Fokus på ikke fradragsberettigede pensionsordninger et overset område indenfor skatteretten - PDF\nFokus på ikke fradragsberettigede pensionsordninger et overset område indenfor skatteretten\nDownload "Fokus på ikke fradragsberettigede pensionsordninger et overset område indenfor skatteretten"\n1 Fokus på ikke fradragsberettigede pensionsordninger et overset område indenfor skatteretten Focus On Non-Deductible Pension Schemes A Neglected Field Within Tax Law af HELLE V. RASMUSSEN I afhandlingen gives der en samlet beskrivelse af de regler, der finder anvendelse for ikke fradragsberettigede pensionsordninger. Regelsættet er kendetegnet ved, at der som udgangspunkt gælder forskellige regler alt efter hvornår den pågældende pensionsordning er oprettet eller erhvervet. Dette uanset at der i øvrigt måtte være tale om to ellers ens ordninger. Beskrivelsen indeholder derfor både en gennemgang af de regler, der finder anvendelse for pensionsordninger oprettet eller erhvervet inden den dato, som lovgiver har valgt som skæringsdato, og de regler, der finder anvendelse for pensionsordninger oprettet eller erhvervet efter denne dato. Den nævnte beskrivelse anvendes til en vurdering af, hvorvidt det gældende regelsæt er hensigtsmæssigt. I den forbindelse påpeges ikke blot én, men en lang række af uhensigtsmæssigheder ved regelsættet. På den baggrund foreslås der i afhandlingen en række ændringer til regelsættet. Grundlæggende er der tale om et område, som inden for den nærmeste fremtid bør undergives et eftersyn af lovgiver. Indholdsfortegnelse 1. Indledning Problemformulering Disposition Pensionsbeskatningslovens Anvendelsesområdet for pensionsbeskatningslovens Kapitalforsikringer i udlandet Pensionsbeskatningslovens 1, stk Ændringer m.v. af pensionsordningen efter 18. februar Indbetalingerne Præmieafgift Det løbende afkast Udbetalingerne Pensionsbeskatningslovens 53 A Anvendelsesområdet for pensionsbeskatningslovens 53 A Indbetalingerne Det løbende afkast\n2 Afkastbeskatning efter henholdsvis lovens 53 A og Udbetalingerne Pensionsbeskatningslovens 53 B Anvendelsesområdet for pensionsbeskatningslovens 53 B Udenlandske pensionsordninger oprettet i pengeinstitutter Indbetalingerne Løbende afkast Udbetalingerne Statsskattelovens regler Statsskattelovens anvendelsesområde Indbetalingerne Det løbende afkast Udbetalingerne Sammenfatning Valgmulighed for pensionsordninger oprettet før den 18. februar Indberetning Skattekontrollovens 8 B Skattekontrollovens 11 C Forslag til ændringer Afkastbeskatning af udenlandske pensionsordninger omfattet af lovens Undgåelse af dobbeltbeskatning af afkast Ændring af pensionsbeskatningslovens afsnit II A Udvidelse af anvendelsesområdet med pengeinstitutordninger Ny opgørelse af det løbende afkast Indførelse af afkastbeskatning for ordninger omfattet af lovens 53 B Skattefrihed for beløb der medgår til skat af det løbende afkast Ændring af udbetalingsbeskatningen Indførelse af udbetalingsbeskatning for ordninger omfattet af lovens 53 A Konklusion Bilag 1: Den gældende - og dagældende - formulering af pensionsbeskatningslovens 50 for pensionsordninger m.v. oprettet eller erhvervet før og efter den 18. februar 1992 Bilag 2: Tidsmæssig oversigt over de væsentligste ændringer af pensionsbeskatningslovens 50, 53 A og 53 B Bilag 3: Forslag til lovtekniske ændringer 2\n3 1. Indledning Pensionsbeskatning er et område, som de færreste kommer i berøring med, selvom de dagligt beskæftiger sig med skatteret. Området er på mange måder isoleret set i forhold til resten af skatteretten, og området er tillige et af de områder, som er blevet overset i teorien. Endnu færre kommer i berøring med den del af pensionsbeskatningen, som omhandler de ikke fradragsberettigede pensionsordninger, dvs. pensionsordninger, hvor indbetalinger til ordningerne ikke er fradragsberettiget eller bortseelsesberettiget ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst. Dette skyldes først og fremmest, at størstedelen af de pensionsordninger der tegnes i dag, er pensionsordninger, hvor indbetalingerne er fradragsberettiget eller bortseelsesberettiget ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst. Dette gør imidlertid ikke området for de ikke fradragsberettigede pensionsordninger mindre interessant tværtimod. Hertil kommer, at der i dag fortsat findes en lang række af ikke fradragsberettigede pensionsordninger i kraft af, at pensionsordninger typisk løber i år Problemformulering Lovgivningsmæssigt har man valgt at lade datoen den 18. februar 1992 være skillelinien for langt de fleste - og mest afgørende - lovændringer på området. Ikke fradragsberettigede pensionsordninger, der er oprettet eller erhvervet før denne dato behandles dermed som udgangspunkt skattemæssigt forskelligt fra ordninger, der er oprettet eller erhvervet den 18. februar 1992 eller senere. Dette er også tilfældet selvom der i øvrigt måtte være tale om to ellers ens ordninger. Hertil kommer, at den lovteknik, som er blevet anvendt ved lovændringerne, har kompliceret området yderligere, f.eks. fandtes der på et tidspunkt to formuleringer af den samme paragraf. Hvilken en af de to formuleringer af bestemmelsen der skulle finde anvendelse afhang af, hvornår den pågældende pensionsordning var oprettet eller erhvervet. Endelig kan størstedelen af de regler, der finder anvendelse for pensionsordningerne, der er erhvervet eller oprettet før den 18. februar 1992, ikke findes i den gældende lovbekendtgørelse, hvilket gør det sværere at skabe sig et overblik over reglerne for disse ordninger. Alt dette har øget behovet for en samlet beskrivelse af reglerne på området, både de regler, som gælder for pensionsordninger oprettet eller erhvervet før den 18. februar 1992, og de regler som gælder for pensionsordninger oprettet eller erhvervet den 18. februar 1992 eller senere. En sådan samlet beskrivelse vil herefter kunne anvendes til en vurdering af, hvorvidt det samlede regelsæt er hensigtsmæssigt, og såfremt dette ikke er tilfældet, anvendes til at påpege de regler, som bør ændres Disposition Afhandlingen vil for det første bestå af en redegørelse af de enkelte bestemmelser, der finder anvendelse for ikke fradragsberettigede pensionsordninger, særligt pensionsbeskatningslovens 50, 53 A og 53 3\n4 B samt statsskattelovens regler. I den forbindelse vil der tillige blive foretaget en analyse af dels reglernes hensigtsmæssighed, dels samspillet mellem reglerne. Endelig vil der blive givet et konkret bud på forslag til ændringer til regelsættet, samt givet et bud på hvordan en sådan lovgivning kan se ud. Afhandlingen er afsluttet 1. august 2005, hvorfor afgørelser og ny litteratur m.v. efter dette tidspunkt ikke er medtaget. 2. Pensionsbeskatningslovens 50 Pensionsbeskatningslovens 50 blev ved lov nr. 429 af 26. juni 1998 ophævet, og de forsikringer og pensionsordninger, som hidtil havde været omfattet af lovens 50 blev ved lovændringen omfattet af lovens 53 A eller 53 B med virkning fra og med den 2. juni Dette var dog under forudsætning af, at forsikringen eller pensionsordningen var oprettet eller erhvervet den 18. februar 1992 eller senere, jf. lovens 6, stk Dermed finder pensionsbeskatningslovens 50 fortsat anvendelse for forsikringer og pensionsordninger, der er oprettet eller erhvervet før den 18. februar Bestemmelsen i lovens 50 er ved en fejl ikke medtaget i den gældende lovbekendtgørelse til pensionsbeskatningsloven, jf. lovbekendtgørelse nr. 816 af 30. september 2003, hvorfor den gældende formulering af bestemmelsen er gengivet i bilag 1. Ved lov nr af 20. december 2004 er der gennemført en ændring til ikrafttrædelsesbestemmelsen i 6, stk. 3, i lov nr. 429 af 26. juni Efter denne ændring er det nu muligt for den enkelte forsikringstager eller pensionsopsparer, der har en forsikring eller pensionsordning, der er oprettet eller erhvervet før den 18. februar 1992, og som ellers ville være omfattet af lovens 50, at vælge, at lovens 53 A eller 53 B i stedet finder anvendelse på ordningen. Dette er dog under forudsætning af, at bestemmelserne i lovens 53 A eller 53 B i øvrigt er anvendelige på forsikringen eller pensionsordningen. Lovændringen og dens virkninger gennemgås nærmere nedenfor under afsnit Anvendelsesområdet for pensionsbeskatningslovens 50 Pensionsbeskatningslovens 50 finder herefter anvendelse på følgende ordninger, der er oprettet eller erhvervet før den 18. februar 1992, og som ikke er valgt beskattet efter lovens 53 A eller 53 B, jf. lov nr af 20. december 2004: 1 Efter lovændringen i 1992, jf. lov nr. 569 af 24. juni 1992, fandt lovens 50 alene anvendelse for visse pensionskasseordninger, rene risikoforsikringer samt visse syge- og ulykkesforsikringer, når pensionsordningen var oprettet eller erhvervet den 18. februar 1992 eller senere. 