. Og vi ved godt, at mange smider sådan et husstandsomdelt magasin ud sammen med reklamerne, så det er et stort sats. Men vi har indtryk af, at mange i sognet ikke selv ville opsøge et sådan magasin online. Et fysisk magasin skaber også noget synlighed ude i byen, fordi det samtidig fungerer som et slags udvidet visitkort for kirken,” siger Lisette Agerbo Holm.\nMen hvorfor løbe sådan en risiko for at fortælle om sin kirke? Hvad håber Vor Frue Sogn at vinde ved at lægge ressourcer og arbejdstimer i et nyt magasin?\n”Vi ville gøre folk tydeligt opmærksom på, at det her er deres – eller vores – kirke. Mere tydeligt end i et kirkeblad, for i et kirkeblad fortæller man, hvad der kommer til at ske de næste tre måneder. I et magasin kan man lave en bredere præsentation, hvor vi kan fortælle om Vor Frue Kirke og det særlige, vi kan. Vi fortæller om meget forskelligt, heriblandt om musikken og de mange arrangementer for små og store børn vi har her i Vor Frue Kirke. Det er en af vores styrker, at vi har så rigt og varieret et klassisk musikliv. Vi vil gerne lukke op og sige ’værsgo, kom indenfor,” forklarer Marianne Frank Larsen, som er sognepræst i Vor Frue Kirke.\nOg her ligger måske fremtiden for, hvordan kirkerne i de større byer kommer ind på radaren hos folk: Man fortæller om det, som ens kirke er god til. Om det er musik, kunst, børnearrangementer eller noget helt fjerde. Sognegrænserne er på en måde blevet erstattet af nogle andre grænser mellem, hvad folk interesserer sig for.


Snekkerstens Stationer - Lokalhistorie for Tikøb Kommune\nDe enkelte ejerlav > Snekkersten\nIllustrationen viser det øjeblik hvor det første tog er standset ved Rørtang og de danske Østersåfløde afgiver salut for kongen og dronningen, der er med i toget. På østsiden af banelinjen skimtes de musikkorps, der var opstillet for at give et ekstra festligt indslag i dagens anledning, Tegningen blev vist i Illustreret Tidende i 1864.\nSnekkerstens 2 holdepladser\nog 3 stationer\nLidt før Nørrevej når Stubbedamsvej – altså ud for ”Kirsebærbakken” fortsatte banen i en linje lidt nordvest for nuværende Nørrevej. Banedæmningen er endnu ganske tydelig – kun gennembrudt af adgangsvejen til Meulenborg Park. Lidt nord herfor – ved Bøgebakken - løber den gamle banelinje sammen med Stubbedamsvej, der m.a.o. på strækningen fra Bøgebakken og til Kongevejen Helsingør er identisk med den oprindelige Nordbane.\nDenne linjeføring var i brug fra 1864 til 1891 - hvad der herefter skete fortælles senere i denne artikel.\nDe rejsende kunne dog kun købe billetter til hhv. Helsingør, Fredensborg, Hillerød og København. Og det var kun i sommerhalvåret, at der standsede tog i Snekkersten - og tilmed kun to i hver retning. Men allerede året efter ser det ud til at togene standsede ved Snekkersten Holdeplads hele året, dog stadig kun to tog om dagen i vinterhalvåret. Dette vogterhus var sandsynligvis det hus, der lå, hvor nu Rønnebær Allé løber ud i Nørrevej.\nDen nye holdeplads eksisterede imidlertid kun i ganske få år. Forandringen, der skete i 1891, var dog ikke begrundet i forhold i Snekkersten, men derimod i Helsingør. Her havde man nemlig placeret den oprindelige station på hjørnet af Kongevejen og den nuværende Trækbanen. Denne placering betød, at man – på grund af højdeforskellen - ikke kunne køre ned til havnen med almindelige tog, men måtte etablere en såkaldt hestebane eller trækbane – hvor jernbanevognene blev trukket af heste op og ned ad Trækbanen (deraf navnet), Kongensgade og Havnegade. Denne ordning var ikke tidssvarende – ikke mindst fordi passagererne måtte spadsere fra stationen til havnen, hvis de skulle videre - og da man samtidig ønskede at etablere en ny og forbedret færgeoverfart (med jernbanefærger) mellem Helsingør og Helsingborg, så krævedes det, at der blev bygget en ny station ved Helsingør Havn.\nSnekkerstens første rigtige stationsbygning blev tegnet af en i øvrigt ukendt arkitekt (måske ingeniør) Carl Brüel, der tegnede stationsbygningen som en bindingsværksbygning med tagpapdækket tag. Hele bygningen var omgivet af en bred overdækning - en slags overdækket terrasse, der skulle give de rejsende ly for vejret.\nDenne køreplan stammer fra 1865 og viser at der i hver retning kørte 4 tog om dagen. Men nærmeste stationer var altså hhv. Helsingør og Kvistgaard.\nDer eksisterer ikke fotos af den første holdeplads ved banevogterhuset, men dette billede viser perronen og venteskuret på det sted, hvor nu Nørrevej nr. 57-63 ligger. Der er intet tilbage af denne, Snekkerstens, anden holdeplads - banelinjen blev flyttet længere mod øst i 1891.\nPå dette kort fra 1996 er indtegnet de tre banelinjer, som har haft betydning for Snekkersten Station. Den røde linje angiver Nordbanens oprindelige tracé og med rød skrift er angivet hvilke veje, den oprindelige banelinje er omdannet til.\nSnekkersten Station fotograferet i 1897 - kort før Kystbanens indvielse. Stationsbygningen var bygget i 1891 og rummede foruden bolig for stationsmesteren kun en ventesal, et såkaldt dameværelse samt et billetkontor.\nI forbindelse med bygningen af stationen i 1891 blev der også ført en stikvej hen foran stationens østside. Det er den, der i dag udgør stationsforpladsen, men i virkeligheden var der tale om en sidevej til ”Borupgaardsvej” - d.v.s. den vej, der førte fra Strandvejen op over banen og frem til Borupgaard. Den vej er i dag afbrudt ved banen og den østligste del kaldes nu på hele strækningen ”Snekkersten Stationsvej”.\nTil stationen hørte også en kolonne - d.v.s. banearbejdere, der havde til opgave at vedligeholde strækningen på og ved stationen. Øverst ses banearbejder Jens Andersen (f. 1865), der var ansat ved Snekkersten kolonne i årene 1892-1908 - de sidste 9 år som banenæstformand. I midten ses baneformand Hans Nielsen (f. 1852), der var ved Snekkersten kolonne i årene 1897-1927 og nederst banearbejder Niels Peter Nielsen (f. 1890), der var ved kolonnen fra 1903 og mindst 30 år frem.\nPå trappen til Snekkersten Posthus er postpersonalet forsamlet i starten af 1920’erne. Øverst til venstre ses en ukendt postfunktionær, t.h. den midlertidige posthusbestyrer. Forrest fra venstre post Johannes Petersen, postbud Robert Børgesen, postbud Niels Axel Børgesen (kaldet ”Paven”), telegrafbud Axel Johannessen, postbud Poul Andersen og postbud Emil Andersen (kaldet ”Fyn”).\nSnekkerstens kolonnesjak arbejder på banestrækningen mellem Egebæksvang og Snekkersten omkring 1935. Fra venstre som nr 3. Henry Thorvald Sørensen og som nr 4. Laurits Nielsen. Kender læserne de øvrige personer?\nDen ”nye” Borupgaardsvej-viadukt blev bygget omkring 1920 og erstattede en niveauoverkørsel umiddelbart syd for Snekkersten Station. Foto fra ca 1930.\nJørgen Hansen, portør ved Snekkersten Station 1900 til midt i 30’erne.\nVilhelm Larsen, portør i Snekkersten fra 1901 og til midt i 30’erne.\nPoul O. D. Olsen, trafikassistent ved Snekkertsten Station fra 1908 til 1929.\nÅret er 1956 og den gamle stationsbygning synger på sidste vers. På billedet ses den nye stationsbygning side om side med den gamle. Til højere ses sommerposthuset under nedrivning. Kort efter billedet blev taget, blev den gamle stationsbygning nedrevet. Ved den lejlighed fandt man i øvrigt et sprængstoflager som modstandsbevægelsen åbenbart havde glemt efter besættelsens ophør.\nI forbindelse med udvidelsen af Kystbanen til to spor blev dette billede af et arbejdstog på Snekkersten Station taget. Bemærk - ikke færre end 62 personer er med på billedet.\nTrafikassistent Hans Løvenvig kom til Snekkersten Station i 1924 og virkede der i ca 25 år.\nTrafikassistent Vilhelm Nielsen-Kaas var ansat i Snekkersten i perioden 1931-48.\nStemningsbillede fra Snekkersten Station i 1950’erne - dengang, der var portører, som sørgede for gods og bagage...\nKiosken på Snekkersten Station blev i mere end 25 år drevet af fru Dorthea Jakobsen (1868-1952).\nIndtil 1972 var det ikke muligt at komme til Snekkersten Station direkte fra Nørrevejs siden. Men dette år opstilledes denne gangbro fra Nørrevej til perron 2. Broen var meget udskældt - de fleste syntes ikke at den var pæn og så var der generel utilfredshed med forholdene: Fra Nørrevej skulle man således først op ad en trappe for at komme op på broen. Ved perron 2 skulle man så ned ad trappen til perronens niveau. Dernæst ned ad ydeligere en trappe til perrontunnelen. Ved perron 1 skulle man så igen op ad en trappe for at komme op til stationsbygningen! Bemærk i øvrigt at da dette foto blev taget i 1980 var der endnu opstilling af godsvogne på de to opstillingsspor mellem perron 2 og Nørrevej.\nSnekkerstens anden stationsbygning fotograferet i 1997 fra stationsforpladsen (Snekkersten Stationsvej), medens den endnu var i brug både som stationsbygning og posthus.\nSnekkerstens tredje stationsbygning ligger på vestsiden af banen - og kan egentlig ikke kaldes en station. Der er snarere tale om en kiosk med billetsalg.