4\n5 1. Livsforsikring, der ikke omfattes af pensionsbeskatningslovens kapitel 1 2, 2. livsforsikring, der opfylder betingelserne i lovens kapitel 1, men hvor forsikringens ejer ved ordningens oprettelse har givet afkald på beskatning efter reglerne i lovens afsnit I, 3. pensionskasseordning, der ikke omfattes af lovens kapitel 1, men som opfylder betingelserne i lovens 3 (pensionskassen er omfattet af lov om tilsyn med firmapensionskasser eller af lov om finansiel virksomhed), 4. livsforsikring og pensionskasseordninger, der omfattes af lovens 2 eller 5-7, men som efter den dagældende bestemmelse i lovens 1, stk. 2, er valgt beskattet efter lovens 50, 5. anden livsforsikring, der omfattes af lovens kapitel 1, men som efter den dagældende bestemmelse i lovens 1, stk. 2, er valgt beskattet efter lovens 50, 6. rateopsparing eller opsparing i pensionsøjemed, der omfattes af lovens kapitel 1, men som efter den dagældende bestemmelse i lovens 1, stk. 2, er valgt beskattet efter lovens 50, og 7. syge- og ulykkesforsikring, der ejes af den forsikrede. Bestemmelsen i pensionsbeskatningslovens 50 fandt desuden som nævnt ovenfor frem til den 2. juni 1998 anvendelse på følgende forsikringer og pensionsordninger, der er oprettet eller erhvervet i tidsrummet den 18. februar 1992 og til og med den 1. juni 1998: 1. Pensionskasseordninger, der ikke omfattes af pensionsbeskatningslovens kapitel 1, men som opfylder betingelserne i lovens 3, dvs. danske ordninger, 2. rene risikoforsikringer 3, og 3. syge- og ulykkesforsikringer, der ejes af den forsikrede. Skatteyderen kunne dog fravælge reglerne i lovens 50 til fordel for reglerne i lovens 53 A eller 53 B allerede fra 1. januar I bilag 2 er der givet en tidsmæssig oversigt over de væsentligste ændringer af lovens 50, 53 A og 53 B. Det skal bemærkes, at bestemmelsen i lovens 50 havde en anden ordlyd for disse forsikringer og pensionsordninger end den, som finder anvendelse for de forsikringer og pensionsordninger, der er oprettet eller erhvervet før den 18. februar 1992, jf. nærmere bilag 1. F.eks. havde de ændringer af bestemmelsen som blev gennemført i 1992 alene virkning for forsikringer og pensionsordninger, der er oprettet eller erhvervet den 18. februar 1992 eller senere, jf. lov nr. 569 af 24. juni At en dansk livsforsikring ikke er omfattet af pensionsbeskatningslovens kapitel 1 kan f.eks. skyldes, at der er aftalt udbetaling før det fyldte 60. år, eller at indsættelsen af en begunstiget ikke opfylder betingelsen i lovens 5, stk. 2. Ved rene risikoforsikringer forstås livsforsikringer, der alene kan komme til udbetaling i tilfælde af den forsikredes død eller invaliditet inden forsikringstidens aftalte udløbstidspunkt, såfremt dette aftalte udløbstidspunkt ikke ligger senere end første policedag efter den forsikredes fyldte 80. år. 5\n6 Herudover skal det for den gældende bestemmelse i lovens 50 bemærkes, at hverken danske eller udenlandske pengeinstitutordninger er omfattet af bestemmelsen (med undtagelse af danske rateopsparinger eller opsparinger i pensionsøjemed som efter den dagældende bestemmelse i lovens 1, stk. 2, er valgt beskattet efter lovens 50). Hertil kommer, at det heller ikke var muligt for pensionsopsparere med danske pensionskasseordninger at give afkald på beskatning efter reglerne i lovens afsnit I ved ordningens oprettelse som det var muligt for så vidt angår danske livsforsikringer. Endelig skal det bemærkes, at de ovenfor nævnte syge- og ulykkesforsikringer afgrænses til forsikringer med dækning ved sygdom og ulykke, hvor det ikke er en betingelse for udbetaling, at der kan dokumenteres et erhvervsevnetab hos den forsikrede på mere end 50 pct. af den generelle erhvervsevne. Til denne type forsikring regnes også rejseforsikringer til dækning af sygdom og ulykke samt forsikring hos Sygeforsikringen Danmark. Det er en betingelse for beskatning efter lovens 50, at forsikrede er ejer af forsikringen. Er det ikke tilfældet, vil forsikringen ikke være omfattet af pensionsbeskatningsloven, jf. nærmere afsnit 5.1. Dette er også gældende for forsikringer oprettet eller erhvervet den 2. juni 1998 eller senere Kapitalforsikringer i udlandet Som nævnt ovenfor er livsforsikringer, der ikke omfattes af pensionsbeskatningslovens kapitel 1, herunder udenlandske livsforsikringer, omfattet af lovens 50. Da det tidligere var muligt for danskere bosat i udlandet at omgå den såkaldte præmieafgift ved at indskyde deres formue i en udenlandsk kapitalforsikring, var der tidligt et behov for at få afklaret, hvornår der i forhold til lovens 50 er tale om en livsforsikring. Problemstillingen omkring omgåelse af præmieafgiften er nærmere beskrevet nedenfor under afsnit Ligningsrådet har i en række forhåndsbeskeder taget konkret stilling til hvilke formelle betingelser der skal være opfyldt for, at udenlandske kapitalforsikringer kan omfattes af lovens 50, jf. TfS Det afgørende spørgsmål i denne forbindelse har for Ligningsrådet været, om ordningen har karakter af en egentlig livsforsikring, eller om der blot er tale om en opsparingsordning. Afgrænsningen heraf er i de nævnte afgørelser truffet på grundlag af den daværende bestemmelse i statsskattelovens 12, stk. 3, nr. 2, idet der er lagt vægt på, om forsikringen indeholder et sådant risikoelement, at der med rette kan siges at være tale om en suspensivt betinget formuerettighed, samt om opsparings- og forsikringsdelen er integreret, således at ordningen i sin helhed har karakter af en kapitalforsikring. I to af de nævnte afgørelser blev opsparingsdelen ikke anset som en integreret del af livsforsikringen, blandt andet med henvisning til, at investeringsrisikoen var overtaget af forsikringstageren og størrelsen af og udbetalingstidspunktet for opsparingsdelen ikke var afhængig af forsikringsmæssigt indtrufne omstændigheder. Den tredje offentliggjorte afgørelse, som vedrørte en konkret skatteyder, godkendte en påtænkt kapitalforsikring i sin helhed. Der er ved afgørelsen lagt vægt på, at selskabet garanterer, at 100 % af de indbetalte beløb kommer til 6\n7 udbetaling ved forsikringens udløb, samt at 111,6 % af præmiesummen kommer til udbetaling i tilfælde af forsikredes død. Det skal bemærkes, at der ikke er nogen skattemæssige krav til en minimumsydelse i forbindelse med tilbagekøb af forsikringen før det aftalte udløbstidspunkt, når forsikringen i øvrigt kan anses for en kapitalforsikring i sin helhed. Det er med andre ord acceptabelt, at forsikringstageren bærer risikoen for værdiforringelse i denne situation. 4 Herudover er det accepteret, at der kan trækkes penge ud, f.eks. en gang om året ved hel eller delvis ophævelse (tilbagekøb) af forsikringen. Dermed kan ejeren af forsikringen have et egentligt krav på til enhver af disse tidspunkter at kunne hæve så stort et beløb fra ordningen, som denne har lyst til. Dette forhold fik Morten Sigetty 5 til at betvivle, hvorvidt der overhovedet er tale om en forsikring. Efter dennes opfattelse er der ikke tale om en forsikring, når det lægges til grund, at ejeren allerede fra tegningstidspunktet uden nogen betingelser kan hæve indeståendet til enhver tid og efter eget forgodtbefindende. Der er ikke tale om, at nogen forsikringsbegivenhed er indtrådt eller skal indtræde. Derfor er det ifølge Morten Sigetty svært at se, at der på noget tidspunkt er et suspensivt element. Der er i realiteten ingen krav, der skal opfyldes. Morten Sigetty mener derfor, at ordninger med sådanne forsikringsvilkår ikke kan behandles efter de pågældende regler. En af de ovenfor nævnte bindende forhåndsbeskeder, hvor opsparingsdelen ikke blev anset som en integreret del af livsforsikringen, blev anket til landsretten, jf. TfS ØLD. I den konkrete sag blev kapitalpensionsordningerne oprettet ved engangsindskud, hvoraf 20 pct. blev hensat til en livsforsikring. Ved død vil værdien af kapitalforsikringen plus 20 pct. af det oprindelige indskud blive udbetalt. Landsretten fandt i dette tilfælde, at hele ordningen uanset at kapitalen kun delvist gik til finansiering af en dødsfaldsdækning var omfattet af lovens 50, stk. 1, nr Pensionsbeskatningslovens 1, stk. 2 Som nævnt ovenfor omfatter anvendelsesområdet for lovens 50 tillige pensionsordninger, der opfylder betingelserne i lovens kapitel 1, men som aktivt i stedet er blevet henført til beskatning efter lovens 50. Adgangen til at vælge beskatning efter lovens 50 blev ophævet ved lov nr. 569 af 24. juni Ophævelsen havde virkning fra og med den 18. februar 1992, uanset hvornår ordningen var oprettet. For ordninger, der inden den 18. februar 1992 var valgt henført til beskatning efter lovens 50, finder lovens 50 dog fortsat anvendelse Jf. Ligningsrådets bindende forhåndsbesked refereret i TfS samt Livsforsikring i udlandet af Morten Sigetty, Skattepolitisk Oversigt , side 57. Livsforsikring i udlandet af Morten Sigetty, Skattepolitisk Oversigt , side 58. Ordninger af den nævnte art, der er oprettet eller erhvervet den 18. februar 1992 eller senere, anses for omfattet af lovens 53 A, stk. 1, nr. 1. 7\n8 Efter de dagældende regler i pensionsbeskatningslovens 1, stk. 2, kunne danske forsikringsordninger, pensionskasseordninger og pengeinstitutordninger, der tidligere var fradragsberettigede, henføres til beskatning efter pensionsbeskatningslovens 50. Denne adgang gjaldt kun for personer, der ikke var fuldt skattepligtige til Danmark. 7 Formålet med bestemmelsen var at tilgodese de skatteydere, der ikke kunne udnytte den fulde fradragsret efter lovens afsnit 1. Bestemmelsen fremgik af renteforsikringslovens 1, stk. 1d, nr. 3, før indførelsen af pensionsbeskatningsloven i Efter denne bestemmelse kunne præmier til egentlige renteforsikringer og bidrag til pensionskasser vælges henført til den begrænsede fradragsret 8 med den konsekvens, at de løbende udbetalinger til sin tid kun skulle indkomstbeskattes for 70 pct. s vedkommende, jf. lovens 5, litra d. De situationer, hvor det var en fordel at vælge ordningen henført til beskatning efter lovens 50 var således, hvis den enkelte skatteyder ikke havde et større samlet fradrag for pensionsbidrag eller forsikringspræmier m.v., end at det ville kunne placeres inden for den daværende begrænsede fradragsramme, men også hvis der var tale om skatteydere, som ikke var skattepligtige her i landet i indbetalingsperioden. Efter ordningen m.v. var henført til beskatning efter lovens 50 var der ikke længere fradragsret for indbetalingerne til ordningen. Når den pågældende igen bliver fuldt skattepligtig til Danmark, bliver ordningen igen behandlet efter reglerne i pensionsbeskatningslovens kapitel 1, jf. pensionsbeskatningslovens 1, stk Ved at vælge beskatning efter pensionsbeskatningslovens 50 opnåede man som nævnt ovenfor en begrænsning af beskatningen af udbetalingerne, idet løbende livsbetingede udbetalinger kun skal beskattes for så vidt angår 70 pct. af udbetalingerne, og kapitaludbetalinger, herunder udbetalinger fra rateordninger, er skattefrie, jf. nedenfor under afsnit 2.4. Den reducerede indkomstbeskatning af løbende ydelser og skattefriheden for sumudbetalinger gælder kun for den del af udbetalingerne, som hidrører fra bidrag, præmier m.v., der forfaldt i For forsikringer tegnet før den 22. oktober 1985 var muligheden for henførsel til beskatning efter lovens 50 dog ikke betinget af, at den pågældende person ikke var fuldt skattepligtig til Danmark. Denne betingelse blev først indført for forsikringer tegnet den 22. oktober 1985 eller senere, jf. 1, nr. 1, og 4, stk. 2, i lov nr. 527 af 11. december Det skal bemærkes, at lovens 50 ved indførelsen af pensionsbeskatningsloven i 1971 indeholdt en bestemmelse om begrænset fradragsret for indbetalinger til ordninger omfattet af lovens 50. Det skal bemærkes, at lovens 1, stk. 3, ikke fremgår af den gældende lovbekendtgørelse. Bestemmelsen blev ved lov nr. 569 af 24. juni 1992 ophævet, men kun for forsikringer og pensionsordninger, der er oprettet eller erhvervet den 18. februar 1992 eller senere. Den tvungne overførsel til beskatning i pensionsbeskatningslovens kapitel 1 forudsætter, at den pågældende forsikring er tegnet den 22. oktober 1985 eller senere, jf. 4, stk. 2, i lov nr. 527 af 11. december For forsikringer tegnet senest den 21. oktober 1985 finder den tidligere affattelse af lovens 1, stk. 3, anvendelse, hvorefter det er op til den enkelte forsikringstager om forsikringen efter indtræden af fuld skattepligt endnu engang skal beskattes efter reglerne i pensionsbeskatningslovens kapitel 1. 