Gaarde og Wieghorst raus tråden - Side 18 - Supporterhjørnet - AaB Support Club\nSide 18 af 55\nIndlæg af FIDEL » 11. okt 2018, 22:50\nFCM har lige forfremmet deres U19 træner efter Thorup er blevet ansat nede i Genk, så det kunne måske godt fungere.\nDet kræver jo at de folk man har i de næste rækker har personligheden til at tage skridtet op.\nI FCM kan jeg ikke tro andet, end at de bliver stærkere uden Thorup - det gør mig faktisk lidt nervøs at han er væk.\nAt de bliver gode.\nAt mestrene bliver gode..?! Tror ikke det bliver en styrke, at Thorup er væk.\nIndlæg af BassogogsVen » 11. okt 2018, 22:56\nIndlæg af Pastorius » 11. okt 2018, 22:58\nIndlæg af BassogogsVen » 11. okt 2018, 23:07\nJeg synes da, de lyder ok farlige sammenlignet med AaB de sidste fire sæsoner.\nIndlæg af Pastorius » 11. okt 2018, 23:11\nØh, jeg kender godt resultaterne. Det ændrer ikke noget. Når vi vores potentiale, ville vi til hver en tid slå Thorups FCM. Det har vi så bare ikke gjort.\nJeg er bange for de blever svære at matche, selv når vi er gode, hvis de får en ordentlig træner.\nIndlæg af Raiman » 16. okt 2018, 10:56\nIndlæg af BassogogsVen » 16. okt 2018, 12:16\nIndlæg af FIDEL » 16. okt 2018, 18:51\nDet nytter jo ikke noget at tale om potentiale når AaBs resultater taler for sig selv. Det er ren fornægtelse det der.\nIndlæg af raekkeettre » 17. okt 2018, 11:18\nJeg forstår ikke hvad der taler for at MW skal blive....Jeg kan ikke finde et eneste lyspunkt, andet end vi ligger heldigt nummer 3...Men alt andet, der er 3 trænere med negativ målscore i AaBs historie og de 2 andre er historiske ringe, hvad er det der gør at vi om 4 år ikke tænker tilbage på MW og siger, at han var da meget god!!!??? Der er ingen logik her....Han skal bare ud, nu så vi kan sætte en ny æra igang...\nIndlæg af Buzz Killington » 17. okt 2018, 11:28\n17. okt 2018, 11:18\nHvad får dig til at tro Jacob Friis og/eller Augo ville være en forbedring?\nIndlæg af raekkeettre » 17. okt 2018, 22:17\nDet gør jeg heller ikke da...Men hvad med 100 andre trænere....eller har jeg misforstået dit spørgsmål??\nIndlæg af Buzz Killington » 17. okt 2018, 23:10\nDet var bare en bette kritik forklædt som en joke.\nJeg syntes det er lidt for skråsikkert og samtidigt overfladisk bare at ville have en træner ud af vagten hvis man ikke har en eller anden idé om en reel erstatning. Eller i det mindste et argument for at AaB sagtens kunne tiltrække andre der kan gøre det bedre.\nIndlæg af raekkeettre » 18. okt 2018, 07:54\nDet kan du selvfølgelig have ret i, men historisk set har man jo fundet bedre trænere end de 3 dårligste i AaBs historie før, så historien taler jo for det kan lade sig gøre. Som sagt har vi kun haft 3 trænere de sidste 25 år som har en negativ målscore og de var historiske ringe, hvad er det der gør MW til ikke historisk ringe? Jeg tror lige nu han bliver reddet af et rigtig godt hold, der nogle gange ikke kan undgå at vise kvalitet. Så foruden at se på AaBs historik og hvor MW rankere der, kan man kigge på hans egen statistisk som er lige så dårlig i superligaen, han har intet vist i nogle andre klubber.\nJeg ved godt hvorfor han er kommet ind, fordi Lynge i sin tid havde en kæmpe fidus til MW, men fik ham aldrig, og det er sikkert også ham der har presset på for at få ham ind, og dermed sidder der en i bestyrelsen der ikke er klar til at trække stikket. Jeg mener ikke han var en fejl at ansætte, da man skulle prøve ham i AaB miljøet, men nu må man kaste kortene på bordet. Der er intet, der peger på at han pludselig bliver en succes, han har også kun 9 måneder tilbage af sin kontrakt!\nIndlæg af Yankee » 18. okt 2018, 09:49\nPå den lange bane - når vi kigger flere år tilbage og flere år frem - så er jeg enig. Resultaterne har været miserable og der er ikke tegn på varig forbedring. På den korte bane - når vi kigger et par måneder frem og tilbage - så har resultaterne været flotte og præstationerne OK. Derfor går det altså direkte imod din logik at fyre Wieghorst på den korte bane - dvs. midt i sæsonen - men til gengæld god mening stille og roligt at kigge på et nyt projekt til vinter eller til sommer.\nProblemet er jo at vi lige nu ikke aner hvilken type træner, der vil passe ind i AaB. Er man ambitiøse og vil have en profileret træner, er det vigtigere at have en masse nordjyder på holdet, hvilken spillestil skal en ny træner arbejde med, hvad er målsætningerne? Indtil der er styr på de ting, giver det ingen mening at hente en ny træner ned fra karrusellen.\nIndlæg af Maglau » 18. okt 2018, 11:21\nPersonligt håber jeg på en yngre træner med moderne ideer. En der ved om det nye og holdbare er den tyske klopp/zorninger stil eller tikitakka eller Mourinho anti fodbold stil. Samtidigt skal der selvfølgelig bygges videre på det fundament der allerede er i klubben herunder talent afdelingen etc.\nSom type ikke en zorninger der udelukkende er i klubben for hurtige resultater og en tur tilbage til et lukrativt Bundesliga job.\nJeg vil have en træner der kan udvikle holdet, klubben og ikke mindst naboens søn så vi kan bygge videre på den lokale forankring, men med bedre resultater 2014 undtaget.\nEn træner der rykker hele klubben og ikke kun holdet, men en vi ser tilbage på om 10 år på samme møde som Hamrén.\nJeg vil have en hjulmand nr 2. Nej jeg kender ikke ham den nye det er ikke mit job men hvis jeg sad i gaardes så ville jeg have en ide om hvem det skulle være.\nIndlæg af BassogogsVen » 18. okt 2018, 12:28\nEn træner (Yankee og Gamen kommer med interessante bud), der dukker op med egen assistent og nogle coaches, ville jeg finde særdeles nytænkende på den positive måde.\nJeg ved godt, at det går imod AaB's vanlige politik, men hvor den klub dog trænger til at blive rusket godt og grundigt med nogle nye, visionære idéer, som kan skubbe AaB i en retning af udvikling og øget professionalisering. Der er alt for meget PEA og "gamle drenge" i AaB, og det er tiden bare løbet fra.\nIndlæg af Buzz Killington » 18. okt 2018, 13:14\nJeg har inge insider forbindelser til klubben, så jeg skal ikke udtale mig autoritativt hverken den ene eller anden vej. Så jeg spørger i stedet: hvad er det konkret du mener problemet er i AaB mht. til PEA og "gamle drenge"? Min opfattelse baseret på interviews fra bl.a. ungdomstrænere, er at man har en meget bred trænergruppe, der køres meget dialogisk, hvor input fra alle kanter bliver lyttet, fra cheftræner til u15-træner. Jeg har ikke opfattelsen af at det bare er PEA der styrer det hele, omend han vel grundet sin store ekspertise bliver taget meget alvorligt og lyttet til. Jeg har egentlig heller ikke opfattelsen af at AaB ikke bliver drevet topprofessionelt, så den må du også gerne uddybe.\nAlt det til siden, så kan vi hurtigt blive enige om at input og visioner kan være tiltrænkte. Men jeg kan ikke se hvorfor den nuværende struktur ikke kunne absorbere dem hvis vi e.g. henter en ny cheftræner.\nIndlæg af Maglau » 18. okt 2018, 13:54\nFuldstændig enig, hvorfor sætte spørgsmål ved PEA og AaBs talent afdeling. Det er ikke mere end efter 3-4 år siden senest ifbm AaBs fantastiske efterår 2015 hvor vi vandt alle kampe kæmpe stort anført af Spalvis og Ene og på bagkant af 2014 at PEA blev fremhævet i medierne som et geni udi fodbold viden og udvikling. Det er næppe gået tabt på de tre år.\nVores U19 blev 2 i ligaen i sommer, der var 5 AaB spillere i startopstilling i U19 landskampen mod Finland i torsdags. Jeg kan ikke få øje på at talentafdelingen og AaB generelt er et sted der trænger til en gevaldig rusker. Vi har trods alt en hel del spillere på superligaholdet som har sin opdragelse i AaB og uanset hvor meget vi herinde elsker at sparke til dem så AaB altså et OK godt hold i superligaen.\nDermed ikke sagt at tingene ikke kan forberedes og udvikles og det skal man til stadighed forsøge, både i talentafdelingen, på superligaholdet og på direktionsgangen. Det sidste i form af prioritering af midler til investering i scouting netværk ud fra en strategisk fastlagt spille profil.\nIndlæg af raekkeettre » 19. okt 2018, 17:09\nEt par måneder tilbage siger du?! Har vi ikke kun vundet over Hobro og så ellers tabt eller uafgjort i 5 andre kampe? Jeg synes netop de sidste 5 kampe har været en eksponering af gode spillere men dårligt hold. Som jeg synes kun peger en vej...Jeg kan simpelthen ikke se hvad vi får ud af at smide tid og ressourcer efter en træner der åbenlyst ikke virker. Men mindre vi simpelthen ikke kan opstøve andre vi tror på....Det er for mig den eneste logiske forklaring, og så peger det mere mod Gaarde end mod bestyrelsen.\nIndlæg af Nitten » 23. okt 2018, 17:21\nStorklub bejler til AaB træner\nhttps://ekstrabladet.dk/plus/sportogspi ... ve=7364708\nNogen der har læst artiklen ??


Bedste strande i Europa - find din drømmestrand her | Spies\nRejsemål i Europa med\nStrande i Europa du ikke må gå glip af\nDu behøver ikke rejse om på den anden side af kloden for at finde strande, hvor det gyldne, finkornede sand strækker sig flere kilometer. Ud fra vores egne eksperters tips har vi her samlet et bud på nogle af de allerbedste strande i Europa. Alle strande ligger ved rejsemål, som du kan besøge med Spies.\nPlaya de Alcudia er omtrent 14 kilometer lang, sandet er finkornet og vandet er klart. Stranden er muligvis den vigtigste årsag til, at mange vælger at rejse til Alcudia. Det gælder ikke mindst for familier med børn, der nemt kan bade og plaske på det lave vand. Her er flere aktivitetsmuligheder og meget andet, som sikrer en dejlig dag på stranden.\nDet prestigefyldte magasin Forbes har udnævnt Punta Rata i Kroatien til en af verdens smukkeste strande samt den flotteste i Europa. De rundslebne sten giver et krystalklart badevand, og stranden har fået det internationale miljømærke Blå Flag. Omkring stranden er en del nåletræer, så det er nemt at finde en plads i skyggen.\nDen kilometerlange strand i Protaras strækker sig langs hele centrum af Protaras til Fig Tree Bay-stranden. Områdets strande går for at være nogle af Cyperns bedste, hvilket ikke siger så lidt på en ø som Cypern. Det turkisblå vand og det bløde sand gør stranden perfekt til afslapning.\nAlbena i Bulgarien har en gylden, seks kilometer lang strand, der sine steder er op til 100 meter bred. Albena Beach er populær blandt børnefamilier, da den er meget lavvandet og kan tilbyde mange aktiviteter. Stranden har fået det højt respekterede og anderkendte miljømærke Blå Flag.\nKleopratrastranden er angiveligt opkaldt efter den berømte egyptiske dronning, som siges at have badet netop her. Alanyas mest populære strand er knap to kilometer lang og har fået et internationale miljømærke Blå Flag. Her er alt, man kan tænke sig til en skøn stranddag.\nKoukounaries Beach har ry for at være den bedste på Skiathos og muligvis i hele Grækenland. De duftende nåletræer står smukt langs stranden, som består af finkornet og lyst sand. Hvis du trænger til at rejse dig fra solstolen, er der et godt udbud af vandsport.\nVidste du, at du kan tage på badeferie i en storby? Er der strand i byen, kan du nemt kombinere storbypuls, shopping og underholdning med dovne dage og sand mellem tæerne.