8\n9 det/de indkomstår, hvor ordningen var valgt beskattet efter lovens 50. Det er muligt at finde frem til denne del af udbetalingen i kraft af, at forsikringsselskabet m.v. skulle foretage en opdeling af forsikringen på det tidspunkt, hvor forsikringen valgtes henført til beskatning efter lovens Ordninger, der er blevet henført til beskatning efter lovens 50 er fortsat pensionsafkastskattepligtige (tidligere realrenteafgiftspligtige), jf. afsnit 2.3. nedenfor Ændringer m.v. af pensionsordningen efter 18. februar 1992 Da pensionsordningen m.v. som nævnt ovenfor under afsnit 2.1. skal være oprettet eller erhvervet før den 18. februar 1992 for i dag at være omfattet af lovens 50, opstår spørgsmålet, i hvilket omfang der kan foretages ændringer i et forsikringsforhold, der er etableret før den 18. februar 1992, eller ske overdragelse heraf, uden at den pågældende ordning derved må betragtes som en ny forsikring, som herefter omfattes af lovens 53 A eller 53 B Ændring af forsikringsbetingelserne m.v. Anvendelse af aftalelovens regler ved fortolkning af ikrafttrædelsesbestemmelsen i 6 i lov nr. 569 af 24. juni 1992 indebærer, at ændringer der foretages den 18. februar 1992 eller senere af en eksisterende forsikringsaftale medfører, at der foreligger en nyoprettet forsikring, der omfattes af reglerne i lovens 53 A eller 53 B 12. Det gælder også ændringer, der, såfremt de havde foreligget i en accept, havde medført, at accepten ikke stemte overens med tilbuddet, jf. aftalelovens 6. Ændringer, der ikke er aftalt endeligt og bindende mellem pensionsopsparer og selskab før den 18. februar 1992, medfører således, at der foreligger en ny forsikring omfattet af reglerne i lovens 53 A eller 53 B. Som eksempler kan der nævnes følgende 4 tilfælde 13 : 1. Forlængelse af forsikringen inden forsikringsbegivenhedens indtræden. Det gælder uanset, at præmieindbetalingstiden og præmiestørrelsen ikke ændres. Det skal bemærkes, at en ret for forsikringstageren i en aftale til vilkårligt at forlænge forsikringen ikke er tilstrækkeligt til at friholde forsikringen for beskatningen efter lovens 53 A eller 53 B. 2. Forlængelse af præmieindbetalingstid. Det gælder uanset, at præmien ikke ændres. Forlængelse af præmieindbetalingsperioden medfører, at forsikringen fra udløbet af den oprindeligt aftalte præmieindbetalingsperiode må betragtes som nytegnet. 3. Forhøjelse af præmier. Det gælder uanset, at præmieindbetalingstiden ikke ændres. Hvis forhøjelsen umiddelbart følger af aftalen, således som denne var affattet før den 18. februar 1992, vil det dog ikke ændre forsikringens status, såfremt forsikrings Jf. de specielle bemærkninger til 1, stk. 2 og 4, i lovforslag nr. L 26 (Folketinget ). Jf. Ligningsvejledningen, Alm. del , A.C Jf. Ligningsvejledningen, Alm. del , A.C\n10 tageren er uden indflydelse på forhøjelsens størrelse. Det kan f.eks. dreje sig om en aftalt pristalsregulering af såvel forsikringssum som præmie eller om en forhøjelse af forsikringssummen som følge af bonustilskrivning. 4. Forlængelse af forsikringen ved forsikringsbegivenhedens indtræden. Det gælder uanset, at forsikringen forlænges som præmiefri forsikring. Forsikringen bliver ikke omfattet, hvis den inden den 18. februar 1992 er blevet forlænget. Yderligere forlængelser efter den 18. februar 1992 anses som en nytegning af forsikring, selvom det oprindeligt var forudsat, at der skulle kunne vælges yderligere forlængelse. Det gælder også 1-årige forlængelser. Som nævnt ovenfor under pkt. 3 medfører forhøjelser af præmien den 18. februar 1992 eller senere at der foreligger en ny ordning. Ifølge Ligningsvejledningen er der imidlertid kun tale om, at en til forhøjelsen svarende del af forsikringen betragtes som en ny ordning 14. Modsat anføres det i Pensionsbeskatningsloven med kommentarer 15, at det må antages, at en præmiestigning på et ubetydeligt beløb vil være tilstrækkeligt til at bringe aftalen fra lovens 50 til 53 A. I udsagnet synes der at ligge en forudsætning om, at det er hele aftalen som bringes fra lovens 50 til lovens 53 A. Under folketingsbehandlingen af lovforslag nr. L 229 (Folketinget ) tilkendegav den daværende skatteminister flere gange, at præmiestigninger ville resultere i, at forsikringen som helhed blev omfattet af det foreslåede regelsæt i lovens 53 A 16. Der blev i den forbindelse henvist til den praksis, der havde udviklet sig i forbindelse med overgangreglen vedrørende præmieafgiften i lovens Det må derfor kunne konkluderes, at en præmiestigning vil bringe den pågældende aftale som helhed ind under regelsættet i lovens afsnit II A, og ikke kun medføre - som anført i Ligningsvejledningen at en til forhøjelsen svarende del af forsikringen betragtes som en ny ordning. Ved en afkortning af præmieindbetalingstiden den 18. februar 1992 eller senere bliver forsikringen omfattet af lovens 53 A eller 53 B. 18 Hvis derimod præmieindbetalingstiden afkortes, og præmien nedsættes, eller hvis præmiebetalingen helt bortfalder, og forsikringen omskrives til fripolice eller er uforandret, bliver forsikringen henset til Se fodnote ovenfor. Side 411 i Pensionsbeskatningsloven med kommentarer af Hanne Søgaard Hansen m.fl. (2005). Jf. den daværende skatteministers to kommentarer til det daværende Assurandør- Societets to henvendelser til Folketingets skatteudvalg (Lovforslag nr. L 229 bilag 18 og 29). I en henvendelse til Folketingets Skatteudvalg tilkendegav det daværende Assurandør-Societet, at man efter den praksis, der havde udviklet sig vedrørende overgangsreglen for præmieafgiften ikke ville komme frem til, at aftalen som helhed ville blive omfattet af de nye regler, jf. lovforslag nr. L 229 bilag 25. Dette blev tilbagevist i den daværende skatteministers kommentar til henvendelsen, jf. lovforslag nr. L 229 bilag 29. Jf. Ligningsvejledningen, Alm. del , A.C\n11 formålet med reglerne dog ikke omfattet af lovens 53 A eller 53 B. Genopskrivning af en forsikring, der er begæret omskrevet til fripolice, må derimod betragtes som nytegning. Genoptagelse af en forsikring, der har været misligholdt på grund af manglende præmiebetaling påvirker ikke forsikringens status, såfremt forsikringsdækningen har været opretholdt i misligholdelsesperioden. Har misligholdelse med præmiebetalingen derimod medført forsikringsaftalens bortfald, vil der, såfremt forsikringen træder i kraft igen, være tale om en ny forsikring. Hvis der kræves nye helbredsoplysninger som betingelse for genoptagelse af forsikringsaftalen, vil der være tale om en ny aftale, uanset om helbredsoplysningerne giver anledning til ændring af præmierne. Er der inden den 18. februar 1992 aftalt, at præmierne fremover skal reguleres på en nærmere fastlagt måde, f.eks. med en fast procentsats eller som en andel af lønnen, bliver forsikringen henset til aftalelovens regler ikke omfattet af lovens 53 A eller 53 B. Hvis en aftalt årlig præmieregulering med en bestemt procentsats af forsikringstageren kan vælges reguleret med en lavere procentsats end den aftalte, bliver forsikringen heller ikke omfattet. Derimod vil en udelukkende ret for forsikringstageren til at foretage indskud, der ikke er nærmere aftalt, medføre, at forsikringen, ved et indskud, når henses til såvel aftalelovens regler som reglernes formål, blive omfattet af lovens 53 A eller 53 B. Hvis en forsikringssum efter den 18. februar 1992 forhøjes alene på grund af bedre helbredsvilkår, og præmien i øvrigt er uændret, bliver forsikringen ikke omfattet af lovens 53 A eller 53 B. Tilsvarende gælder i tilfælde, hvor de bedre helbredsvilkår i stedet medfører, at forsikringssummen er uændret og præmien nedsættes. En ændring af hvem der er begunstiget i henhold til forsikringen vil heller ikke medføre, at forsikringen bliver omfattet af lovens 53 A eller 53 B. Tilsvarende gælder en ændring af præmiebetalingsterminerne indenfor året fra f.eks. kvartårlige betalinger til helårlige eller fra helårlige til kvartårlige. Hvis en allerede aftalt løbende præmiebetaling afløses af et engangsindskud, bliver forsikringen derimod som nævnt ovenfor omfattet af lovens 53 A eller 53 B. Det overordnede synspunkt ved bedømmelsen af, om der finder en beskatningsmæssig ændring sted fra lovens 50 til lovens 53 A eller 53 B, er således, at der sker en egentlig ændring af den oprindelige aftale. Aftalte ændringer inden den 18. februar 1992 eller ændringer, som forsikringstager ved aftalens indgåelse fik option om at kunne foretage senere, uden at forsikringsselskabet skulle give fornyet accept, vil typisk ikke være ændringer, der ændrer den skattemæssige behandling fra lovens 50 til lovens 53 A eller 53 B. Afgørelsen må dog bero på et konkret skøn fra sag til sag. Overgangsreglerne har været anvendt i praksis i en Østre Landsrets dom, jf. SKM ØLR. En skatteyder havde tegnet en forsikring mod tab af arbejdsevne i Sagen drejede sig om, hvorvidt udbetalingerne fra forsikringen for indkomståret 1997 skulle beskattes. Landsretten fandt, at der var tale om løbende ydelser, og at ydelserne derfor ikke var skattefri som sumudbetaling. 