“Synet på menneskets frihed binder os sammen på tværs af kulturer” | interchurch.dk\nVi beriges af at være med i det globale lutherske fællesskab, siger biskop Henrik Stubkjær, der er rådsmedlem i Det lutherske Verdensforbund\nHenrik Stubkjær taler ved et rådsmøde i Det lutherske Verdensforbund i Genéve i 2018. Foto: Henrik Helms.\nFolkekirken er medlem af Det lutherske Verdensforbund (LVF). Hvad betyder det at være med i et globalt luthersk kirkefællesskab? Hvad bidrager folkekirken med i fællesskabet, og hvad er gevinsten ved at være medlem?\nDet fortæller Henrik Stubkjær, biskop over Viborg Stift, rådsmedlem i Det lutherske Verdensforbund og formand for LVF’s humanitære organisation World Service, om i følgende interview:\nFolkekirken har været medlem af Det lutherske Verdensforbund (LVF) lige siden det blev stiftet i 1947. LVF har 148 medlemskirker i 99 lande og tilsammen over 77 mio. medlemmer. LVF arbejder, kort fortalt, med hvad det vil sige at være et luthersk globalt fællesskab, hvad luthersk identitet er og hvordan lutherske kirker kan samarbejde og støtte hinanden rundt om i verden, både majoritets- og minoritetskirker. I disse år investerer folkekirken ekstra midler i det globale fællesskab. Men hvad får folkekirken konkret ud af at være medlem af LVF. Det forklarer Henrik Stubkjær, biskop over Viborg Stift, rådsmedlem i Det lutherske Verdensforbund er formand for World Service, som udgør LVF’s nødhjælps- og katastrofearbejde i verden.\nHvordan gavner det folkekirken at være medlem af Det lutherske Verdensforbund?\n”Berigelsen ved at være med i et globalt luthersk fællesskab er at vi møder andre kirker, der ligesom os er funderet i den lutherske tilgang, men samtidig er præget af det miljø og den kultur de lever i. Det giver spændende dialoger om tro, om kristendom, det at være kirke og at være menighed i verden. Det kan berige os herhjemme,” siger Henrik Stubkjær og tilføjer, at vi i folkekirken har brug for at blive mindet om det større globale fællesskab, som vi er en del af.\n”Det at være med i en global sammenhæng minder os om at kirken og kristendommen går hen over grænser. Her er der et fællesskab der krydser de grænser og de kasser som vi så gode til at putte hinanden ind i, for eksempel etnicitet og nationalitet. Vores kristendom hæver sig op over det. Det er LVF med til at minde os om,” tilføjer Henrik Stubkjær og peger på, at LVF også er et vigtigt forum for luthersk teologi.\n”LVF har været initiativtager til teologiske overvejelser i den lutherske kirke, som jo ifølge Luthers grundtanke vil stå i en vedvarende reformation – for kirken må hele tiden svare på verdens dagsorden. LVF er med til at holde den teologiske debat og den teologiske fordybelse i gang – også på tværs af kulturer,” siger Henrik Stubkjær.\nHvad har vi overhovedet til fælles med andre lutherske kirker i verden?\n”Selvom vi lever i forskellige kulturer, så er der noget i vores lutherske identitet, noget helt centralt vi har til fælles. Det handler blandt andet om synet på menneskets frihed, om dåbssyn, nadversyn og om fejring af gudstjeneste. Ud fra de påvirkninger den globale diskussion får, løftes den teologiske refleksion op på et andet niveau. Det er helt tydeligt, at når vi er sammen så er der noget der binder os sammen og det er blandt andet den her grundforståelse af menneskets frihed og at evangeliets kerne er den nådige og barmhjertige Gud. Desuden er der et stærkt fokus på de fire elementer: gudstjeneste og liturgi, undervisning og den stadige teologiske fordybelse samt diakoni og mission. Missionsforståelsen er nok en særlig luthersk missionsforståelse, hvor mission også forstås som en dialog ud fra en fast forankring i ens egen teologi.”\nAt være medlem af et globalt fællesskab kan umiddelbart virke abstrakt og langt fra vores danske virkelighed. Men det lutherske fællesskab kan faktisk sætte aftryk i Danmark både nationalt og lokalt. Det giver Henrik Stubkjær nogle eksempler på.\n”I Viborg stift har vi indgået en venskabsrelation med vores søsterkirke i Nigeria. Her henter vi meget inspiration, for eksempel i forhold til kirkens ungdomsarbejde, hvor de står meget stærkere end vi gør. Denne relation mellem Danmark og Nigeria er opstået via personlige relationer i Det lutherske Verdensforbund, ” fortæller Henrik Stubkjær. LVF’s præsident, Musa Panti Filibus, er ærkebiskop i Kristi Lutherske Kirke i Nigeria, Viborg stifts venskabskirke, og han gæstede senest Danmark i forbindelse med Himmelske Dage på Heden i 2019.\nLVF’s præsident vil komme til Danmark næste år, hvor LVF afholder sit rådsmøde i juni 2022 i Viborg. Det er en oplagt mulighed for at knytte tættere bånd mellem folkekirken og andre lutherske kirker.\n”Vi benytter anledningen til at have de 100 deltagere fra hele verden på hjemmebesøg rundt omkring i stiftet og på den måde også hente inspiration direkte ud i menighederne fra kirkefolk fra hele verden. Vi vil også invitere dem til Gellerup i Aarhus stift. Her vil vi se på, hvilken rolle kirken kan spille i byudviklingen i Gellerup, altså et område i Aarhus der før hed en ghetto. Her sker der et religionsmøde, her etableres der snart en højskole og her er der særlige muligheder for at skabe en dialog på tværs,” fortæller Henrik Stubkjær.\nEt andet eksempel på, at det lutherske fællesskab har betydning for Danmark, kan man se i forhold til regeringens planer om at præsentere et lovforslag om tvangsoversættelser – et forslag der vakte stor international kritik fra kirker og økumeniske organisationer, inklusive LVF.\n”Her går LVF ind på vegne af de lutherske kirker i Norge, Sverige, Tyskland og andre lande som har menigheder i Danmark, og betoner religionsfriheden og den gensidige tillid der har været på tværs af de nordiske lande og på tværs af grænsen ned mod Tyskland. LVF bliver en stemme i henvendelsen til regeringen og understøtter de lutherske medlemskirker, men også den danske kirke. For fra folkekirkens side har vi også været ude og sige at det lovforslag skal regeringen passe på med, det kan ødelægge en frihedstradition i Danmark, som vi ellers er stolte af. Så her bliver LVF altså en medspiller og går ind med en helt anden tyngde i forhold til hele tiden at holde os fast på de kristne værdier og tale mindretalskirkernes sag,” siger Henrik Stubkjær.\nI tjeneste for verden\nHenrik Stubkjær er formand for World Service, LVF's humanitære arm, altså katastrofe- og nødhjælp i verdens brændpunkter. World service er i over 40 lande og har en omsætning på ca 1,5 mia. World Service er en af de helt store globale spillere og har et tæt samarbejde med FN fordi der mange steder er en stærk lokal forankring gennem kirkerne.\nMan arbejder både med direkte katastrofehjælp men også på den langsigtede udviklingsbistand og gen- eller opbygning af samfund, og man arbejder med værdier og rettigheder, herunder bl.a. kvinders og børns rettigheder. Ligestilling er en vigtig mærkesag for LVF, og her går kirkerne ofte med i kampen. “Mange steder, fx i Afrika, har kirken vigtig en moralsk stemme, så når kirker og præster er med til at gå foran i kampen for en reel ligestilling, så flytter det faktisk noget,” fortæller Henrik Stubkjær.\nEn ny udvikling i det lutherske samarbejde er ved at tage form nu. De nordiske medlemmer af LVF har taget initiativ til et konkret projekt kaldet Churches in Times of Change der handler om at belyse og drøfte fælles kirkelige udfordringer. Til at begynde med fokuseres der på dåb (læs mere her).\nHenrik Stubkjær håber, at projektet kan være med til at tydeliggøre for os i Danmark, hvad vi kan få ud af at være med i det lutherske fællesskab – ”At det kan være med til at facilitere en teologisk drøftelse og udforskning af det her emne som er helt centralt for vores kirkeforståelse. Vi udfordres af det nu her under coronatiden, hvor vi oplever at mange dåb bliver aflyst eller udskudt,” siger Henrik Stubkjær og håber, at projektet kan være med at vise ”at LVF ikke alene er vendt mod kirkerne i Syd, som vi prøver at understøtte, men at det faktisk også er et studiefællesskab og et kirkeligt fællesskab (kommunion) også her hos os i Norden. Og det er nyt at vi prøver at lave sådan et projekt i den ramme. – og det har jeg store forventninger til.”\n”Vi kan blive beriget i disse omskiftelige tider (times of change), som vi alle sammen oplever og vi prøver alle sammen at byde ind på, hvordan kan vi være kirke her, hvordan spiller vi sammen med det, og der tror jeg vi har meget at lære rundt omkring, også af de andre kirker- nogle har gået en vej, nogle har fået en anden vej, det kan hjælpe os til at træffe velbegrundede beslutninger om hvor vi som kirke skal gå hen for at være nærværende og opleves relevant.”


Stefano Boeri om Hundertwasser - ARKEN Museum for Moderne Kunst\nForside»Kunst»Udstillinger»HUNDERTWASSER – KUNSTNER OG ØKOAKTIVIST»Stefano Boeri om Hundertwasser\nStefano Boeri om Hundertwasser\nArkitekt Stefano Boeri om Hundertwasser\nStefano Boeri er den ledende arkitekt hos Boeri Studio, der arbejder med bæredygtighed og grønne tiltag i udformningen af deres bygninger. Boeri har været inspireret af Hundertwassers tilgang til arkitektur og udtaler sig her om indflydelsen fra ham: I 1973, da Friedensreich Hundertwasser deltog i den 15. internationale Milano-triennale, præsenterede han sit trælejer-manifest. Han var 30 år forud for sin tid, da han her foregreb væsentlige temaer omkring bæredygtighed og biodiversitet og skitserede et nyt forhold mellem træer og mennesker.\nFriedensreich Hundertwasser omsatte ideen om ’trælejeren’ til selve den handling at plante 15 træer ind og ud af husene i Via Manzoni. På den måde gentog han sine ideer fra sit tidligere manifest ’Din vinduesret – din træpligt’, hvor han ville han skabe en gensidig ansvarsfølelse mellem lejerens ret til grønt og træers ret til at vokse i bygninger.\nI 2013, 50 år efter ’Trælejer’ manifestet, blev Milano vidne til fremkomsten af den første vertikale arkitektur, hvor træer og mennesker lever sammen (i forholdet 2 til 1). Et lille område på 1500 m² er forvandlet til en rigtig vertikal skov bestående af 900 træer, 4500 buske, 14000 vinstokke og andre flerårige planter.\nJeg tror ikke på tilfældigheder, men jeg tror på de gode ideers magt og deres evne til at genopstå. I forbindelse med Expo 2015 vil Milano blive vært for, at hele verden kan diskutere fødevareforsyning og biodiversitet. Den ‘vertikale skov’, som jeg tegnede til området omkring Porta Nuova, vil blive et af symbolerne på det nye forhold mellem menneske og træer og en hyldest til Friedensreich Hundertwasser og hans ekstraordinære og begejstrede kamp mod den målrettede fornufts forstemthed og stivhed, blottet som den er for al patos.


— Vil du gerne bo i en byoase?\nSå er Lyngby og Virum nemlig de rigtige steder at kigge.\nVi er selv vilde med to skønne byer i Lyngby-Taarbæk Kommune.\nI Lyngby bosætter du dig i en levende by - tæt på både naturen og København. I Lyngby kan du både få fornemmelsen af storby og være omringet af store, grønne naturområder. Byen er særligt kendt for Lyngby Hovedgade og Storcenter, Lyngby Stadion og den populære Dyrehaven.\nI Virum finder du også en hjemby tæt på både smuk natur og vores hovedstad. Lyngby ligger lige om hjørnet, og på natursiden får du de dejlige områder ved Furesøen, Geelskov og Mølleådalen.\nFælles for de to byer er familievenlige områder, fred og ro, rigeligt med indkøbsmuligheder, gode skoler, dagsinstitutioner, kulturbud og utallige muligheder for et aktivt liv.\nSe alle vores boliger til salg i Lyngby og Virum\nHar du ikke fundet den helt rette bolig endnu?\nSkriv dig op i LokalBoligs køberkartotek med det samme\nSå hører du fra os, når vi finder en bolig, der passer til dine ønsker.\nVær den første til at få besked om nye boliger til salg i Lyngby og Virum


Du er her: Home > Rejsemål > Ferieboliger i Danmark > Lolland, Falster, Møn > Falster / Marielyst\nMarielyst, 8 Personer\nElkenøre, 6 Personer\nSildestrup, 6 Personer\nFind feriehuse på Falster & i Marielyst\nUdover de mange spændende aktivitetsmuligheder nær Marielyst, finder I også en masse udflugtsmuligheder i form af kulturelle, historiske og naturskønne seværdigheder. Det Sorte Geomuseum viser de første spor på dyreliv og en række flotte mineraler, som er blevet ført hertil af diverse istider og derefter fundet i lokalområdet. Middelaldercentret ved Nykøbing Falster inivterer også til ny viden af historisk karakter. Her kan I få et indblik I vores levemåde fra flere hundrede år siden i den stemningsfyldte middelalderby. I kan også tage en tur forbi Stubmøllen i Stovby, som er den eneste af sin art i Danmark. Møllen blev bygget i 1668 og er siden brændt ned og blevet genopført, og idag står den smukt og inviterer til besøg. Omkring Marielyst er der et væld af keramikværksteder, glaspusterier, museer og gallerier, som alle byder jer indenfor til et kig. Mulighederne er mange når I vælger en ferie i et sommerhus i Danmark.\nVi har mange sommerhuse på Lolland-Falster, men Marielyst er noget for sig. Holder du ferie her er mulighederne for en skøn ferie i sommerhus lige så uendelige som de hvide strande langs Østersøen. Marielyst strand blev kåret til Danmarks bedste strand i både 2011, 2012 og 2013. Vores sommerhuse i Marielyst findes i alle prisklasser i form af klassiske charmerende sommerhuse med samværet og hyggen i fokus, samt i form af luksus sommerhuse med alle tænkelige faciliteter såsom egen indendørs pool, spa og sauna - eller en pragtfuld panorama udsigt. Vi er sikre på at I kan finde et feriehus i Marielyst, som kan tilfredsstille jeres behov og endnu mere til en retfærdig pris. Ønsker I at medbringe der firbenede familiemedlem, skal I huske at søge efter vores husdyrvenlige sommerhuse, hvor hunden er velkommen helt uden ekstra omkostninger.\nHos NOVASOL gør vi vores ypperste for, at I får den bedste mulige ferie i et sommerhus i Danmark. Derfor har vi sørget for at have servicekontorer placeret i de største ferieområder i Danmark, hvor I kan kontakte os og få hjælp, hvis I har spørgsmål eller brug for et godt ferietip. I Vestjylland har vi ni servicekontorer langs kysten. På de enkelte kontorer sørger vores medarbejdere for alt det praktiske vedrørende jeres sommerhusophold. Personalet taler flere sprog og de er uddannet til lige præcis at hjælpe jer under opholdet, både med de praktiske ting der kan dukke op og med information om området, som de kender godt. Udenfor kontorenes åbningstider er der muligt at kontakte vores kundeservice i stedet for.\nFalster / Marielyst


Kampen for Irans frie presse | Det Danske Filminstitut\nDOKUMENTAR. "Vi er journalister" er en dokumentarisk fortælling om de iranske journalisters kamp for at overleve under Ahmadinejad-regimet. Filmen vises på DR2 den 12. november.\n"Vi er journalister" bygger på instruktøren Ahmad Jalali Farahanis personlige historie, da han som redaktør på en større avis i Iran blev forfulgt og tortureret af regimet under præsident Mahmoud Ahmadinejad.\nFilmen fortæller om de mange iranske journalister, der som instruktøren selv kæmpede for at overleve under Ahmadinejad-regimet. Vi er med på redaktionerne og i journalistforeningerne, og vi får indblik i, hvordan censur, repressalier og tortur mod enkeltjournalister fungerer, men også hvordan der pludselig opstår åbninger og muligheder for kritisk journalistik.\nAhmad Jalali Farahani kom til Danmark i forbindelse med sin film om iransk undergrundskultur, "Sofar", der blev vist på CPH:DOX i 2010, og har siden fået asyl her i landet.\n"Vi er journalister" er produceret af Anja Dalhoff for Danish Doc Productions med støtte fra talentordningen New Danish Screen. Filmen havde premiere på CPH:DOX og vises på DR2 den 11. november kl. 23.\n"Vi er journalister"\n11. november kl. 23:00\nFilmens instruktør, Ahmad Jalali Farahani, er en landflygtig iransk filmskaber og journalist, forfulgt og tortureret af Ahmadinejad-regimet. Ahmads film er en hyldest til den store, kulturelle arv i Iran med dens brug af den mundtlige historiefortællings tradition; hans poetiske, fortællende stil understøtter hele filmen, mens hemmeligt filmet materiale, aldrig tidligere vist, er sammenvævet som i et fint tæppe. Denne film er en kunstnerisk og visuel fortælling, der viser de frygtelige konsekvenser de iranske journalister må lide med , hvis de ønsker at beskrive sandheden og kæmpe for retten til det frie ord.\nTags: CPH:DOX 2014 We are journalists New Danish Screen


Tagrens i Hjerpsted ⇒ Få 3 gratis og uforpligtende tilbud. Klik her!\nTagrens i Hjerpsted\nTagrens i Hjerpsted, spar tid og penge\nKunne du tænke dig at spare tid og penge på tagrens i Hjerpsted? Så er du kommet frem til den helt rette hjemmeside. Her på hjemmesiden kan du nemlig indhente op til 3 gratis og uforpligtende tilbud på tagrens i Hjerpsted. Det er faktisk nemmere end de fleste tror, og det kan spare dig for mange penge og meget tid. Først og fremmest kan du spare mange penge, fordi at de forskellige tagrensere i Hjerpsted, er i konkurrence med hinanden om at få lov at udføre din opgave. Det gør, at de udfordrer hinanden på prisen, og det vil altså ofte føre til en lavere pris for tagrens i Hjerpsted.\nDer er tilmed også en masse tid at spare, fordi du ikke skal bruge din dyrbare tid på at kontakte de forskellige tagrensere i Hjerpsted. Her skal du blot beskrive din opgave på vores samarbejdspartners hjemmeside, hvorefter de vil sørge for at tage kontakt til de firmaer, der laver tagrens i Hjerpsted. Der vil her efter gå et par dage, så vil du modtage dine tilbud. Det er altså ganske nemt og det tager ikke lang tid at beskrive din opgave. Det gode er også, at det er ganske gratis og uforpligtende. Det vil sige, at du ikke binder dig til at gøre brug af disse tilbud, du modtager. Du er i din frie ret til at skippe dem. Hvis de ikke lever op til forventning til billig tagrens i Hjerpsted.\nDu vil kun modtage tilbud fra de bedste til tagrens nær Hjerpsted, fordi at det firma, vi har indgået et samarbejde med kun arbejder sammen med de bedste af de bedste. Du er altså dermed sikret kun at få tilbud fra dygtige firmaer, der ved, hvad de laver. Både os og vores samarbejdspartner synes, at du fortjener det bedste, når det kommer til tagrensning i Hjerpsted. Hvis du har spørgsmål, er du altid meget velkommen til at tage kontakt til vores samarbejdspartner, hvor du kan få yderligere information\nTagrens i Øster Hvidbjerg\nTagrens i Kirkelte Allerød\nTagrens i Lindå\nTagrens i Allerup Odense\nTagrens i Sejrup\nTagrens i Skovsø Slagelse\nGlarmester Næstnyvang Randers


Medarbejder til trafikplanlægning og myndighedsbehandling med Assens Kommune | 329522164\nMedarbejder til trafikplanlægning og myndighedsbehandling Virksomhed\nMette Kaagh - Tlf. 6474 6913\nAdministration & forvaltning, Drift & tilsyn, Procesteknik & kvalitet, Rådgivning & konsulent\nByggeri & anlæg, Byplanlægning, Transport & infrastruktur, Veje & broer, Offentlig forvaltning, Teknik & miljø, Rådgivning, Analyse\nVi søger en analytisk og struktureret medarbejder til Team Trafik og Vej pr. 1. marts 2017 eller efter nærmere aftale. Stillingen er på 37 timer ugentligt. Hvem er vi Vi er 8 engagerede medarbejdere i Team Trafik og Vej, som er en del af Trafik og Byg. Vi har base på Assens Kommunen spændende Rådhus, som er indrettet i de tidligere produktionsbygninger fra Assens Sukkerfabrik. Den ledige stilling er en del af myndighedsgruppen, som består af i alt 4 medarbejdere. I denne gruppe varetages opgaver inden for naboret, privatvejssager, trafikplanlægning og trafiksikkerhedsarbejde. I Assens Kommune arbejder vi efter Vision 2018 ”Vilje til Vækst”, som sætter borgeren i centrum gennem fokus på tværgående samarbejde, aktivt medborgerskab og innovation. Vi tilbyder en dynamisk arbejdsplads med fokus på trivsel og samarbejde på tværs i organisationen - et professionaliseret tværgående og innovativt samarbejde gennem dagsordenen ”Prof på Tværs”. Vi har desuden flekstid, så arbejde og familieliv kan hænge sammen, samt frokostordning og sundhedsordning. Om jobbet Dine arbejdsopgaver vil bestå i at sammensætte og videreudvikle kommunens tilbud inden for området kollektiv trafik. I dag har kommunen forskellige produkter, som blandt andre bliver en del af dit ansvarsområde: uddannelsesruter, pendlerordning, teletaxi og almindelig skolekørsel. Opgaverne løses i samarbejde med FynBus, som varetager buskørslen i kommunen. Udover det primære opgaveområde indgår du i andre opgaver i myndighedsteamet, som du selv er med til at påvirke sammensætningen af. Du får en spændende og travl hverdag med mange forskelligartede udfordringer. Du får selvstændig beslutningskompetence med opbakning fra dit team og mulighed for faglig og personlig udvikling. Du vil referere til afdelingslederen for Trafik og Vej - Mette Kaagh. Hvem er du Vi søger en medarbejder med relevant akademisk baggrund som fx trafikplanlægger, civilingeniør eller lignende. Det er et krav, at du er en dygtig analytiker og er en god skriftlig formidler, der evner at omsætte analyser til notater og politiske sagsfremstillinger. Desuden forventer vi, at du:\ner en positiv og glad person er omhyggelig og engageret i din opgaveløsning trives med at have travlt og kan lide at have flere bolde i luften er i stand til at tilpasse din kommunikation efter dem, som du kommunikerer med er god i både skrift og tale\ner struktureret og god til at samarbejde har 3-5 års relevant erfaring. Løn og ansættelsesvilkår Løn og ansættelsesforhold er i henhold til gældende overenskomst og ud fra principperne om lokal løndannelse. Vi gør opmærksom på, at du selv skal indhente straffeattest digitalt med NemID på www.borger.dk eller www.politi.dk. Vil du vide mere Hvis du ønsker yderligere oplysninger om stillingen, er du velkommen til at kontakte afdelingsleder, Mette Kaagh, på tlf. 6474 6913.\nVi glæder os til at høre fra dig! Skriv venligst i din ansøgning, at du har set jobbet hos Jobfinder\nRådgivning & konsulent | Fastansættelse job | Assens


Godkendt første testkamp! | SIK - Skive Idræts Klub\nGodkendt første testkamp!\nSkrevet d. 25-06-2017 11:34:57\nTil trods for at vi var afsted uden trupspillere som John Dyring, Oliver I Pedersen, Ayinde Lawal, Mathias Pedersen, Andreas Kock, Frederik Brandhof, Mads Grubak, Mathias Bersang samt langtidsskadede Emil Zetterquist, så leverede vores unge mandskab en rigtig fin første testkamp imod Randers FC fra Superligaen.\n-Vores unge mandskab spillede godt med, men Randers FC var set over hele kampen igennem bedst og vandt da også fortjent med 3-0.\n-Det ærgerlige var, at det var tre trælse scoringer som vi indkasserede. -Det første mål kom midtvejs i første halvleg; Vi fik ikke clearet bolden foran Emil kobberups mål og på returbolden fra kanten af feltet klaskede hjemmeholdets Joni Kaukos bolden i mål. -2-0 scoringen stod der Marvin Pourie på, da han nåede højere end vores midterforsvar i en hovedstødsduel sekunder før pauseteen. -I anden halvleg scorede Randrusianerne på et ultratyndt dømt straffespark.\nBortset fra de indkasserede scoringer opfyldte spillerne de taktiske fokus krav som var udstukket af cheftræner Kim Kristensen inden kampen. -Generelt ydede samtlige unge drenge en rigtig god indsats. -I flere perioder var vi rigtig gode på bolden og set over hele kampen tilspillede vi os 3-4 gode målchancer.\nIngen nævnt, ingen glemt men der var rigtig mange fine individuelle præstationer. -Alle kampklare spillere samt de 4 prøvespillere fik værdifulde meter i benene og konditionelt og fysisk skal der bare fyldes endnu mere på de kommende uger.\nNæste testkamp er allerede på tirsdag kl. 14.30, når Superligaholdet fra Hobro Ik kommer på besøg på vores fine træningsbane i Egeris.


Glædelig hverdag! – Julia Lahme\nGlædelig, glædelig hverdag. Glædelig mandag, og glædelig morgenkaffe. Jeg satser på at dette år bliver et af de allerbedste, og da jeg kom på arbejde i morges, var jeg lykkelig helt ned i maven. Jeg tænker at dette bliver året, hvor jeg vil gøre mig umage med glimmer og optimisme, hvor jeg ikke vil lade mig tvære ud af vasketøj og Netto, men i stedet igen få fat omkring hverdagen på den der måde, hvor man for alvor holder fast i dens magi, og her den allerførste dag i året ser det ud til at lykkes. For eksempel kunne jeg stå op klokken halv seks uden at være ved at kaste op af træthed, løbe en tur i vinterkulden og gennemføre en nogenlunde rolig morgen med drengene. Jeg nåede endda at få makeup på INDEN jeg gik ud af døren. Alt dette må være gode tegn, og ikke mindst måske begyndelsen på nye rutiner. Jeg håber din morgen var god, at du nåede kaffen, og at alle kom ud af døren på den bedste måde. Jeg glæder mig – som hvert år – til at følges med dig.\n8 comments on “Glædelig hverdag!”\n4. januar 2016 at 10:25\nEr kæmpe fan af din insisterende måde at nyde hverdagen på… Det var der mange, der kunne lære en masse af 😉\nOg glædelig det hele retur :-). Her er der også boblende nytårsenergi helt klar til at blive fordelt ud over de næste 12 måneder.\nGod mandag – og hverdag. Jeg havde ikke helt så meget energi som dig til morgen, men det gik uden problemer. Og det er jo vigtigt. Og en god start. Kh. Birgitte\nSkal til tredje kop kaffe om lidt, og jeg glæder mig 🙂\nPt. fornægter jeg dog lidt hverdagen (så meget man nu kan med et børnehavebarn) og hygger mig med min barsel. Dén storfornægter jeg nogensinde kommer til ophør.\nDet lyder edderøvme også lækkert!\nEnergi og energi… Det hedder vist koffein. Og en morgen uden problemer er altså et kryds i kalenderen værd…\nKære Nanna, Hvor er det sødt af dig. TAK! Det virker det meste af tiden, heldigvis. KH J\nKære Dorte! Den skal spredes som tyk nutella, skal den! Kh J\nLutter gode intentioner, jeg vil lade dem smitte mig lidt…. Hvis du finder en opskrift, der virker, så håber jeg virkelig at du deler den! Jeg troede jeg sku’ dø i morges, det ville være synd at sige jeg var frisk…. Faktisk hørte jeg slet ikke vækkeuret, det var min mands klasken og puffen, der gjorde mig opmærksom på, at hverdagen kaldte. Lidt glimmer til mig også, tak :-).\n4. januar 2016 at 19:37\nDer skal også lyde et godt nytår herfra og tak for det sidste…….\nDet er dejligt at følge med her på side og få lidt go energi, når det kniber med det. Men lige nu sprudler det hele, som champagnen i torsdags og det tegner til et fantastisk år.\ngodt humør spredes til jer alle ♡\nGlædelig hverdag – jeg kan lide det! 🙂