11\n12 Skatteyderen gjorde subsidiært gældende, at lovens 53 A skulle anvendes, da der efter den 18. februar 1992 var sket sådanne ændringer i forsikringsaftalen, at forsikringsaftalen måtte anses for nytegnet. Landsretten anså konkret ikke en overdragelse til et andet forsikringsselskab for at have negative virkninger for bonusreguleringen af skatteyderens ydelser. Derimod fandt landsretten, at de øvrige ændringer, navnlig ekstraordinære præmieforhøjelser i 1994 og samt indførelsen af en opsigelsesadgang for forsikringsselskabet, havde medført en sådan skærpelse af forsikringsvilkårene, at forsikringen måtte anses for nytegnet. Ydelserne fra forsikringsselskabet var derfor ikke skattepligtige, jf. lovens 53 A, stk. 5, jf. stk Overdragelse af forsikringen Overdrages en forsikring efter den 18. februar 1992, bliver den efter 6, stk. 1, i lov nr. 569 af 24. juni 1992 omfattet af den daværende bestemmelse i lovens 53 A, bortset fra de tilfælde, hvor overdragelsen sker ved arv, da loven ifølge 6, stk. 1, ikke har virkning for arv faldet den 18. februar 1992 eller senere af en forsikring oprettet før denne dato. Hvis en forsikring skifter ejer, må dette derfor betragtes som en nytegning, medmindre ejerskiftet følger direkte af forsikringsaftalen eller af lovgivningen. Som eksempel på ejerskifte, der følger af aftalen, kan nævnes den situation, hvor forsikringstageren og den forsikrede (den på hvis liv forsikringen er tegnet) ikke er én og samme person, og hvor det i policen er anført, at forsikringstagerens rettigheder ved dennes død overgår til den forsikrede. Som eksempel på ejerskifte, der følger af lovgivningen, kan nævnes den situation, hvor en begunstiget ved forsikringstagerens død indtræder i dennes ret til aftalen i medfør af reglerne i forsikringsaftalelovens 110. Ved separation og skilsmisse, hvor en forsikring deles mellem to ægtefæller, bliver forsikringstagerens del ikke omfattet af lovens 53 A eller 53 B. Derimod bliver ægtefællens del omfattet, idet ægtefællen indtræder som ejer af den del af forsikringen, der overdrages til vedkommende, med sædvanlige ejerbeføjelser. Indsættelse af begunstigede eller tilbagekaldelse af en sådan indsættelse fører ikke til, at der herved bliver tale om en nyoprettet forsikring omfattet af lovens 53 A eller 53 B. Det samme gælder, når ejeren ved separation/skilsmisse indsætter den fraskilte ægtefælle som uigenkaldeligt begunstiget Arv Told- og Skattestyrelsen modtog i 1998 en henvendelse om fortolkningen af undtagelsen i 6, stk. 1, i lov nr. 569 af 24. juni 1992, angående arv, jf. Told- og Skattestyrelsens meddelelse i TfS Den pågældende henvendelse drejede sig om en dansker, som var bosat i Spanien, og som døde i Afdøde havde to arvinger og efterlod sig to policer i et udenlandsk forsikringsselskab. Forsikringerne indeholdt en bestemmelse om, hvem forsikringerne skulle tilfalde, når 19 Der var tale om en præmieforhøjelse foranlediget af forsikringsselskabet. 12\n13 ejeren af forsikringen afgik ved døden. I de pågældende forsikringer anvendtes ordet Grantee, som blev defineret som he whom any grant is made. I de almindelige bemærkninger til L 229, jf. lov nr. 569 af 24. juni 1992, fremgår det, at ordninger i udenlandske forsikringsselskaber kan tegnes enten som en ophørende forsikring, der udløber på et nærmere bestemt tidspunkt, eller som en livsvarig ordning. Børn eller børnebørn indsættes i nogle tilfælde som de forsikrede i de livsvarige ordninger. Når forsikringen tegnes med eksempelvis et barn som forsikret, kan der i policen indføjes en bestemmelse om, at den pågældende skal indtræde som ejer af forsikringen ved den første ejers død. Herved går forsikringen i arv, og først når barnet dør, udbetales ordningen. Ved at indsætte børn eller børnebørn som de forsikrede liv, reduceres risikoelementet meget væsentligt. Sammenfattende udtalte Told- og Skattestyrelsen efter forelæggelse for Departementet, at forsikringerne, efter at disse er overgået til arvingerne, vil være omfattet af overgangsbestemmelsen i lovens 6, hvorefter forsikringerne fortsat vil være omfattet af den dagældende regel i lovens 50. Told- og Skattestyrelsens meddelelse blev efterfølgende kommenteret af Advokat Jørn Qviste i TfS Her anføres det, at det afgørende må være uanset hvilke ord der anvendes at der er tale om, at der sker en udpegning af en person, der skal overtage ejendomsretten til forsikringen ved forsikringstagerens død, dvs. udpegning af en person som efter forsikringstagerens død bliver ejer af forsikringen, uden at dette nødvendigvis sker som led i et skifte, hvori forsikringen inddrages. I samme forbindelse præciseres det, at denne overgang af ejendomsretten til forsikringen ikke må forveksles med en eventuel indsættelse i forsikringen af en begunstiget. Ved en sådan forstår man en person, som er udpeget til at få udbetalt forsikringssummen ved forsikringsbegivenhedens indtræden. Det vil typisk sige ved den forsikredes død eller ved den sidste af flere forsikredes død. Som nævnt tidligere er den daværende bestemmelse i lovens 53 A siden blevet ændret og delt i to bestemmelser, jf. lov nr. 429 af 26. juni Ifølge ikrafttrædelsesbestemmelsen til denne lov, jf. 6, stk. 3, får ændringerne for forsikringer og pensionsordninger, der er oprettet eller erhvervet den 18. februar 1992 eller senere, virkning fra og med den 2. juni I denne ikrafttrædelsesbestemmelse er der ikke medtaget en undtagelsesbestemmelse om arv, som det var tilfældet ved lovændringen i Spørgsmålet er hvilken betydning dette får i forhold til arv faldet den 2. juni 1998 eller senere af en forsikring oprettet eller erhvervet før den 18. februar Ud fra en fortolkning af bestemmelsen i lovens 6, stk. 3, må konklusionen være, at forsikringer der hidtil har været omfattet af lovens 50, og som arves den 2. juni 1998 eller senere vil blive omfattet af enten lovens 53 A eller 53 B. Det fremgår ikke af lovforslagets bemærkninger hvorfor man ved denne lovændring ikke har tillagt arvesituationen vægt, som det var tilfældet i Det kan derfor heller ikke siges, hvorvidt denne forskel har været tilsigtet. 13\n14 Ovenstående giver ikke anledning til en anden vurdering i den ovenfor nævnte sag, jf. TfS , da den pågældende, sagen drejede sig om, døde i 1996, og arven er dermed faldet før den 2. juni Indbetalingerne Efter lovens 50, stk. 2, kan præmier eller bidrag til de ovenfor under afsnit 2.1. nævnte forsikringer m.v. ikke fradrages ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst. Herudover skal præmier eller bidrag, der er indbetalt af en arbejdsgiver eller en tidligere arbejdsgiver, medregnes ved opgørelsen af arbejdstagerens skattepligtige indkomst Præmieafgift I bestemmelsens stk. 3 er der fastsat regler om, at der i visse situationer skal betales en såkaldt præmieafgift af indbetalinger til visse typer af livsforsikring 20. Dette er tilfældet når: 1. Indbetaleren er fuldt skattepligtig til Danmark på indbetalingstidspunktet, 2. der er tale om indbetalinger til livsforsikring, der ikke omfattes af lovens kapitel 1, jf. lovens 50, stk. 1, nr. 1, eller indbetalinger til livsforsikring, der opfylder betingelserne i lovens kapitel 1, men hvor forsikringens ejer ved ordningens oprettelse har givet afkald på beskatning efter reglerne i afsnit 1 (rene risikoforsikringer er dog undtaget 21 ), og 3. indkomstårets indbetalinger overstiger et grundbeløb på kr. (2005) Formålet med præmieafgiften og omgåelsesmuligheder Præmieafgiften blev indført i 1985 som en del af skattereformen for at fjerne de daværende skattefordele ved indskud på ikke fradragsberettigede forsikringsordninger, jf. lov nr. 527 af 11. december Efter bemærkningerne til lovforslaget ønskede man, at de skattebegunstigelser, der er indeholdt i pensionsbeskatningsloven, forbeholdes dels livsforsikringer, hvor forsikringselementet er det afgørende, dels langsigtet pensionsopsparing. Det skulle derfor forhindres, at den løbende indkomstbeskatning af almindeligt formueafkast blev konverteret til den daværende realrenteafgift (som var lavere end indkomstbeskatningen), samt at formuens værdi blev fritaget for formueskat ved indskud på en ikke fradragsberettiget livsforsikring. Præmieafgiften har imidlertid den svaghed, at den ikke kan omfatte udlandsdanskere, der indskyder deres formue i en kapitalforsikring i et udenlandsk selskab. Ved at flytte til udlandet og indbetale på Præmieafgiften har alene virkning for livsforsikringer, hvor skriftlig begæring om oprettelsen er fremsat over for forsikringsselskabet eller dettes repræsentant den 22. oktober 1985 eller senere, jf. 4, stk. 3, i lov nr. 527 af 11. december Da rene risikoforsikringer er kendetegnet ved, at forsikringselementet er det afgørende, omfattes sådanne forsikringer ikke af præmieafgiften, jf. nærmere nedenfor under afsnit\n15 en udenlandsk ordning kan der dermed opnås en række skattefordele, når personen senere flytter tilbage til Danmark: 1. Allerede indbetalte præmier til ordningen bliver ikke pålagt præmieafgift, da præmieafgiften kun gælder for fuldt skattepligtige personer. 2. Ingen løbende beskatning af ordningens afkast svarende til løbende indkomstbeskatning af renteindtægter, ligesom der ikke skal betales realrenteafgift, nu pensionsafkastskat, af afkastet, da ordningen er oprettet i et udenlandsk selskab. 3. Sumudbetalinger er skattefrie. Tidligere skulle ordningerne heller ikke medregnes til den skattepligtige formue. Det samme gjaldt dog danske livsforsikringer. Efter de gældende regler kan formuen således indskydes i et udenlandsk livsforsikringsselskab uden præmieafgift under ophold i udlandet forudsat, at forsikringen er oprettet eller erhvervet før den 18. februar Ved at placere formuen i et kapitalforsikring i et udenlandsk forsikringsselskab inden flytning til Danmark opnås som nævnt en permanent skattefritagelse af afkastet af den indskudte kapital, ligesom der tidligere kunne opnås formueskattefrihed. Indskyderen kan herudover til enhver tid hæve beløb skattefrit til privatforbrug her i landet 22. Arrangementet er dog ikke forbeholdt personer med formue. Da der ikke skal betales pensionsafkastskat af det løbende afkast af forsikringer i udenlandske forsikringsselskaber modsat forsikringer i danske forsikringsselskaber kan det betale sig at lånefinansiere indskud på udenlandske kapitalforsikringer. Anbringelse af formue i danske eller udenlandske pengeinstitutter behandles ens for personer, der er fuldt skattepligtige til Danmark. Forrentningen af kapitalen er kapitalindkomst. Anbringelse i kapitalforsikringer efter pensionsbeskatningslovens 50 behandles derimod vidt forskelligt alt efter, om indskuddet sker her fra landet eller fra udlandet, inden indskyderen flytter til Danmark. Endvidere er der forskel på, om indskud sker i et dansk eller udenlandsk forsikringsselskab. På den baggrund, dvs. for at ligestille udlandsdanskere med herboende danskere, blev det ved lovforslag nr. L 229 (Folketinget ), foreslået, at opsparingslignende livsforsikringer, der ikke var fradragsberettigede efter lovens kapitel 1, skulle gøres formueskattepligtige. Endvidere skulle det løbende afkast af forsikringen være indkomstskattepligtigt (kapitalindkomst). Afgørende for, om reglerne skulle anvendes var kun, om forsikringens ejer var fuldt skattepligtig på beskatningstidspunktet. De foreslåede regler skulle gælde for forsikring uanset, om den var tegnet i Danmark eller i udlandet. De foreslåede regler ville derfor også omfatte livsforsikring tegnet af herbo- 22 Det skal i den forbindelse særligt bemærkes, at lovens 53, stk. 1, ikke finder anvendelse ved udbetaling før udløbstidspunktet. Efter denne bestemmelse beskattes den årlige værditilvækst på kapitalforsikringer, men kun ved ratevis eller udskudt udbetaling efter forsikringsbegivenhedens indtræden, in casu efter udløbstidspunktet. 