Forvaltning i modvind: Undersøges for inhabilitet | TV 2 Lorry\nForvaltning i modvind: Undersøges for inhabilitet\nTidligere teknik- og miljøborgmester i København undersøges sammen med flere chefer, fordi han er blevet anklaget for ikke at gribe ind i sag om byggetilladelser.\nMorten Kabell, der er tidligere teknik- og miljøborgmester i København for Enhedslisten, bliver sammen med en række chefer undersøgt af advokater for ikke at gribe ind i en sag om byggetilladelser i Københavns Kommune. Foto: Mads Joakim Rimer Rasmussen/Ritzau Scanpix\n15. apr 2018, kl. 08:56\nMorten Kabell, der er tidligere teknik- og miljøborgmester i København for Enhedslisten, bliver sammen med en række chefer undersøgt af advokater for ikke at gribe ind i en sag om byggetilladelser i Københavns Kommune.\nDet skriver BT ifølge Ritzau.\nDet er på baggrund af to anonyme henvendelser, at kommunen har sat en undersøgelse i gang af forholdene i Teknik- og Miljøforvaltningen, hvor Morten Kabell var borgmester fra 2014 til november sidste år.\nLæs også Københavns Kommune lovliggør egne ulovligheder\nSagen drejer sig blandt andet om en chef i forvaltningens afdeling for byggetilladelser. Ved siden af sit job i kommunen har han drevet et firma, der yder rådgivning om byggesagsbehandling.\nWhistleblower er bekymret\nDet har fået en person til at indrapportere sin bekymring om chefens habilitet. Det skriver BT, der er kommet i besiddelse af personens rapport, hvor der står:\n- Fra flere sider har jeg hørt, at pågældende mellemleder har et bemærkelsesværdigt tæt samarbejde med flere mindre entreprenører.\nLigeledes lyder det i rapporten, at:\n- I en konkret sag blev jeg oplyst fra sagsbehandleren om, at "jeg synes også, sagen er på grænsen, men jeg har fået besked fra min chef om, at den skal presses igennem".\nLæs også Kommune lovliggør egne ulovligheder: "Det er magtmisbrug"\nKøbenhavns Kommune har også modtaget en anonym henvendelse, hvor den tidligere borgmester Morten Kabell inddrages.\nDet fremgår af et referat fra et møde i Borgerrepræsentationen.\n- I den anonyme henvendelse rejses der kritik af borgmesteren og direktionen i Teknik- og Miljøforvaltningen, idet det anføres, at borgmesteren og direktionen er vidende om de forhold i Teknik- og Miljøforvaltningen, der i øvrigt kritiseres i henvendelsen, samt at de ikke har ageret på forholdene, lyder det ifølge BT.\nSkal undersøges af anden forvaltning\nPå et møde i Borgerrepræsentationen blev det i november sidste år besluttet at erklære Teknik- og Miljøforvaltningen inhabil.\nI marts i år hyrede kommunens Økonomiforvaltning advokatfirmaet Bech-Bruun til at stå for en undersøgelse af sagen.\nBT skriver, at de har været i kontakt med Morten Kabell, som siger, at han ingen kommentarer har til sagen og henviser til Økonomiforvaltningen i Københavns Kommune, men Økonomiforvaltningen vil ikke kommentere sagen, før advokatundersøgelsen er færdig.\nDen pågældende mellemleder, som anklages for at være inhabil, har ifølge BT heller ikke nogen kommentarer til sagen.\nTeknik- og Miljøforvaltningen i Københavns Kommune har tidligere været i modvind, fordi de gav byggetilladelser til ulovlige byggerier, som politikerne i Teknik- og Miljøudvalget bagefter lovliggjorde for at undgå erstatningssager fra bygherrerne.\nPolitikere siger nej tak til at omdanne sekssporet vej til grønt område\nNy stor naturpark er på tegnebrættet i København


“Sådan træner du din drage 2” på dvd | deungesord.dk\n“Sådan træner du din drage 2” på dvd\nUdgivet den 10. december 2014 af Anne Mette\nTitel: “Sådan træner du din drage 2”\nOriginal titel: “How to train you dragon 2”\nStemmer: Jay Baruchel, Gerard Butler, Craig Ferguson\nI ’Sådan træner du din drage 2’ forsætter eventyret med Hikke og Tandløs. Filmen fik mig både til at grine og græde.\nDragerne var engang et stort problem for den lille landsby af vikinger, men i dag er de deres venner, og livet har aldrig været lettere. Hikke føler at hans liv endelig giver mening, for nu ved han, hvor han hører til, og er accepteret af sit samfund. Alting er perfekt, indtil Hikke en dag opdager at en gruppe dragejæger er ude på at tilfangetage alle drager. Det bliver nu Hikke, sammen med Tandløs og deres venner, der må hjælpe de drager, der er blevet fanget, og ikke mindst forhindre dragerne fra landsbyen i at blive fanget.\nLige siden jeg så den første film, blev jeg fuldkommen fanget af universet. De som siger at animationsfilm kun er for børn, tager i den grad fejl, for ”Sådan træner du din drage”-filmene kan ses af absolut alle aldre. Den har lige præcis det twist af underholdning og humor, der gør at de egner sig perfekt til børn og voksne.\nPersonligt er jeg helt vild med begge film – selvom jeg dog må indrømme at 2’eren vinder, da den simpelthen bare er fantastisk. Filmen er næsten 2 timer lang, hvilket er en del, når der som sagt er tale om en animationsfilm. Dog fungerer det for filmen at være så lang, og jeg kan love for, at man er godt underholdt under hele filmen.\n”Sådan træner du din drage 2” spiller både på humor, action, sorg, og kærlighed, og jeg både grinte og græd da jeg så filmen.\nHistorien går lige i hjertet på en – især hvis man er dyrelsker, for båndet mellem Hikke og Tandløs vil røre enhver dyrelskers hjerte.\nHvis du endnu ikke har set filmene, vil jeg stærkt anbefale at du gør det – selv hvis du ikke har nogle mindre søskende at dele den med, for du kan sagtens blive underholdt!\nDette indlæg blev udgivet i Anmeldelser, Film, Mathildes anmeldelser og tagget 20th Century Fox, drager, Hikke, redningsmission, Sådan træner du din drage 2, tandløs af Anne Mette. Bogmærk permalinket.


Plantin | lex.dk – Den Store Danske\nPlantin, skriftsnit, oprindeligt skabt o. 1567 af den franske stempelskærer Robert Granjon (1545-88) for den fransk-hollandske bogtrykker Christophe Plantin. En stadig populær Antikva, udviklet på basis af renæssanceskriften Garamond - men mere barok. Plantin fik siden Monotypes relancering af skriften til blysats i 1913 speciel udbredelse i de nordiske lande. Produceres i dag som digital font af mange skriftbureauer, bl.a. Adobe. Se også skrift, typografisk.\nVil du citere denne artikel? Kopier denne tekst og indsæt den i din litteraturliste: Karl Hårbøl, Jørgen Schack og Henning Spang-Hanssen (red), Dansk Fremmedordbog, 2. udg., Gyldendal 1999: Plantin i Den Store Danske på lex.dk. Hentet fra https://denstoredanske.lex.dk/Plantin\nFavrholm Voldsted: opdateret af Mikkel Hytteballe Engell for 3 minutter siden\nBorg/Voldsted, mv., Favrholm: opdateret af Mikkel Hytteballe Engell for 3 minutter siden\nBorg/Voldsted, Frederiksborg Slots vold: opdateret af Mikkel Hytteballe Engell for 5 minutter siden


En solidarisk kommune – Holbæk\nHolbæk en solidarisk kommune\nEnhedslisten vil bruge enhver platform – også pladser i Holbæk byråd – til at arbejde for en anden politik, hvor velfærdssamfundet ikke afvikles, men udvikles.\nDe øgede behov på ældre- og handicapområdet skal opfyldes på en måde, der sikrer, at disse borgere får den nødvendige hjælp til at leve et liv med så frie udfoldelsesmuligheder som muligt og med tryghed i hverdagen. Der skal sikres de nødvendige rammer for, at daginstitution, skoler m.v. kan give alle børn mulighed for tryghed og udvikling.\nEnhedslisten kæmper mod privatisering og udlicitering, fordi det fører til udhuling af den fælles velfærd og til afdemokratisering.\nDe seneste års reformer har øget uligheden og fattigdommen. Enhedslisten arbejder for at at få lovgivningen ændret, men Enhedslisten arbejder også i kommunen for at mildne konsekvenserne af de indførte fattigdomsydelser. I forhold til børn og unge arbejder Enhedslisten for at at bekæmpe ulighed i muligheder ved at prioritere indsatsen overfor udsatte grupper.\nSundhed og forebyggelse skal udvikles.\nLighed i sundhed: Enhedslisten vil arbejde for at adgangen til sundhed og behandling bliver lige for alle. Vi vil have forebyggelse i lokalsamfund og på arbejdspladser.\nVi ønsker at kommunen og regionen skaber et sammenhængende sundhedsvæsen i tæt samarbejde om at tilbyde borgerne nødvendig forebyggelse, behandling og pleje.\nFællesskabet skal være for alle.\nKommunens tilbud må være der for hele kommunen. Derfor er Enhedslisten modstander af den stærke centralisering, der sker i Holbæk kommune. Ikke mindst på daginstitutionsområdet, skolerne og i ældreplejen foregår der en centralisering, som betyder at daginstitutionstilbud, skoler og ældrecentre forsvinder fra en række lokalsamfund med store negative konsekvenser både for de borgere, der rammes og for de lokalsamfund, der mister deres institutioner. For lokalsamfundene truer det deres fortsatte eksistens.\nDet er forståeligt, at man i mange af disse lokalsamfund reagerer ved at etablere private daginstitutioner og skoler, og private plejecentre i lokalsamfundene kan være på vej. Enhedslisten vil på ingen måde lægge hindringer i vejen for lokalsamfundenes forsøg på gennem fælles initiativer at sikre lokalsamfundenes fremtid, men vi arbejder for en anden løsning.\nEnhedslisten arbejder for at kommunen selv driver dagtilbud, skoler og ældrepleje, botilbud, medborgerhus m.v. og at kommunen har tilbud, der når ud i hele kommunen.\nEnhedslisten mener desuden at de mindre samfund , ville være langt mere attraktive for unge, sundhedspersonale, små erhvervsdrivende, og private med hjemmearbejde hvis der blev etableret en god bredbåndsforbindelse til alle.\nEnhedslisten arbejder for at alle kan deltage i fællesskabet på lige fod, bla. i form af gode adgangsforhold for alle.\nDerfor arbejder Enhedslisten for:\n– at centraliseringen på daginstitutionsområdet standses. Fremtidig udbygning af institutioner skal ske i mindre enheder.\n– at der skabes ro omkring de lokale skoler, f.eks. ved at garantere skoletilbud, hvis der er mindst 50 indskrevne elever og genetablere selvstændig ledelse og budget på den enkelte skole.\n– at der fortsat vil være ældreplejetilbud i lokalsamfundene, så ældre med plejebehov kan blive i deres lokalsamfund.\n– At der i alle lokalsamfund kan bygges boligområder og boligfællesskaber der også kan rumme enlige og små familier, herunder ældre der ønsker en mindre bolig.\n– Ligestilling for alle, hvilket bl.a betyder tilgængelighed for alle. Ikke kun til læge, tandlæge, fysioterapeut mm. men også til fælleshus/medborgerhus.\n– Effektivt bredbånd til alle, hvilket vil gøre landområderne og de mindre byer mere attraktive.\nI Enhedslisten mener vi at vores børn ikke bare skal opbevares, mens forældrene er på arbejde. De skal have et godt og trygt børneliv med plads til leg, oplevelse og udvikling. Et sådant liv kræver tilbud om gode, sunde og velbemandede institutioner til alle. Derfor vil Enhedslisten arbejde for:\n– at Holbæk kommune vedtager minimumsnormeringer på alle daginstitutioner på et væsentligt højere niveau end de nuværende normeringer.\n– at den enkelte daginstitution har egen ledelse og eget budget.\n– at der sikres et tilstrækkeligt antal pladser på de specialiserede institutioner.\n– at støtte til børn med specielle behov finansieres af fælles kasse.\n– at daginstitutionerne tilbyder gratis mad – fremstillet af økologiske råvarer og gerne lokalt produceret.\nEnhedslisten ser den løbende udvikling og forbedring af folkeskolen som noget afgørende for at sikre fællesskabet i fremtidens samfund.\nFolkeskolen har dog i mange år været udsat for besparelser og dermed forringelser. Enhedslisten vil derfor arbejde for:\n– at folkeskolen tilføres flere ressourcer, som er helt nødvendige for at kunne magte opgaverne med inklusion og integration.\n– at børn og unge med særlige behov, der ligger ud over hvad folkeskolens personale er uddannede til at tilgodese, tilbydes kvalificeret undervisning i specialtilbud. Visiteringen hertil skal ske centralt i kommunen og betales af den fælles kasse.\n– at folkeskolen frigøres for de skadelige konsekvenser af folkeskolereformen og lovindgrebet mod lærerne ved at der indgås en lokal arbejdstidsaftale, der sikrer lærerne tilstrækkelig tid til forberedelse og ved at de lange skoledage erstattes af flere timer med to lærere (eller en lærer og en pædagog)\n– at der kommer et loft for klassestørrelse på 25 elever pr. klasse.\n– at alle børn tilbydes sund og økologisk mad, gerne lokalt produceret, på skolerne\n– at sikre en sikker og sund skolevej, hvor forældrene kan lade deres børn benytte cykel eller gåben til skolen\n– at de fire skoledistrikter erstattes af selvstændige skoler med egen ledelse og budget.\nHolbæk Kommune skal være attraktiv for unge. Derfor skal der arbejdes for at der både er gode uddannelsesmuligheder og gode boligtilbud for unge i kommunen. Derfor vil Enhedslisten arbejde for:\n– at Holbæk kommune gør en indsat for at tiltrække uddannelsesinstitutioner til kommunen, herunder institutioner for videregående uddannelser.\n– at Holbæk kommune gør en indsats for at sikre flere uddannelsestilbud og praktikpladser.\n– at der oprettes mødesteder, hvor de kan udfolde sig på egne betingelser, men hvor der også er mulighed for opsøge hjælp til livets forskellige problemer.\n– at ungdomsboliger tænkes ind ved etablering af nye boligområder\n– at børn og unge optil 25 år skal have tilbudt gratis offentlig transport.\n– At udsatte unge får den hjælp de har behov for.\n– at sikre ligestilling for handicappede borgere, og at skabe lige muligheder for alle. Enhedslisten arbejder ud fra en ligeværdighed i handicappolitiken, som gør op med marginalisering og isolation af handicappede medborgere. Der skal nedbrydes fordomme og skabes ligestilling for alle. Også denne gruppe borgere har ret til at blive set, og evt. hjulpet ud fra deres individuelle behov. Alle har krav på at få hjælp og støtte, der er målrettet hver enkelt. Nogle handicappede er meget plejekrævende, andre har mulighed for, og ønsker selvforvaltning. Nogle familier har brug for en effektiv aflastning.\nPsykiatri og behandlingstilbud.\nTilsynet med de private institutioner skal styrkes og Holbæk Kommune skal investere i udbygning af gode offentlige tilbud, så de private behandlingstilbud på sigt gøres overflødige.\nMange års nedskæringer på psykiatrien har haft katastrofale følger i både voksen- og ungdomspsykiatrien. Der er brug for at tilføre ressourcer for at sikre en værdig tilværelse for unge og voksne som rammes af alvorlige psykiske lidelser.\nMassive nedskæringer i voksenspecialområdet betyder voldsomme forringelser for store grupper af behandlingskrævende borgere.\n– at tilbuddene til borgere i det sociale system udbygges – vi afviser tvangsforanstaltninger og sanktioner.\nTilbud til ældre.\nDer er brug for en styrkelse af det kommunale serviceniveau. Enhedslisten ønsker, at alle ældre behandles individuelt. Ikke to personer er ens, men vi kan gøre meget for i fællesskabets navn – kommunen – at alle får gode vilkår at leve under. Vi ønsker at ældreplejen baseres på respekt for de ældre og deres egne valg om hvordan de vil leve, og at der sikres den fornødne hjælp til at give dem mulighed for dette. Enhedslisten ønsker fokus på, at ældre også er en ressource som kan inddrages i fællesskabet i lokalsamfundet,\n– at genoprette mindre plejecentre som muligt med en bemanding af professionelle, som kan medvirke til at mennesker på plejecentre kan føle sig hjemme i ordets egentlige betydning. Det har betydning, at mennesker kan opretholde en lokal kontakt og finde vej i hverdagen, samt genkende mennesker.\n– at de, der har ønske om og mulighed for det, skal kunne blive i egen bolig og have den nødvendige hjælp herunder også hjælp til indretning af hjemmet.\n– at aftensygeplejen skal have en bemanding, som gør folk trygge. Ventetiden må ikke være lang, når der kaldes om natten uanset om man bor i eget hjem eller på plejehjem.\n– at mad skal være frisk for dem, der er afhængig af mad udefra. De lokale spisesteder på ældrehjemmene skal genetableres, så folk kan købe sund mad i nærområdet.\n– at forringelser på aktivitetscentrene skal rulles tilbage. Der er tværtimod behov for at udvikle de tilbud, der gør det muligt for ældre at have et aktivt liv.\n– At koordineringen mellem sygehusene og kommunens ældrepleje forbedres.\nEnhedslisten siger nej til udlicitering og privatisering på ældreområdet.\nVi ønsker mere fokus på borgernes inddragelse og planlægning af eget liv.\nEn sund bolig med gode udfoldelsesmuligheder er en menneskeret for alle. Derfor skal det sikres, at der er et mangfoldigt boligtilbud både med hensyn til fysisk planlægning og ejerformer. Mennesker har forskellige ønsker til deres bolig. Ved planlægning af nye boligområder og ved renovering og fornyelse i eksisterende boligområder er det vigtigt, at de forskellige typer af boliger er til stede både som lejeboliger og som forskellige former for ejerboliger. Nogle boligområder skal ikke gennem ensidig satsning på ejerboliger forbeholdes den mere velstillede del af befolkningen.\nI forhold til det private udlejningsbyggeri betyder manglen på boliger, at lejer ofte kan presses til at acceptere høj husleje og/eller helt uacceptabel dårlig vedligeholdelsesstand. Boligreguleringslovens bestemmelser om huslejeregulering er et vigtigt redskab for de enkelte lejeres mulighed for at modstå presset for lejestigninger og samtidig vigtig for at begrænse kommunens udgifter til boligstøtte.\n– at der i arbejdet med kommuneplan planlægges med nye boligområdet i Holbæk by og i kommunens mindre bysamfund.\n– at der ved planlægning af nye boligområder sikres mangfoldighed både med hensyn til ejerformer og fysisk planlægning, så ejerboliger og lejeboliger findes i alle områder og så der er mulighed for etablering af boligfællesskaber. Kommunen bør i denne forbindelse gøre brug af sin mulighed for at kræve, at 25 % af boligerne er almene lejeboliger.\n– at ungdomsboliger og billige mindre boliger tænkes ind i planlægningen af nye boligområder.\n– at etablering af almene lejeboliger og ældreboliger tænkes ind i i nye boligområde i kommunens mindre bysamfund, så farvel til parcelhuset ikke behøver at betyde farvel til lokalsamfundet.\n– at antallet af mennesker, der udsættes af deres lejlighed på grund af manglende huslejebetaling må reduceres mest mulig gennem kommunal rådgivning af lejerne og et tæt samarbejde med boligselskaberne.\nBeskæftigelse og arbejdsforhold.\nAntallet af ansatte i kommunen beskæres voldsamt i disse år. Ikke mindst er nedskæringerne gået hårdt ud over de faggrupper, der har den direkte borgerkontakt: plejepersonale, pædagoger, lærere m.fl. Årsagen er både serviceforringelse i kommunen og udlicitering/privatisering af en lang række kommunale opgaver.\nUdviklingen har ikke blot betydet fald i antallet af arbejdspladser, men også væsentligt forringede arbejdsvilkår, både for den del af personalet der fortsat er kommunalt ansat og for dem, der ved udlicitering er blevet privatiseret.\n– at få udliciterede og privatiserede opgaver og arbejdspladser tilbage i kommunen\n– at der sikres et sundt fysisk og psykisk arbejdsmiljø på kommunens arbejdspladser\n– at kommunen stiller krav krav om sociale klausuler til de virksomheder, der udfører arbejde eller leverer varer og tjenesteydelser.\nLeverandørerne skal forpligtes til:\nat arbejdet i virksomheden foregår på vilkår svarende til overenskomstens bestemmelser,\nat der sikres et sundt arbejdsmiljø,\nat der oprettes praktikpladser til fremtidige generationers uddannelse.\n– at kommunen i samarbejde med non-profit virksomheder og områdets faglige organisationer tager initiativer til socialøkonomiske virksomheder., f.eks. til fremstilling af økologiske fødevarer til kommunale institutioner.\nSolidariske løsninger koster penge. Enhedslisten arbejder for:\n– at øge statens bloktilskud til kommunerne\n– at styrke Skat for at sikre statens og kommunens indtægtsgrundlag\n– at få virksomhederne til at være med til at betale ved maksimal opkævning af dækningsafgift på erhvervsejendomme.\n– at få jordejerne til at være med til at betale gennem forhøjelse af grundskylden.\n– at sætte den kommunale skat op, hvis vi vurderer, at pengene bruges på en måde, som kan øge velfærden og mindske uligheden.


Frem mod 2024 vil op mod en tredjedel af de danske tjenestemænd i Europa-Kommissionen forlade Bruxelles, hvilket svækker Danmark. »Det handler om at være derude,« mener ekspert.\nDet er vigtigt at have danskere i Kommissionen, mener EU-eksperter. Fold sammen\nOnsdag d. 11. juli 2018, kl. 06.42\nNår stribevis af tjenestemænd tømmer skrivebordet i Europa-Kommissionen, fjerner de ifølge eksperter en stor portion dansk indflydelse. Det sker, når 110 ud af 332 danskere forventes at forlade EUs bureaukratiske maskinrum inden 2024.\nReelt giver det en tredjedel færre danskere til at oversætte bekymringerne, når der udformes lovgivning for alle medlemslande, og det kan give problemer i fremtiden.\nIfølge Marlene Wind, som er professor ved Københavns Universitet og ekspert i EU, kan man bare se på debatten om realkreditsystemet, hvor vigtigheden af de danske tjenestemænd bliver tydelig.\n»Det handler om at være derude og have embedsmænd, der sidder de rette steder og kan oversætte, hvilke bekymringer Danmark har, når vi for eksempel har et bestemt system til at finansiere vores boliger,« forklarer hun og uddyber:\n»Ofte handler det ikke om, at man ikke vil imødekomme Danmarks synspunkter. Det handler simpelthen om, at man ikke har nogen at spørge: Hvorfor har I et problem med det her?«\nEU er bygget op omkring Europa-Kommissionen, Europa-Parlamentet og Rådet, hvor Kommissionen er maskineriets tjenestemand. Det betyder samtidig, at Kommissionen har retten til at udforme alle lovtekster, der efterfølgende bliver forelagt de to lovgivende institutioner.\nKommissionen består af tjenestemænd fra hele EU fordelt på forskellige generaldirektorater, hvilket er løst sammenligneligt med danske departementer.\nDet er også her, at tjenestemænd og -kvinder vurderer de konsekvenser, som lovgivningen kan have for samtlige medlemsstater, og modtager høringer fra organisationer, borgere og ekspertgrupper. Det betyder, at Kommissionen skal forsøge at skabe lovgivning, der ikke kræver forbehold i de forskellige medlemsstater.\nIfølge danske eksperter er det nemmere at have øje for de danske forhold, når der er danskere i Kommissionen.\nKilde: Den Europæiske Union / Folketingets EU-oplysning\nDanskermanglen betyder, at man mister muligheden for at bidrage, når EU-lovgivningen stadig er i støbeskeen.\nSpørger man Poul Skytte Christoffersen, der er tidligere tjenestemand i EU og bestyrelsesformand for Tænketanken EUROPA, kan det ske, ved at danskerne i Kommissionen enten kender til forholdene herhjemme eller kan være bindeled til bekymringer hjemmefra.\n»Hvis danske virksomheder eller organisationer ønsker at få kontakt med nogen i Kommissionen, er det unægteligt nemmere, hvis der sidder danskere rundt om i systemet og kan give det rigtige svar,« siger han og uddyber, at Kommissionen i samme omgang mister den pragmatiske tankegang, som Danmark bidrager med.\nProblematikken er da heller ikke gået ubemærket hen i Udenrigsministeriet. Her har man givet mulighed for, at ansatte kan benytte to dage om ugen til at læse op til Kommissionens omfattende adgangsprøve.\nEU truer Trump med ketchup-angreb i handelskrig\nEU til Facebook og giganterne: Øjne og ører væk fra folks private beskeder\nEU går i krig mod udlandspriser på telefoni


Grønlandsk trawler undsat i en hylende arktisk storm - FiskerForum\nKilde: Ekstrabladet, Forsvaret, Sermitsiaq.gl\nTags: bjærgning, redningsaktion\nDet er inspektionsskibet F360 »Hvidbjørnen», fra Arktisk Kommando, der de sidste tre dage har kæmpet mod de grønlandske vejrguder, Øst for Prins Christians sund ud for SydØstGrønland, for at assistere og hjælpe en rejetrawler GR 6 – 134 »Polar Aassik« fra Polar Seafood, der har fået motorstop i det ekstreme vejr.\nMed en otte mands stor besætning, fik den godt 33 meter lange grønlandske rejetrawler motorstop ca. 40 sømil øst for den grønlandske sydspids »Kap Farvel« ved Prins Christians Sund. Her har den kraftige tidevandsstrøm i det lange og smalle farvand, i kombinationen med stærk storm i området, ikke gjort opgaven for inspektionsskibet »Hvidbjørnen« lettere.\nI to dage måtte inspektionsskibet vente med at kaste en slæbetrosse over til »Polar Aassik«. Dårligt sigt i det stærkt oprørte hav gjorde en slæbeoperation nærmest umulig. Derfor måtte »hvidbjørnene« på afstand følge den grønlandske trawler, indtil vejret var bedret så meget, at man kunne få en trosse sikkert ombord på havaristen. På det tidspunkt havde den kraftige nordenvind presset »Polar Aassik« yderligere 30 sømil sydpå, langt forbi »Kap Farvel« på Grønlands Sydspids.\nMed vindpres af stormstyrke og kæmpestore bølger imod sig er en opgave af denne karakter, både tidskrævende og farlig. Turen mod den grønlandske havn i Qaqortoq, er da også foregået med kun 3 til 4 knob. Trykket er kolossalt voldsomt og slæbet har flere gange fået »Hvidbjørnen« til at krænge op til 40 grader. Et tryk der også fik slæbetrossen til at sprænge mandag morgen. En ny er rigget til og man forventer ankomst til Qaqortoq tirsdag. Her vil en anden slæbebåd overtage bugseringen og tage sidste etape op til Nuuk, hvor trawleren skal repareres.\nTidligereForrige nyhedPræciseringer og juridiske garantier kan ændre tilslutningen til Brexit\nNæste nyhedNyt fra Færøerne: Færøsk trawler tæt på forlisNæste