15\n16 ende danskere. Da præmieafgiften samtidig blev ophævet, blev disse personer ikke stillet dårligere end efter de dagældende regler. Loven havde dog alene virkning for forsikringer og pensionsordninger, der er oprettet eller erhvervet den 18. februar 1992 eller senere. Hertil kommer, at den ønskede ligestilling mellem udlandsdanskere og herboende danskere ikke blev fuldstændig, da den daværende skatteminister under folketingsbehandlingen fremsatte ændringsforslag om, at udenlandske pensionsordninger under visse betingelser skulle fritages for afkastbeskatning samt formueskattepligt Det løbende afkast Efter bestemmelsens stk. 6 ses der bort fra tilskrivning af bonus og renter m.v. ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst, når udbetalingen ikke er påbegyndt. Hermed er det løbende afkast af pensionsformuen som udgangspunkt ikke undergivet beskatning. Er livsforsikringen m.v. oprettet i et dansk pensionsinstitut vil afkastet af pensionsformuen dog være undergivet pensionsafkastbeskatning på 15 pct. I Pensionsbeskatningsloven med kommentarer 23 anføres det, at ordninger oprettet i danske livsforsikringsselskaber, jf. 50, ved lov nr. 425 af 14. juni 1995 blev ligestillet med udenlandske ordninger, og at der dermed ikke længere skal betales realrenteafgift (nu pensionsafkastskat) af disse ordninger. Dette er alene korrekt for så vidt angår rene risikoforsikringer, der efter det dagældende regelsæt i pensionsbeskatningslovens 53 A, stk. 4, blev behandlet efter reglerne i pensionsbeskatningslovens 50. Disse risikoforsikringer er også i dag efter det gældende regelsæt i lovens 53 A undtaget fra pensionsafkastbeskatning, jf. afsnit 3.3. Der er imidlertid ikke tale om, at der ved den nævnte lovændring skete en generel fritagelse for betaling af realrenteafgift og senere pensionsafkastskat for så vidt angår forsikringer omfattet af lovens 50. Som det fremgår ovenfor er afkastet skattefrit, så længe der ikke er tale om en ordning i et dansk pensionsinstitut. Afkastet fra udenlandske pensionsordninger er dermed helt fritaget for beskatning. Det kan diskuteres hvorvidt dette er rimeligt for pensionsopsparere, som i øvrigt er fuldt skattepligtige til Danmark. At afkastet ikke beskattes kan være en praktisk foranstaltning, fordi det ofte ikke kommer til de danske skattemyndigheders kundskab, at der er en sådan udenlandsk pensionsordning i udlandet. Dette er imidlertid ikke et argument for ikke at beskatte afkastet. Afkastet af udenlandske pensionsordninger omfattet af lovens 50 bør beskattes på tilsvarende vis, som hvis den pågældende skatteyder havde placeret midlerne på f.eks. en indlånskonto i et udenlandsk pengeinstitut. I denne situation ville der også være skattepligt af de pågældende renteindtægter. Der kan i øvrigt henvises til afsnit 4.3. hvor en lignende situation diskuteres. Herudover skal det nævnes, at i de situationer, hvor forsikringsbegivenheden er indtrådt, men udbetalingen ikke fundet sted endnu, er der ifølge pensionsbeskatningslovens 53 hjemmel til indkomstbeskatning af afkastet af depotet, når der er tale om udbetaling af en ka- 23 Jf. side 412 i Pensionsbeskatningsloven med kommentarer af Hanne Søgaard Hansen m.fl. (2005). 16\n17 pitalforsikring i rater eller udskudt udbetaling af en kapitalforsikring. Beløbet medregnes ifølge bestemmelsen som kapitalindkomst. Bestemmelsen er ikke begrænset til danske ordninger, hvorfor der i denne situation sker beskatning af afkastet af udenlandske ordninger, jf. ovenfor. Begrundelsen for indkomstbeskatningen af afkastet er, at en sådan situation, hvor forsikringsbegivenheden er indtrådt, men udbetalingen ikke fundet sted endnu, bør behandles på samme måde, som hvis forsikringssummen var anbragt f.eks. på en indlånskonto i et pengeinstitut Udbetalingerne Løbende udbetalinger, der bortfalder ved de forsikredes eller pensionsberettigedes død, skal efter bestemmelsens stk. 4 medregnes ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst. For livsforsikring og pensionskasseordninger, der omfattes af lovens 2 eller 5-7, men som efter den dagældende bestemmelse i lovens 1, stk. 2, er valgt beskattet efter lovens 50, medregnes dog kun 70 pct. af udbetalingerne til den skattepligtige indkomst. 25 Andre udbetalinger end de ovenfor nævnte løbende udbetalinger, herunder kapitaliserede værdier fra en ordning med løbende ydelser 26, medregnes efter stk. 5 ikke ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst, jf. dog lovens 53 og 56, stk. 2. Ønskes forsikringen ophævet i utide, vil dette kunne ske uden skatte- og afgiftsmæssige konsekvenser i henhold til lovens 50, stk. 5, uanset om udbetalingen sker på en gang som en sum, eller om udbetalingen sker i form af ratevise udbetalinger. Ved ratevis udbetaling vil forrentningen af det tilbageværende indestående på kapitalforsikringen fortsat være indkomstskattefri, jf. nedenfor, ligesom restindeståendet heller ikke efter de dagældende regler skulle medregnes til den skattepligtige formue. Som nævnt ovenfor under afsnit 2.3. skal der dog i tilfælde af ratevis eller udskudt udbetaling af en kapitalforsikring, for hvilken forsikringsbegivenheden er indtrådt, ske medregning af forskellen mellem på den ene side forsikringens kapitalværdi ved indkomstårets udgang med tillæg af eventuelle udbetalinger i årets løb og på den anden side forsikringens kapitalværdi ved indkomstårets begyndelse ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst, jf. lovens 53. Det skal bemærkes, at den nævnte bestemmelse i lovens 53 ikke finder anvendelse ved udbetaling før det aftalte udløbstidspunkt (tilbagekøb). Dette skyldes, at bestemmelsen alene finder anvendelse ved ratevis eller udskudt udbetaling efter forsikringsbegivenhedens indtræden, in casu efter udløbstidspunktet Jf. bemærkningerne til 53 i lovforslag nr. L 26 (Folketinget ). I bemærkningerne til lovens 50, jf. lovforslag nr. L 26 (Folketinget , hvor pensionsbeskatningsloven blev indført, er bestemmelsen om, at kun 70 pct. af udbetalingerne skal medregnes til den skattepligtige indkomst begrundet i en skattemæssig ligestilling mellem rente- og kapitalforsikringer. For en nærmere gennemgang henvises til lovforslagets bemærkninger, jf. side 72 f. Jf. Jesper Hjetting i TfS\n18 Efter lovens 56, stk. 2, skal ydelser i form af overdragelse af ejendomsretten til livsforsikring m.v. samt udbetaling af forsikringssum m.v. til en anden end ejeren eller den, der efter ejerens død i henhold til bestemmelserne i policen m.v. er berettiget til de pågældende udbetalinger, tillige medregnes til den skattepligtige indkomst. 3. Pensionsbeskatningslovens 53 A 3.1. Anvendelsesområdet for pensionsbeskatningslovens 53 A Pensionsbeskatningslovens 53 A finder anvendelse for følgende ordninger, der er oprettet eller erhvervet den 18. februar eller senere, eller som er valgt beskattet efter lovens 53 A, jf. lov nr af 20. december 2004, og som ikke omfattes af lovens 53 B: 1. Livsforsikring, der ikke omfattes af pensionsbeskatningslovens kapitel 1, 2. livsforsikring, der opfylder betingelserne i lovens kapitel 1, men hvor forsikringens ejer ved ordningens oprettelse har givet afkald 27 på beskatning efter reglerne i lovens afsnit I, 3. pensionskasseordning, der ikke omfattes af lovens kapitel 1, 4. pensionskasseordning, der opfylder betingelserne i lovens kapitel 1, men hvor den pensionsberettigede ved ordningens oprettelse har givet afkald 28 på beskatning efter reglerne i lovens afsnit I, 5. syge- og ulykkesforsikring, der ejes af den forsikrede, og 6. livsforsikring, der omfattes af nr. 1, eller pensionskasseordning, der omfattes af nr. 3, men som er stillet til sikkerhed for et løfte om pension (pensionstilsagn) afgivet over for en direktør eller dennes efterladte i forbindelse med et ansættelsesforhold, samt garantiforsikring eller lignende, som er oprettet med en direktør eller dennes efterladte som berettiget til ydelser fra forsikringen som sikkerhed for et tilsvarende løfte om pension 29. For så vidt angår anvendelsesområdet for de under nr. 5 nævnte sygeog ulykkesforsikringer har der været afsagt henholdsvis en kendelse og en bindende forhåndsbesked. I kendelsen fandt Landsskatteretten, at bestemmelsen i lovens 53 A ikke finder anvendelse på offentligt administreret ordninger, hvorfor en udbetaling fra den pågældende frivillige dagpengesikring Ved lov nr. 457 af 9. juni 2004 blev der i pensionsbeskatningslovens 53 A indsat et nyt stykke 6. Efter denne bestemmelse kan der uanset stk. 1, nr. 2 og 4, ikke ved oprettelsen af en pensionsordning gives afkald på beskatning efter reglerne i pensionsbeskatningslovens afsnit I, hvis pensionsordningen modtager statsstøtte. Jf. fodnote ovenfor. Lovens 53 A, stk. 1, nr. 6, blev indsat ved lov nr af 20. december 2004, jf. lovens 1, nr. 3, og skal sikre, at de gunstige skatteregler for uafdækkede pensionstilsagn for direktører ikke med fordel kan udnyttes i situationer, hvor direktøren reelt stilles som var der tale om en almindelig pensionsordning. Problemstillingen vil ikke blive behandlet nærmere. 