Hundens næse løber. Den ældre hunds sygdomme\nLuckys næse løber - Skrevet af Heidi M Kennelhoste-vaccinien giver vi som supplement til basisvaccinen i forbindelse med den årlige vaccine og sundhedstjek. Hunde der ikke er vaccinerede, har ringe chancer for at overleve og vil ofte dø i sygdommens tidlige stadier. Symptomerne står typisk på i dage med mindre der opstår komplikationer. Hvis din hunds snude har sprækker med sårskorper, kan din hund have en hudsygdom, og det vil derfor løber klogt at næse din hund undersøgt hos dyrlægen. Pludseligt opstået hoste — for det meste hundens hoste uden slim. Vær opmærksom Ved at undersøge en hunds snude kan man holde udkig efter andre problemer. Under dette finder du grunde til at hunden er syg samt tegn på, at der er en sygdom og Hunde bliver ikke forkølet, så hvis du opdager at din hunds næse løber, meget stor eller meget lille appetit, så få ham til dyrlægen. En anden ting man skal holde øje med, når man undersøger en hunds snude, er om den løber. Hvis snuden løber, bør snottet være klart/gennemsigtigt. Hvis din.\nHUNDENS NÆSE LØBER - huile minceur bio. Forkølelse hos hunde: Kennelhoste\nHundens næse løber, granit och morän text Politik om cookies for Hill’s Pet Nutrition\nTåreflåd har mange årsager. Hunde græder ikke ligesom vi mennesker, så når tårerne flyder over skyldes det enten:. Hunde bliver ikke forkølet, så hvis du opdager at din hunds næse løber, meget stor eller meget lille appetit, så få ham til dyrlægen. Der findes dog ikke noget medicin er direkte behandler humørsyge, så omhu er din bedste mulighed som behandling. Tåreafløbet kan testes ved at farve øjet med flourescein (grøn farve). Hvis tårevæsken løber ned i næsen som den bør, vil der komme grøn farve til syne ved næseborene efter nogle minutter. En gennemskylning af tårekanalerne er også ofte en del af undersøgelsen. Hvordan behandles epifora? Hvordan epifora behandles kommer an på årsagen. bil och släp Skrevet af Susanne Kamu på 1. Omtrent hver femte hund lider af en næsemideinfektion. Et generelt tegn på, at en hund er blevet inficeret med en næsemideinfektion på latin pneumonyssoides caninumer, at den nyser og hoster meget samt oplever vejrtrækningsproblemer og en stærkt nedsat lugtesans.\nNæsemiden er en millimeter stor edderkopagtig parasit, som lever i slimhinden i hundens næse og bihuler. Den er ca. 1 mm lang og er blank. Vil det ikke også bare være nemt hvis vores hunde kunne snakke? Måske er du vant til, at din hunds øjne allerede løber i vand i forbindelse. Forkølede hunde vil typisk hoste, nyse og nogle gange kaste slim op. Ved flåd fra næse og øjne, feber eller hvis hunden generelt virker dårlig, kan det være. Sidestiller det lidt med når min næse en gang imellem løber. Men hvornår skal du have hunden til dyrlægen alligevel, for er det ikke i denne. Næsemiden er en millimeter stor edderkopagtig parasit, som lever i slimhinden i hundens næse og bihuler. Den er ca. 1 mm lang og er blank. Vil det ikke også bare være nemt hvis vores hunde kunne snakke? Måske er du vant til, at din hunds øjne allerede løber i vand i forbindelse. Forkølede hunde vil typisk hoste, nyse og nogle gange kaste slim op. Ved flåd fra næse og øjne, feber eller hvis hunden generelt virker dårlig, kan det være. Selvom de fleste tilfælde af smitte sker direkte mellem hunde, kan mennesker Selve smitten sker enten via partikler fra næse og mund eller via afføring og urin. Altså hans næse drypper ikke konstant, kun en gang imellem. Sidestiller det lidt med når min næse en gang imellem løber. Jeg har dog tænkt mig at høre doktor dyr ad når Lucky skal vaccineres her snart.\nHUNDENS NÆSE LØBER - stevia bra eller dåligt. Forkølelse hos hunde: Kennelhoste\nDer er mange mulige årsager til, at din hunds øjne løber i vand og vandet kan løbe ned af hundens ansigt. Ved en svær grad af rindende øjene er der konstant fugtighed under hundens øjne og huden under øjnene kan blive betændt og inficeret, hvorved at hunden får et uheldigt udseende og fysisk ubehag. Tilstanden med løbende øjne kaldes på dyrlægesprog for epiphora. Epiphora er primært et kosmetisk problem, medmindre det forårsager betændelse eller er et symptom på et smertefuldt øje. For eksempel, er entropion indadkrængende øjelåg , conjunctivitis desideret øjenbetændelse , fremmedlegemer, hornhinde sår, anterior uveitis betændelse i regnbuehindens forreste vinkel og akut glaukom grøn stær alle ledsaget af forøge tåreflåd. Forøget tåreflåd kan også være forårsaget af øjen irritation på grund af ekstra øjenvipper eller et hår, der rører overfladen af øjet.\nHundesyge hos hunde hundens næse løber Hunds øjne løber i vand, men hvorfor? Sygdomme hos hunde; Leave a comment; Er problemet, at din hunds øjne løber i vand og misfarver pelsen under øjnene. Der er mange mulige årsager til, at din hunds øjne løber i vand og vandet kan løbe ned af hundens ansigt. Nyrernes funktion er at udskille hundens affaldsstoffer i en opløselig form. Nogle bestemte stoffer opløses derimod dårligt, og kan derfor, når visse kemiske omgivelser er til stede, udfældes som krystaller. Hvis krystallerne med urinen ikke føres ud af kroppen i samme tempo, som de dannes, sker der en ophobning af krystaller i blæren.\nLæs mere om de typiske sygdomme, årsag og symptomer hos ældre hunde på hævelse, et eller andet sted på kroppens overflade, eller ved/i mund, næse, øjne, . Hvis hunden hyppigt gentager bestemte handlinger, som kingte.atherjackb.se at løbe rundt. hej jeg har et spørsmål min hanhunds næse løber/drypper meget er det fordi han er forkøllet det er kun klar væske der kommer ud af næsen. Nå til sagen - vi har modtaget nogle billeder fra det sted hvor vi har købt det lille kræ, og vi bed mærke i at hvalpens næse løber og at hun.\nNæsemideinfektion hos hunde mode femme automne hiver 2016\nCookies Opret profil Din profil Forum Fremmedordbog. Jeg vil her prøve at vise nogle forskellige ting, du kan kigge efter hjemme, evt.\nVil det ikke også bare være nemt hvis vores hunde kunne snakke? Måske er du vant til, at din hunds øjne allerede løber i vand i forbindelse. hej jeg har et spørsmål min hanhunds næse løber/drypper meget er det fordi han er forkøllet det er kun klar væske der kommer ud af næsen. Næsemiden er en millimeter stor edderkopagtig parasit, som lever i slimhinden i hundens næse og bihuler. Den er ca. 1 mm lang og er blank. Skrevet af dyrlæge Søren Drimer Pejstrup. Jeg blev færdiguddannet som dyrlæge i og efter meget kort tid opdagede jeg at mange ejere havde de samme bekymringer og stillede de samme spørgsmål.\nHundens næse løber, lubrifiant concept s Politik om cookies for Hill’s Pet Nutrition\nHundesyge er den mest frygtede sygdom blandt hundeejere — dels fordi den har alvorlige helbredsmæssige konsekvenser for hunden, og dels fordi den ikke kan behandles. Sygdommen er desuden meget smitsom og kan brede sig til andre dyrearter end hunde som f. Vores websted bruger cookies til at forbedre din browsingoplevelse. Nogle cookies husker dig, så vi kan tilbyde dig en mere personlig webstedsoplevelse, når du vender tilbage. Andre cookies sporer, hvor mange der besøger vores sider, så vi kan forbedre den generelle oplevelse af webstedet, mens atter løber har afgørende betydning for webstedets funktion. Hundens du ikke har noget imod cookies, så vælg OK næse at fortsætte med at browse.\nMin hund, en cairn terrier, har nu i ca. 5 mdr. døjet med, at næsen er stoppet og/eller løber. Når han nyser, kommer der meget snot ud. Han har fået en masse intibiotika og binyrebark tabletter. Medfødt spaltning af den hårde gane (i overmunden). En arvelig (?) sygdom. Opdages ofte når der løber mælk ud af hvalpens næse, når den sutter mælk hos sin mor. Undersøg hvalpen om der virkelig foreligger en spalte i mundhulens øverste halvdel (ganen). Ligger diagnosen fast så afliv hvalpen! Gastritis. Mavekatar. Se dette. Gingivitis. Varm næse er ikke altid = sygdom - En hunds næse er oftes kølig og fugtigt. Næsen kan være sort, pink eller samme farve som pelsen på hunden. Man kan af og til se næsemiderne ved hundens næsebor, hvorfor smitten sandsynligvis sker, når hundene snuser til hinanden. Eksperimenter, hvor hunde smittes med en næsemideinfektion, har vist, at når man placerer miderne på hundens næse, vil miderne trænge op i næsen. Related products\nEr hunden syg, hvis den har tør snude? Hvordan ved man om ens hund er sund? Man kan jo ikke spørge den. Her er nogle helt uundværlige tips\nSiguiente: Carma spa visby » »\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Hundens næse løber kingte.atherjackb.se


BUPLs vej til finansloven | HEGELUND & MOSE | lobby-tips\nVejen til finansloven: Man kan ikke fortænke pædagogernes fagforening, BUPL, i at de formentlig går glade på juleferie. BUPL er kommet igennem med krav, som det ikke er lykkedes magtfulde Ældre Sagen at komme i nærheden af – trods ihærdige forsøg.\nMed finansloven for 2020 blev det børnenes tur, mens Ældre Sagen måtte sande, at træerne ikke vokser ind i himlen for den ellers så indflydelsesrige organisation\nHer er opskriften på, hvordan man får penge på finansloven: Små børn kan ende med at få et retskrav på en bestemt minimumsservice fra den offentlige sektor; så heldige er ældre medborgere ikke – de blev for seks år siden hældt ned ad brættet.\nBUPL har gjort et drevent lobbyarbejde ved – sekunderet af SF – at få minimumsnormeringer på finansloven. Ældre Sagen forsøgte i 2013 – i en alliance med Enhedslisten og FOA – at presse sig frem til noget tilsvarende: Ældre skulle have retskrav på at komme i bad to gange om ugen.\nÆldre Sagens nederlag\nDet krav kom ældrelobbyisterne til Enhedslistens store raseri over for den socialdemokratiske finansminister ikke igennem med. Den daværende regering endte med at vende venstrefløjen ryggen og lave finanslovsforlig med blå blok, hvad har været med til at skabe et negativt narrativ om såvel Helle Thorning-Schmidt som Bjarne Corydon. De er i dag næsten fjernet fra den socialdemokratiske partihistorie.\nSåvel BUPL som Ældre Sagen er skarpe lobbyister, men af og til skal der en smule held til for at få succes. En statskundskabsprofessor citeres i Flyt Magten for, at det er et lucky punch at få penge på finansloven og at blive beskåret bare er bad luck.\nSå enkelt er det naturligvis ikke: Der findes en særlig systematik, den dygtige lobbyist bør følge – og jo, i sidste ende handler det også om at ramme the perfect storm: At det parlamentariske billede, tidsånden, psykologien, framingen og “de vedtagne sandheder” løber i samme retning.\nBUPL har – som jeg forleden fremhævede i P1-udsendelsen ”Slotsholmen” i et lobbyinterview med SFs gruppeformand, Jacob Mark – fokuseret på denne ene mærkesag i mange år og under skiftende regeringer, såvel blå som røde. En vedholdenhed og evne til at skære et hav af småsager fra, som andre lobbyister kan lære af.\nBUPL har tilsyneladende også erkendt, at en offentlig personalegruppe ikke kan få penge på finansloven, hvis gruppen står alene med sine krav. Pædagogernes fagforening har skabt alliancer med ressourcestærke forældregrupper, der er gået på gaden for at demonstrere.\nFin taletid i DR\nYdermere har man haft et godt samarbejde med medierne. Det gælder eksempelvis Danmarks Radio – der med utallige kritiske indslag om børneinstitutioner, hvor pædagoger, forældre og SF har fået god taletid – har været med til at skabe et pres på landspolitikerne, som for de flestes vedkommende ikke er glade for minimumskrav i den offentlige sektor, eftersom det kan sætte en udgiftsspiral i gang.\nSåvel KL som Finansministeriet slår syv kors for sig, især når politikere nævner ordet ”retskrav”, hvad ikke mindst er læren fra Ældre Sagens nederlag i 2013: Et så firkantet krav var uspiseligt for ledende ministre, KL og de budgetbisser, der skal holde Danmark økonomisk oven vande.\nDet er da også en særlig finte, at SF og BUPL har måttet sluge, at der tidligst kan blive tale om et retskrav efter et folketingsvalg. Indtil videre er det således mest de gode viljers klub. BUPL har behændigt rost, hvad SF lykkedes med i denne omgang, og kaldt det ”historisk” – i stedet for at skælde ud, hvad også står i pixibogen for fornuftig lobbyisme: Tal “sejren” op og giv politikerne æren.\nForældre-lobbyister gode sekundanter\nUndervejs har forældreorganiseringen FOLA bag kulisserne været professionelt arbejdende sekundanter for BUPL og efter eget udsagn i ”Slotsholmen” holdt stribevis af kaffemøder ikke alene med folketingspolitikere, men også med embedsmænd i Børne-og Undervisningsministeriet.\nSF har da også takket for det gode samarbejde ved i finanslovsslutspurten at få FOLA på finansloven med et mindre millionbeløb; et typisk fænomen i forhandlingernes elvte time, hvor forhandlerne til sidst deler små humørtillæg (typisk encifrede millionbeløb) ud til foreninger og institutioner, som man mener skal have et skulderklap.\nGå i gang i januar\nLyt til FOLAs repræsentant i ovennævnte P1-flade ”Slotsholmen” (5. december 2019): Her fortæller hun åbent om påvirkningsmetoderne, herunder at FOLA allerede gik i gang med sin påvirkningsindsats i det tidlige forår i stedet for at vente, en rettidighed, der er eksemplarisk.\nSom det fremgår af kapitlet ”Spillet om finansloven” i Flyt Magten, er der netop et påvirkningsvindue mellem januar og april. Det gælder både i forhold til ministerierne og de politiske partier. Finanslovsprocessen kører efter et særligt årshjul, der gentages år for år. Den rytme skal lobbyisten kende.\nAltinget har i en step-by-step-oversigtsartikel uddybet pointerne i Flyt Magten.


Hold hvad du lover, når du skriver tekster. - Olesen IDE&TXT\nHvor kedelige må dine tekster være?\nFørst troede jeg det var en joke, da en konkurrent skrev følgende tekst om sig selv. Men det viste sig at være sandt nok. Se selv hvad de skrev:\nJan Olesen om IndholdKommunikation, Tekster & Tydelighed\n“XX er et kvalitetsbevidst og serviceminded tekstbureau. Vi specialiser os i at udarbejde velskrevne tekster af høj kvalitet kvalitet – særligt med fokus på SEO (søgemaskineoptimering). XX består af et professionelt hold af tekstforfattere, som udarbejder et stort udvalg af tekstopgaver med unikt indhold af høj kvalitet til konkurrencedygtige priser.”\nUdover at være kedelig, er teksten også fuld af fejl. Fx specialiser bureauet sig i at udarbejde velskrevne tekster … de specialiserer sig ikke i det. Og de velskrevne tekster er ovenikøbet af høj kvalitet kvalitet. Dobbelt op på det – men bliver den bedre af det, kvaliteten?\nHvis man påstår, at man er kvalitetsbevidst, er det forbudt at lave fejl. Med mindre man ikke er helt klar over, hvad begrebet kvalitet betyder. Det kan også være, at man bare er ligeglad. Men så burde man ikke skrive for andre. Men lav nu bare selv din egen vurdering af teksten og vurder herefter om de (XX) skal have lov til at pille ved dit indhold.\nHvorfor er teksten kedelig?\nHvilke billeder får du på din indre storskærm, når du læser begreber som kvalitetsbevidst og serviceminded? Hvad ser du, når du læser sætningen med ordene ‘udarbejde velskrevne tekster af høj kvalitet – særligt med fokus på SEO? Begynder du at juble og klappe i hænderne? Og hvordan ser scenen ud, når et hold af professionelle tekstforfattere udarbejder et stort udvalg af tekstopgaver med unikt indhold af høj kvalitet til konkurrencedygtige priser?\nDer står jo ingenting\nOrd og tekster skal skabe billeder og etablere forventninger. Dit indhold skal turde love noget, give dine potentielle kunder noget at glæde sig til. Ellers kan det være ligemeget, hvad du skriver. Lad være med at fortælle at du er dygtig, professionel, kvalitetsbevidst eller serviceminded, fortæl i stedet hvordan du er det, vis hvad du gør og hvordan du gør det. Vær positivt anderledes og forskellig fra.\nFandt du nogle fejl?\nIngen er perfekte. Alle laver fejl. Også mig. Jeg påstår så heller ikke det modsatte. Men sig endelig til, hvis du tror, du kan hjælpe mig. Eller hvis du tror, jeg kan hjælpe dig. Og hvis du ikke aner en dyt om hvem jeg er, kan du luske lidt rundt på mit website og finde en god historie eller fem. Tak fordi du læste med.


Få kortere reaktionstid med JKS\nSom leder i en virksomhed, skal du kunne træffe de rigtige beslutninger hurtigt. Det kan de fleste. Ellers var de næppe blevet ledere. Men hvad nytter det at være hurtig, hvis der er lange udsigter til at nyde godt af effekten af ens beslutninger?\nVirksomhedernes reaktionstid blev for alvor sat på prøve, da store dele af erhvervslivet blev sat på øjeblikkelig pause i forbindelse med Coronakrisens indtog i Danmark. Nogle mistede med ét hele deres omsætning – andre ”kun” en del. Alle stod til gengæld med de samme faste omkostninger, som før krisen. Faste omkostninger, man ikke kunne komme af med.\nI andre brancher var situationen lige modsat. Virksomheder inden for f.eks. dagligvarehandel, byggemarkeder og internet-handel oplevede fra den ene dag til den anden historisk travlhed. Her var det stigende efterspørgsel, der skulle reageres på. Der skulle hurtigt flere medarbejdere til for at udnytte de muligheder, der lige pludselig opstod.\nEn kort reaktionstid er vigtig, uanset om det går op eller ned. Med en fleksibel bemandingsaftale fra JKS kan du hurtigt justere og tilpasse din kapacitet med øjeblikkelig og fuld effekt på din omkostningsbase.\nLangt de fleste virksomheder kigger lige nu ind i et historisk usikkert marked. Den enkelte virksomheds handlekraft og konkurrenceevne kommer mere end nogensinde til at afhænge af en kortere reaktionstid – hvor de nødvendige beslutninger slår hurtigere igennem på bundlinjen – og hvor muligheder og potentiale hurtigtigere kan udnyttes.\nKontakt JKS, og hør mere om, hvordan vores fleksible bemandingsløsninger sikrer din virksomhed en kortere reaktionstid.


pik pumpe - penisforlengerr\nAfsender vil være M&M Trading A/S, skrevet helt neutralt. Når den dykker dybt, vender den hovedet lodret ned i vandet.\n21.00 og vi sender samme dag med PostNord – gælder mandag. Nogle af de ingredienser, som er kendte for at kunne give brystvækst er: Savpalme, fennikel, kava, vilde Yams og bukkehorn Ud over kosttilskud , som hævder at forstørre bryster, findes der også mange olier og cremer som kan give en lignende effekt.\nSelvom folk er kommet til mig med vidt forskellige underliggende årsager til deres stress, så har deres symptomer været de samme: Knugen for brystet, ondt i maven, hovedpine, rastløshed, søvnløshed, pirrelighed, let til tårer, skælder meget ud osv.\nJeg tænker, at det var til din søns 5-årsundersøgelse, at lægen har talt om mulig forhudsforsnævring. Hurting levering Bestil inden kl. Det sidste, man ser af blåhvalen over vandoverfladen, er dens brede halefinne. Og mænd med meget stor penis, vil måske aldrig opleve at kunne støde hårdt i bund, mens modparten er helt svimmel af nydelse.\nØnskeliste Track and trace Log ind Opret bruger Vi sender alle produkter i helt hvide boblekuverter eller brune pakker, uden at der er påtrykt nogen former for reklame. Manden med den retailer penis, vil derimod ofte opleve, at skulle passe på at det ikke gør ondt på modparten. Så manden med den lille penis, vil generelt kunne nyde flere af de hurtige knald.\nBemærk, at nogle hormonelle medikamenter, såsom østrogen, findes i topisk type. Hjælp ham allerede nu med at stole på, at han er det dejligste og skønneste stykke mandfolk, pigerne vil kunne støve op.\nStørstedelen af blåhvalens føde består af lyskrebs, også kaldt krill.\nDisse tisse mands briller kan også bruges til gommen eller bruden, som kan have de skønneste briller på til deres polterabend udklædning. Det ligner da en penis du har i hovedet, jamen det ER jo en penis! De kan ikke tilføje skadeligt tryk. Og ofte er det netop haserne som tager slæbet frem for balderne, når man udfører bevægelser over hoften . Hvor Steffen lå kunne han se alt, og efter få minutter kunne jeg mærke hans tunge mod mit bageste hul, der langsomt blev blødt og modtageligt for en finger eller to.\nHvordan får man større bryster ved brystmassage? Pas dog på ikke at forveksle disse hormonelle cremer, som kan have andre bivirkninger, med homøopatisk medicin. kke en anderledes lang næse? Ved 5-årsalderen kan en del af forhuden fortsat være klistret sammen med glans, såkaldte synnekier.\nVi kan altså øge aktiveringen af balderne ved to forhold: Kendt beneath et hav af aliaser såsom glutes, røven, balderne, bootyen, cash makeren, dat ass, og så videre.\nEn mand med en lille penis, kan næsten altid få lov til at støde hårdt, og helt i bund, hvilket for mange mænd er det rene paradis.\nDrenge vil selvfølgelig sammenligne på samme måde, som piger sammenligner deres barme, og hvis du oplever, at han er bekymret, så støt ham i, at hvad han har nu er perfekt. Penis brille er en klassiker.\nDenne funktion udføres dog også af hasemuskulaturen. Blåhvalen kan dykke ned til omkring 200 meter. Når hvalen svømmer, bruger den sine stærke rygmuskler til at bevæge den bageste del af kroppen og halefinnen op og ned.\nBalden er en af kroppens største muskler, og dens primære funktion er at strække hofteleddet. Jeg vil gerne høre om, karcsusito gyogynovenyek hvordan det går dig!!\nDe vil meget ofte løsne sig helt af sig selv i takt med, at drengene selv begynder at trække forhuden tilbage oftere.\nMen Steffen mente ikke, at det var tid til det endnu.\nHar nemlig hørt om et tilfælde hvor de målte/vejede 2 kilo forkert!!! Mange kvinder sværger til denne type for medicin, males det er vigtigt at huske at der ikke altid ligger videnskabelige beviser bag. Med en lille penis, er det ikke nødvendigt, med ligeså meget opvarmning og lubrikation, før det er dejligt for modparten.\nMen hvad så, når den naked ER lille, og ikke fylder nok, til at nå de rigtige steder?\nHvis du vil være sikker på ikke at skade penis, så anbefaler jeg at du starter med en vandbaseret penis pumpe. Jo da og du har da også fået brille på, hvad er det lige der er anderledes ved dig idag?\nVanbaseret penis pumper benytter vand til at danne vacum, og kan kunne danne det tryk vandet i pumpen tillader.\nI stedet tog han en enorm agurk, som han havde beklædt med et kondom og lirkede den op i min saftige fisse og begyndte at kneppe mig med den. Alle sammen klassiske symptomer på stress.\nDisse penis briller er et should at have, de er perfekt til nytårs festen, sidste skole dag, eller til sjov og spas med dine venner.\nDet syntes jeg var virkelig frækt og jeg vendte mig om, så han kunne pumpe den ind og ud, ,ens jeg kunne komme til at spille min fisse. ( og andre tilfælde hvor der har været en forskel på mindre) Og så er det jo jeg tænker på, om man så overhovedet kan bruge det til en fis?!?\nVed tilstrækkelige doser, er dette faktisk kendt for Machoman werking at kan give større bryster.\nIn allIn productos para ganar masa muscular en mujeres