18\n19 ikke var skattefri efter loven, jf. SKM LSR. Bestemmelsen i lovens 53 A finder dermed alene anvendelse på ordninger oprettet i private forsikringsselskaber o. lign. I den bindende forhåndsbesked, jf. SKM LR, kom Ligningsrådet på trods af ordlyden i bestemmelsen - frem til, at en landmands tegning af en vikarforsikring ikke var omfattet af lovens 53 A. Vikarforsikringen, der ejes af landmanden som forsikrede, skulle i tilfælde af sygdom hos landmanden dække landmandens udgifter til vikarhjælp. Der blev ved den bindende forhåndsbesked i stedet lagt vægt på to tidligere afgørelser, jf. henholdsvis Skd og TfS , der indrømmede fradragsret for præmierne til de her omtalte forsikringer. Da landmandens vikarforsikring var af tilsvarende karakter fandt Ligningsrådet, at landmanden kunne fratrække udgiften til forsikringen som en driftsudgift efter statsskattelovens 6. Omvendt skulle eventuelle erstatninger som udgangspunkt medregnes i landmandens indtægtsgrundlag efter statsskattelovens 4, litra c. Herudover skal det bemærkes, at udenlandske pensionsordninger, hvor præmien efter bestemmelserne i en dobbeltbeskatningsoverenskomst kan fradrages i Danmark, ikke omfattes af lovens 53 A. 30 I bestemmelsen er pensionsopsparing i pengeinstitutordninger ikke opregnet. Det har den betydning, at en person med en pensionsopsparing i et pengeinstitut, der opfylder betingelserne i lovens kapitel 1, i forbindelse med oprettelse af ordningen ikke har mulighed for at vælge at give afkald på beskatning efter reglerne i lovens afsnit I. Dette på trods af, at en sådan adgang findes for livsforsikringer og pensionskasseordninger Indbetalingerne Præmier eller bidrag til pensionsordninger m.v. som nævnt ovenfor kan ikke fradrages ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst, jf. lovens 53 A, stk. 2. Herudover skal præmier eller bidrag, der er indbetalt af en arbejdsgiver eller en tidligere arbejdsgiver, medregnes ved opgørelsen af arbejdstagerens skattepligtige indkomst. Tilsvarende skal indbetalinger, der foretages af en udsendt medarbejders arbejdsgiver til en pensionsordning for den udsendte medarbejders ægtefælle medregnes ved opgørelsen af ægtefællens skattepligtige indkomst (og således ikke ved opgørelsen af den udsendte medarbejders skattepligtige indkomst), forudsat at de i lovens 53 A, stk. 2, anførte betingelser er opfyldt 31. Efter disse betingelser skal arbejdsgiveren indbetale beløb for den pågældende ægtefælle i en periode af mindst en måneds varighed, hvori den pågældendes ægtefælle eller samlever af sin arbejdsgiver er udsendt for at arbejde i en fremmed stat, Færøerne eller Grønland, og hvori den pågældende har fælles bopæl med den udsendte i den fremmede stat, Færøerne eller Grønland. Dette gælder dog ikke, hvis der under udsendelsen indbetales præmier eller bidrag til en pensionsordning i ansættelsesforhold omfattet af afsnit I eller afsnit II A i pensionsbeskatningsloven for den pågældende Der kan henvises til Ligningsvejledningen, Alm. del , A.C Jf. lov nr. 170 af 15. marts\n20 Er den medfølgende ægtefælle skattemæssigt hjemmehørende i udlandet, og er den udsendte medarbejders arbejdsgiver dansk, anses pensionsbidraget fra dansk side for værende indkomst omfattet af OECD-modeloverenskomstens artikel 15 (privat arbejdsgiver) eller artikel 19 (offentlig arbejdsgiver) for den udsendte medarbejder. Hvorvidt bopælslandet anser pensionsbidraget for skattepligtigt, og i givet fald hos hvilken ægtefælle, afhænger af bopælslandets lovgivning Det løbende afkast Efter pensionsbeskatningslovens 53 A skal afkast af livsforsikringsog pensionsordninger som nævnt i bestemmelsens stk. 1 medregnes ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst med undtagelse af syge- og ulykkesforsikringer som nævnt i stk. 1, nr. 5, og rene risikoforsikringer, jf. bestemmelsens stk. 4. Efter personskattelovens 4, stk. 1, nr. 15, skal sådan afkast medregnes til personens kapitalindkomst. Det skal bemærkes, at personen ikke altid har mulighed for at råde over pensionsordningen. Det betyder, at indkomstskatten i så fald må finansieres på anden måde, dvs. af personens frie midler. Årsagen til, at rene risikoforsikringer er undtaget fra afkastbeskatningen er, at sådanne ordninger som udgangspunkt ikke indeholder nogen form for opsparing (har ikke nogen tilbagekøbsværdi). Derfor skal der ikke ske beskatning af den bonus, der eventuelt tilskrives i løbet af forsikringstiden. 33 Reglerne i lovens afsnit II A, herunder reglerne i pensionsbeskatningslovens 53 A om afkastbeskatning, gælder alene for fuldt skattepligtige personer. Udlændinge med pensionsordninger i danske pensionsinstitutter vil dermed ikke blive dansk afkastbeskattet af deres pensionsordninger her i landet. Formålet hermed har været at gøre det lettere for danske pensionsinstitutter at sælge pensionsordninger til personer bosat i udlandet. Afkastet opgøres efter stk. 3, 3. pkt., som forskellen mellem på den ene side ordningens kapitalværdi ved indkomstårets udgang med tillæg af udbetalinger i årets løb og på den anden side ordningens kapitalværdi ved indkomstårets begyndelse med tillæg af indbetalinger i årets løb. Ved kapitalværdien forstås forskellen mellem på den ene side nutidsværdien af selskabets øjeblikkelige og fremtidige forpligtelser over for forsikringstageren inklusiv fordelt bonus, og på den anden side nutidsværdien af de præmier, som forsikringstageren skal betale i fremtiden. Opgørelsesmetoden bevirker, at administrationsomkostninger og en eventuel risikopræmie fragår i det skattepligtige afkast, hvilket er atypisk. Ved opgørelsen af andre kapitalindkomster, f.eks. renteindtægter af bankindeståender m.v., fragår gebyrer og andre administrationsomkostninger ikke før opgørelsen af det skattepligtige afkast. Ved tilflytning til Danmark midt i et indkomstår er en forsikringstager alene skattepligtig af den del af afkastet, der er optjent efter fraflytningen, jf. SKM LSR. Der skal ikke ske omregning til Jf. Ligningsvejledningen Alm.del , A.C Jf. Ligningsvejledningen Alm.del , A.C\nNordisk Skattevidenskabelig Forskningsråd Seminar om pensionsbeskatning 26.-27. oktober 2006 Dansk Juridisk Nationalrapport\nNordisk Skattevidenskabelig Forskningsråd Seminar om pensionsbeskatning 26.-27. oktober 2006 Dansk Juridisk Nationalrapport af Hanne Søgaard Hansen, partner, Grant Thornton Statsautoriseret Revisionsaktieselskab


Jeg gik ud og lukkede døren, interracial sex thai massage horsens ventede lidt og gik så ind igen, der lå hun på sengen, med benene spredt og hånden i trusserne. The positions are occupied. Så er noget for dig i Kolding Stjernepiger Vejlevej 90, I tiden.10-22 Hemmeligt nummer ikke besvare Ring/61959325. Nej svarede hun, men jeg syntes at første gang skulle være med en moden mand, derfor denne profil. Min sperm væltede ud af pikken, noget ramte hendes mund og resten ud over hendes ansigt, hun malkede til sidste dråbe og så tog hun den i munden og slikkede den ren.\nJeg slog hårdt og hun skreg: Av, sex med ældre kvinder escort piger i vejle av, far jeg gør det aldrig mere. Jeg pressede to fingre op og hun gav sig lidt, men kørte videre. Book tid på Sms 52735627. Fortæl mig om dine frækkeste fantasier, og jeg fortæller dig mine! De sidste par år, har jeg dog haft en fast SD, som nu er flyttet til udlandet. Jeg er Fræk og frodig, tilbyder dejlig kærestesex, har en Blød kyssemund og runde naturlige bryster.\nJeg beholdt begge fingre oppe i hendes fisse, til hendes orgasme var ebbet. Ja min skat, sagde jeg, du skal få al det pik du vil have. Tak lille skat, sagde jeg venus hamminkeln dildo eigenbau og løftede hende op, jeg kyssede hende dybt. Høj, flot, blond, blå øjne, veludrustet, moden, gift og veluddannet fyr søger kvinde, -gerne 50, 60, 70 til uforpligtende hygge og sex.-Du må gerne være stor og kraftig med store bryster bryster.\nLagt ud på 13.06.2018 13.06.2018 ved sex med ældre kvinder escort piger i vejle\nDet var meget ophidsende. Jeg tog hende op på skødet og trøstede hende, hun sad overskrævs på mig, jeg sagde: Så, så lille skat, så slemt er det jo heller ikke vel. Det skal jeg nok vise dig, du tager med hånden om den og kører hånden frem og tilbage. Hun stønnede højt og kom i sin første orgasme. Jeg fandt den hurtigt, nu kørte jeg en finger mere op i fissen, mens jeg stadig slikkede, jeg lod begge fingre hvile på jomfruhinden og ventede på hendes orgasme. Jeg blev ved med at slå og hendes røv var blev helt rød, nu hulkede hun nærmest: Jeg lover aldrig at gøre det mere. Hyggelige, rolige forhold for modne gæster.\nSex med ældre kvinder escort piger i vejle - Sex for kvinder\nRing for en aftale 22822530/61292602 Der er alt hvad man har brug for. SMS Now: 5268638 Service: Escort Område: Fyn - Jylland Køn: Kvinde Alder: 40 år SEX UDE NÅR vejret ER TIL DET. Husk gangbang torsdag DEN. Hun steg op i badet og jeg fandt sæben frem og sæbede hende ind, hun spurgte om jeg ikke ville op i badet til hende, selvfølgelig ville jeg det. Nej, sagde jeg, men så må du også gøre noget for mig til gengæld. Nu skal du lære at slikke, du skal bare lade som om det er. Jeg pressede en finger op i hendes røv og hun stønnede af nydelse, sådan lå vi og kneppede et stykke tid, så bad jeg hende vende sig om, så jeg kunne se hendes røv. Jeg sagde at jeg måske kunne hjælpe. Lidt om mig :-) Jeg er en super frisk og fræk tøs på 34 (rigtig alder) med de frækkeste fyldige l Service: Massage Område: Jylland Køn: Kvinde Alder: 56 år UDØVER BERØringsterapi- bade/massage MED afslutning. Da hun havde tømt sig, lagde hun sig ned og slikkede mit ansigt rent for al spermen, det var bare det frækkeste jeg til dato har oplevet. Mulighed for at opstille telt og campingvogn. (profil foto) Service: Massage - Striptease Område: Fyn - Jylland Køn: Kvinde Alder: 27 år I have the best style of doing superfrench. Vi aftalte at hun skulle komme til mig. Tilbyder disse dage 30 min for KUN 800. Nu lod jeg igen tungen gå op langs låret, da jeg nåede fissen, troede hun at jeg ville gå forbi, men denne gang, lod jeg tungen spille uden på hendes trusser lige på klitten. Hun lagde sin ryg mod mit bryst, jeg fortsatte med at sæbe hende ind, hendes bryster og ned over hendes mave.


Holocaust 4: Befrielse, afsløring og straf - Ljudbok - Else Christensen, Troels Ussing, Alt Om Historie, Stine Overbye - Storytel\nUtgivningsdatum Ljudbok: 1 juli 2020\nHolocaust 4: Befrielse, afsløring og straf\nElse Christensen, Troels Ussing, Alt Om Historie, Stine Overbye\nLjudbok: 1 juli 2020\nFörfattare: Else Christensen, Troels Ussing, Alt Om Historie, Stine Overbye Uppläsare: Jesper Platz, Susanna Sommer Ljudbok\nHolocaust bog 4: BEFRIELSE, AFSLØRING OG STRAF\nI takt med at tyskerne blev slået tilbage, blev flere og flere kz-lejre befriet af allierede soldater. Et enormt oprydningsarbejde kunne nu begynde: De overlevende fanger skulle hjælpes tilbage til livet og forbryderne stilles for en dommer.\nDe sovjetiske soldater troede ikke deres egne øjne, da de nåede til Auschwitz. De amerikanske og britiske tropper kunne heller ikke fatte de rædsler, der mødte dem bag pigtråden i koncentrationslejrene i Tyskland.\nEndnu i dag virker holocaust som en uvirkelig begivenhed. Men det skete. For 75 år siden blev sløret for alvor løftet for nazisternes forbrydelser. I Auschwitz, der blev befriet 27. januar 1945, kunne flere tusind overlevende fanger fortælle om det Helvede på Jord, som lejren havde været. Andre steder talte bunker af lig, knogler og aske deres eget tydelige sprog. I alt blev omkring seks millioner jøder dræbt, ligesom mennesker med handicap, homoseksuelle og romaer også var ofre for den nazistiske udryddelsesstrategi. Fortællingerne her handler om holocaust. Her er historierne om de værste bødler og de mest berygtede koncentrationslejre. Men vigtigst af alt møder læserne en række af de skæbner, der mødte nazisternes effektive drabssystem. De kommende sider er ubehagelig læsning og ikke for sarte sjæle. Men fortællingerne er vigtige. Vi skylder ofrene at fortælle om rædslerne, ikke glemme forbrydelsen i al dens gruopvækkende omfang – og sammen sikre, at den aldrig vil gentage sig.\n© 2020 Bonnier Publications International (Ljudbok) ISBN: 9788253542973


Børn, Unge og Læring - 10-11-2020 | Stevns Kommune\n229. Dagsorden - godkendelse\nGodkendelse af dagsorden for BUL den 10. november 2020.\n230. Skoletilbud til autister - orientering\nBUL orienteres om skoletilbud til børn og unge med autismediagnose\nOrientering taget til efterretning, der efterspørges oplysninger om relevant efteruddannelse og kurser for lærere og pædagoger, der underviser på specialområdet.\nBUL har udbedt orienteringssag om skoletilbud i Stevns Kommune til børn og unge med autisme diagnose.\nPå den baggrund har PPR (Pædagogiske Psykologisk Rådgivning) udarbejdet notat om dette. Dette er vedlagt denne sag som bilag.\nPPR-ledelsen deltager under punktet for at uddybe notatet og besvare udvalgsmedlemmernes spørgsmål.\n231. Specialundervisning - orientering\nBUL orienteres om status på implementering af nye principper for specialundervisning og økonomistyring af dette\nOrientering taget til efterretning, der tages stilling til eventuelle ændringer ved den kommende evaluering, tidspunkt herfor er ikke fastlagt p.t.\nSkolelederne og PPR-ledelse er inviteret til at deltage under dette punkt.\nDen 7. januar 2020, sag nr. 131, godkendte BUL ny ressourcestyringsmodel for specialundervisningsområdet. På møde 10. marts, sag 156, godkendte BUL implementeringsplan for ressourcestyringsmodel for specialundervisning, og afgav ønske om status, første gang på møde i november 2020.\nHovedtræk i ny ressourcemodel:\nDen besluttede ressourcemodel havde som vigtig målsætning, at sikre en større budgetoverholdelse på specialundervisningsområdet. Dette primært ved at definere, at udgifter til inkluderende specialundervisning (mere end 9 klokketimer om ugen) skulle finansieres via den enkelte skoles midler til inkluderende specialundervisning og supplerende undervisning, og at inkluderende specialundervisning skulle have højest prioritet inden for denne pulje. Denne beslutning havde til hensigt at minimere merforbrug fra kommunekassen, som tidligere år i vidt omfang havde finansieret inkluderende specialundervisning, med forbrug langt over bevilling til dette. Da beslutning var budgetneutral ift. afsatte midler i budgettet, ville minimering af merforbrug i al væsentlighed bliver opnået ved, at skolerne inden for egen pulje, i mindre omfang ville kunne afvikle supplerende undervisning, set i forhold til hidtidig praksis. Derudover blev alle midler til inkluderende specialundervisning mm. flyttet til skolerne.\nOversigt over midler til supplerende undervisning / inkluderende specialundervisning er herunder. Derudover er medtaget midler til øvrig undervisning medtaget. Midler til øvrige undervisning er ikke øremærket supplerende undervisning / inkluderende specialundervisning, og dækker mange forskelligartede aktiviteter. Midlerne kan delvis bruges til supplerende undervisning.\nØkonomisk effekt af ny model:\nDer er i uge 46 fire elever, der har inkluderende specialundervisning efter behandling i visitationsudvalget til specialundervisning. Det fordeler sig som følger:\nSt. Heddinge Skole: 9 timer, 1 elev\nHotherskolen: 29 timer fordelt på 3 elever\nStrøbyskolen: 0 timer.\nHver skole har, med den af center for børn og læring fastsatte model for beregning af timer ift. tildelt økonomi, 71,1 timer til inkluderende specialundervisning og supplerende undervisning om ugen.\nDet er forvaltningens vurdering, at den nye ressourcestyringsmodel på nuværende tidspunkt må forventes at reducere merforbruget med mellem 500.000 kr. til 750.000 kr. i indeværende skoleår, set i forhold til den tidligere model. Det reducerede merforbrug er væsentlig omfang finansieret via en nedgang i aktiviteten for understøttende undervisning.\nDet skal hertil bemærkes, at skolens ledelse selv kan beslutte, at elever i en periode får støtte der er 9 eller flere timer om ugen, og derfor vil blive ansat som inkluderende specialundervisning. Dette kan eksempelvis være mens der udarbejdes PPV (pædagogisk psykologisk vurdering) på en elev. Sådanne elever kan efterfølgende fortsætte med inkluderende specialundervisning, besluttet af visitationsudvalget, såfremt det på baggrund af PPV vurderes at være en rigtige pædagogiske og faglige løsning for den enkelte elev.\nØvrige forhold ved implementering:\nGrundet prioritering af opgaver relateret til corona, blev den endelige model for beregning af støttetimetal ift. tildelt økonomi udmeldt uhensigtsmæssig sent fra center for børn og læring til skolerne. Skolerne har derfor ikke nødvendigvis kunne tilpasse personalesammensætning, til den fordeling mellem hhv. pædagogtimer og lærertimer, som støttetime er beregnet ud fra. På nuværende tidspunkt, hvor ingen skoler er pålagt inkluderende specialundervisning op til 71,1 time om ugen, har dette dog ingen praktisk betydning.\nDer har været brugt tid på at præcisere rammer for tildelingen af supplerende undervisning, herunder proces for løbende genvurdering og tidsafgrænsninger af sådanne støttetilbud.\nFra skoleledelsens side er især udtrykt bekymring for den reducerede mulighed for at supplerende undervisning, som er en konsekvens af ressourcestyringsmodellen på skoler med højt pålagt forbrug til inkluderende specialundervisning.\n232. Rammeaftale for det specialiserede social- og undervisningsområde 2021-2022 - godkendelse\n233. Rengøring på skoler og dagtilbud - orientering\nBUL orienteres om status for rengøring på skoler og dagtilbud under coronapandemien\nUnder coronapandemien har Stevns Kommune fået udført ekstra rengøring på en række områder i takt med at disse er blevet genåbnet. Den rengøring som omtales her, vedrører alene de områder, der udføres af Forenede Service i henhold til rengøringskontrakten, der trådte i kraft 1. januar 2020. Det vil sige ikke plejecentrene, hallerne og ungdomsskolen.\nDa daginstitutionerne genåbnede den 17. april iværksatte vi ekstra rengøring i henhold til vejledningerne, der var gældende på det tidspunkt.\nDet vil sige, at ud over den almindelige rengøring bliver alle kontaktpunkter rengjort/desinficeret hver morgen og midt på dagen.\nDesuden rengør personalet legetøj og legeredskaber mindst 1 gang om dagen, samt når udstyret skal bruges af en ny gruppe. Dette gøres med sæbevand.\nSelv om vejledningen efter sommerferien har været mere lempelig har vi fortsat ovenstående rengøring i daginstitutionerne.\nDen månedlige meromkostning til ekstraordinær rengøring på dagtilbuddene er cirka 300.000 kr. månedligt.\nPå skolerne blev der ligeledes fra den 17. april iværksat ekstra rengøring i henhold til vejledningen. Frem til sommerferien var der kun undervisning om formiddagen på skolerne.\nDer blev derfor iværksat at ud over den almindelige rengøring blev alle kontaktpunkter rengjort/desinficeret hver morgen. I SFO’er også en ekstra gang midt på dagen i det omfang de havde åbent hele dagen.\nEfter sommerferien ændredes skolegangen til at være almindelig skolegang med undervisning i fuldt skema. Vejledningen blev ændret til, at alle kontaktpunkter skulle rengøres/desinficeres mindst en gang om dagen og mere, hvis der var hyppige besøg. I forhold til vejledningen og af hensyn til den praktiske gennemførelse af undervisningen vurderede vi, at der ikke er hyppige besøgende i klasselokalerne, da det jo er den samme gruppe elever, der er dér hele dagen.\nDerfor er rengøringsproceduren efter sommerferien, at alle kontaktpunkter inkl. dem i klasselokalerne rengøres/desinficeres hver morgen ud over den almindelige rengøring. Desuden rengøres/desinficeres kontaktpunkter i fællesområder, toiletter, gange og faglokaler midt på dagen. Det er desuden aftalt med skolerne, at eleverne selv aftørrer borde og kontaktpunkter i faglokalerne med sæbevand inden disse forlades. Således får de områder, hvor der er flere forskellige brugere ekstra rengøring i henhold til vejledningen.\nDen månedlige meromkostning til ekstraordinær rengøring på Folkeskolerne er cirka 200.000 kr. månedligt.\nStatslig tilskud til ekstraordinær rengøring:\nStevns Kommune har fået 1,6 mio. kr. i kompensation for rengøring på tværs af alle områder (incl. private) samt differentieret forældrebetaling i institutioner og isolationsfaciliteter for perioden fra medio marts til 10. maj. Det er forvaltningens vurdering at vi løbende, og fortsat, har en rengøringsstandard på vores institutioner, der som minimum lever op til centrale retningslinjer, og det niveau vi kompenseres for via statslige midler.\n234. Dagplejen - genetablering af fuld åbningstid\n235. Sammenhængende børne- og ungepolitik - ny tidsplan\nBUL diskuterer og beslutter ny tidsplan for arbejdet med sammenhængende børne- og ungepolitik.\nBørn & læring indstiller til BUL via DIR, at\nBUL træffer afgørelse om tidsplan ud fra forvaltningens oplæg\nDirektionen, 9. november 2020, pkt. 8:\nTidsplanen tilrettes så der også sker en politisk behandling af Børne og Unge politikken i de øvrige relevante fagudvalg AET og SSU i marts måned.\nBUL godkender den forelagte tidsplan med iagttagelse af DIR's bemærkninger om de øvrige fagudvalgs involvering fremadrettet.\nProcessen med sammenhængende børn- og ungepolitik er blevet forsinket grundet coronavirus. Der var planlagt kick-off møde for interessantinddragelse i marts/april 2020 med cirka 80 deltagere. Dette var ikke muligt grundet corona. Siden da har der ikke været arbejdet videre med politikken grundet corona, dels pga. manglende mulighed for at samle interessenter, dels grundet opgaver relateret til corona har beslaglagt forvaltningens kapacitet.\nDer i udgangen af september startet nyansat projektleder i børn og læring, der har bl.a. sammenhængende børn- og ungepolitik som vigtig arbejdsfunktion. På den baggrund er det nu udarbejdet forslag til ny tidsplan og proces for at genstarte arbejdet med sammenhængende børn- og ungepolitik. Forslag til den videre proces er vedhæftet som bilag.\nI processen er beskrevet forskellige muligheder for hvordan vi kan have interessentinddragelse, afhængigt af hvad der er mulighed inden for coronarestriktioner på det tidspunkt, interessentinddragelse tænkes gennemført.\n236. Udviklingsplan 2 på børn- og ungesocialområdet - projektstatus\nBUL orienteres om implementeringsplan for udviklingsplan 2 på børne- og ungesocialområdet\nBørn & læring indstiller til BUL at,\nimplementeringsplanen diskuteres og tages til efterretning.\nOrientering drøftet og taget til efterretning.\nI forlængelse af politisk vedtagelse af udviklingsplan 2, har den forvaltningsmæssige styregruppe arbejdet videre på at udarbejde plan for implementering af de enkelte delprojekter, der er vedtaget i udviklingsplanen. Dette inkluderer en oversigt over hvornår de enkelte delprojekter forventes udvikles, implementeret og evalueret. En lang række af initiativerne er allerede igangværende.\nFørste oversigt over projektstatus er vedhæftet denne sag. Det er hensigten, at status på projekterne foreligges efter denne systematik til BUL hvert kvartal.\nUd over ovenstående arbejdes sammen med leverandør af DUBU, afdelingens sagssystem, på at den endelige udgave af ledelsesinformation til BUL bliver færdiggjort. Det forventes dette er klar til at kunne præsenteres for BUL på decembermøde. Dette er dog afhængigt af ekstern leverandør.\n237. Borgerkonsulentmodellen - ny organisering\n238. Budget 2021 - Opsamling BUL\nBUL skal med denne sag afklare og præcisere ændringer til budget 2021 på udvalgets områder, så forslagene kan blive konkretiseret.\nBørn & Læring og Økonomi indstiller til BUL, at\ndiskutere forventninger og ønsker til den videre proces for daginstitutionsområdet\ndiskutere forventninger og ønsker til den videre proces med gentænkning af SFO-området\nder forelægges en særskilt sag på BUL i december 2020 om udskolingsklasse i tilknytning til Stevns Dagskole\ntildelingskriterier godkendt i 2020 på statslig pulje til normeringer i daginstitutioner fortsætter indtil puljen og kriterier for 2021 bliver udmeldt af staten\ntildelingskriterier godkendt i 2020 på statslig tildeling til generelt løft af folkeskolen fortsætter indtil puljen og kriterier for 2021 bliver udmeldt af staten\n1.Forvaltningen fremlægger en procesplan for strukturovervejelserne på kommende BUL-møde, hvor bestyrelser, MED-udvalg og faglige organisationer inddrages. Område-MED orienteres på kommende møde. Den aktuelle situation i Lodbjerggaaard drøftes på et møde mellem udvalgsformand, centerchef og bestyrelse/forældrerepræsentanter 11. november\n2. Forvaltningen fremlægger plan for udvikling af nye tilbud til afløsning for SFO2\nKommunalbestyrelsen godkendte budget 2021 den 8. oktober 2020. I det godkendte budget er der forslag, hvor forudsætningerne og udmøntningen ikke er endelig beskrevet. BUL skal derfor foretage en konkret udmøntning af disse forslag, med det formål at få afklaret og præciseret, hvordan nye tiltag, puljer, reduktioner mv. skal iværksættes i 2021 og frem.\n1 - Daginstitutionsområdet\nI budgetaftalen er skrevet følgende:\n"Parterne har forpligtiget sig på at se nærmere på ledelsen af daginstitutionsområdet. Derfor vil børneudvalget i 2021 sætte emnet højt på prioriteringslisten. Vi tror på at god og tilstedeværende ledelse skaber gode rammer for vores børns trivsel og udvikling."\nBUL diskuterer forventninger og ønsker til videre proces for dette område.\n2 - Skolefritidsordning\n3 - Stevns Dagskole\nDer var i budgetkatalog forslag om at oprettet udskolingsklasse med fuld fagrække i tilknytning til Dagskolen. Målgruppen for dette tilbud er specialelever, der under rette forudsætninger ift. lavt elevantal og normering i øvrigt, formodes at kunne følge fuld fagrække og tage fuld afgangsprøve. For elever i denne målgruppe, findes ikke et passende tilbud pt. i Stevns Kommune, hvorfor målgruppen visiteres til tilbud uden for Stevns Kommune, ink. kommunebetalt transport. Forslaget var et spareforslag, da det over en årrække vil være billigere at oprette og drive egen specialklasse til denne målgruppe, end fortløbende at visitere målgruppen til tilbud uden for Stevns Kommune.\nBørn og læring foreslår, at der udarbejdes særskilt sag om dette til BUL´s decembermøde.\n4 - Statslig pulje til normeringer i daginstitutioner\nTildelingskriterier godkendt for tilskuddet i 2020 fortsætter indtil puljen og kriterier for 2021 bliver udmeldt. Når kriterier for 2021 er kendt fremlægges særskilt sag om fremtidig udmøntning. I en sådan sag vil indgå oversigt over omfanget af børn, der er i målgruppen for fordeling af pulje til to-sprogede børn. Mødereferatet fra ØU den 21. april 2021, hvor kriterierne for 2020 blev godkendt, er vedlagt som bilag.\n5 - Statslig tildeling til generelt løft af folkeskolen\nTildelingskriterier godkendt for tilskuddet i 2020 fortsætter indtil puljen og kriterier for 2021 bliver udmeldt. Når kriterier for 2021 er kendt, fremlægges særskilt sag om udmøntning. Mødereferatet fra ØU den 16. juni 2020, hvor kriterierne for 2020 blev godkendt, er vedlagt som bilag.\nSagen har ingen økonomiske konsekvenser. Der er tale om en udmøntning af forslag, der indgår som en del af det samlede budget for 2021-2024.\n239. Dagpleje, daginstitutioner og SFO - Egenbetaling 2021 godkendelse\n240. Kombinationstilbud 2021 - Egenbetaling og tilskud - godkendelse\n241. Tilskud til pasning af egne børn 2021 - godkendelse\n242. Tilskud til privat pasning 2021 - godkendelse\n243. Tilskud til privatinstitutioner 2021 - efterretning\n244. Magnoliegården - Takster 2021 - Godkendelse\n245. Budgetopfølgning 3 pr. 31. august 2020 - BUL\nbemaerkninger_til_budgetopfoelgning_3_pr._31.08.20_0.pdf rammeaftaler_loensumsstyring_og_oevrige_overfoersler_0.pdf powerpoint_-_bop_3_-_bul_0.pdf\nOpfølgningen viser samlet set et merforbrug på 1 mio. kr. vedrørende driften på udvalgets område.\nBudgetopfølgningen viser et behov for en positiv tillægsbevilling vedrørende drift på 5 mio. kr. og negativ tillægsbevilling vedrørende anlæg på 0,1 mio. kr.\nudvalget behandler budgetopfølgningen pr. 31. august 2020\nBUL tog budgetopfølgningen til efterretning og anbefaler de tilknyttede mer- og mindrebevilinger, samt indtægtsbevillinger og sender det videre til ØU.\nDer er foretaget budgetopfølgning på BUL´s politikområder pr. 31. august 2020. Budgetopfølgningen er en status på det forventede regnskab for 2020. I det omfang der er behov for tillægsbevillinger og omplaceringer, gives de i forbindelse med denne budgetopfølgning.\nDe nye skøn for mer-/mindreforbrug vedrørende corona ses i forhold til den bevilling på 1,7 mio. kr. på BUL´s område, som allerede er bevilget af KB i september i sagen om corona udgifter i 2020. Der gives tillægsbevillinger til eventuelle yderligere mer- eller mindreudgifter i 2020.\nOpfølgningen viser et samlet forventet merforbrug på 2,7 mio. kr. (heraf er givet tillægsbevilling på 1,7 mio. kr.) fordelt på følgende:\n· Mindreforbrug på rammeaftaler, lønsumsstyring og øvrige overførsler på 4 mio. kr.\n· Mindreforbrug på øvrig drift på 1,5 mio. kr.\n· Merforbrug som følge af corona på 8,3 mio. kr. (heraf er givet tillægsbevilling på 1,7 mio. kr.)\nDer forventes overført 4 mio. kr. til 2021.\nAfvigelsen skyldes primært merudgifter på baggrund af coronarelaterede tiltag. Herudover forventes et mindreforbrug på forventet behov for pladser på dagtilbudsområdet.\nDer forventes merforbrug på 3,2 mio. kr. Dette skyldes et merforbrug på 8,3 mio. kr. på baggrund af corona-relaterede tiltag, hvor der i september måned er givet en tillægsbevilling på 1,7 mio. kr. på udgifterne frem til maj måned. På dagtilbud forventes et mindreforbrug på 3,3 mio. kr., som fortrinsvis skyldes færre pladser på dagtilbudsområdet end forventet i befolkningsprognosen. På skoleområdet er et merforbrug på 1,4 mio. kr. som fortrinsvis skyldes merudgifter på specialundervisning og to-sprogede. På tilbud til børn og unge med særlige behov forventes et merforbrug på 1,8 mio. kr., som fortrinsvis skyldes udgifter for tidligere år i forbindelse med en tabt ankesag.\nDer forventes et mindreforbrug på 0,4 mio. kr. på refusion af særligt dyre enkeltsager.\nVedrørende anlæg forventes samlet set et mindreforbrug på 6,6 mio. kr., som primært skyldes udskydelser af anlæg fra 2020 til 2021.\nDer forventes overført 6,5 mio. kr. til 2021.\nBilag vedr. anlæg er vedhæftet sagen "Diverse orienteringer"\nDet forventede resultat medfører følgende behov for tillægsbevillinger i 2020:\n+5 mio. kr. vedrørende drift, incl. merudgifter som følge af corona\n-0,1 mio. kr. vedrørende anlæg\nDer forventes overført 4 mio. kr. til 2021 vedrørende drift og 6,5 mio. kr. vedrørende anlæg\n246. Politisk mødeplan/mødekalender 2021 - stående udvalg\n247. Diverse orienteringer - BUL 10. november 2020 (Lukket)


Billeje Luleå (Billig) Biludlejning Luleå\nFind den bedste pris på biludlejning i Luleå ved at anvende skemaet til venstre. Goautos.dk sammenligner priser fra flere firmaer samtidig og finder bedste pris på billeje i Luleå. Når du bestiller gennem os er der ingen skjulte afgifter eller kreditkortgebyrer. Alle priser er inklusiv tillæg for obligatoriske forsikringer.\nLuleå er en kystby beliggende i det nordøstlige Sverige Botniske bugt, og har omkring 47.000 indbyggere (2011).Byen ligger i Norrbottens len i Norrland region. Luleå er kendt for sin vigtige havn og dens smukke skærgård. Byen er også en stor kommerciel center for regionen.\nLuleå universitet med omkring 15.000 studerende og tilføjer, at byen er kendt for sit pulserende natteliv med mange klubber.\nNogle af de mest populære turistattraktioner omfatter Norrbottens Museum – med sin kunst og kulturhistorie, Luleå Katedral fra 1887 Teknikens House – en attraktion for hele familien med interaktive udstillinger og Planetarium, F21 Aviation Museum og Railway Museum (placeret i Karlsvik lidt udenfor Luleå).\nByen har også teatre og kulturelle centre, med koncertsale.\nGammelstad Kirkeby er en stor turistattraktion – anbefales et besøg. Stedet ligger på en ø i floden Lule – 10 km udenfor Luleå – og er et UNESCO World Heritage Site. Her kan du se en stenkirke fra 1300-tallet og omkring 400 gamle træhuse.\nLuleå Lufthavn ligger 10 miles sydøst for centrum, er Norrlands største lufthavn.


På dette hold lukkes dørene for alle kvinder og bedre halvdele – her er der kun adgang for RIGTIGE mænd!\nHvad skal vi lave på holdet?\nVi har fokus på at få ny viden om sundhed, kost og bevægelse. Men ikke mere end 30 min. pr. gang, for så er det tid til at komme i gang med træningen! Og her går vi til den med konkurrencer og forskellige øvelser.\nHIT (høj intensitetstræning)\nTræning for rigtige mænd er et forløb over 12 gange, hvor vi mødes cirka én gang ugentligt.\nSå længe du er mand og over 18 år, kan du komme med. Det er vigtigt, at du er frisk på at få nye bekendtskaber i byen og at give træning og sund kost en skalle. Er du ikke motiveret – så er holdet ikke for dig.\n*Træningen udbydes af Purhus IF\nTeori 30 min.: Aktivitetsformer i hverdagen og i forbindelse med job. Eksempler på administrativt og fysisk hårdt arbejde\nBevægelse 60 min: Høj intensitetstræning (HIT)\nBevæg dig for livet Randers\nFind det rette motionstilbud for dig her


Lisbeth Zornig Andersen, frontfigur i demokratikampagnen Stemmer på Kanten\nMarkant flere socialt udsatte danskere bruge deres stemme under kommunal- og regionsvalget i november 2013. Valgdeltagelsen blandt kontanthjælpsmodtagere steg fra 31 pct. til 39,7 pct. på landsplan eller knap ni procentpoint flere, end under valget i 2009. Det konkluderer valgeksperter på Københavns Universitet og KORA, som det seneste halve år har analyseret valgets resultater. Dermed blev næsten tredive års tendens til stadig lavere valgdeltagelse blandt samfundets svageste brudt.\n”Jeg sagde, at vi ville øge valgdeltagelsen blandt socialt udsatte med mindst 10 pct. Det fik valgeksperter til at grine højt og sige, at hvis vi bare kunne få valgdeltagelsen til at stige med to-tre procentpoint, så ville det være historisk. Den steg med ni. Det viser, at hvis man taler med – ikke til - vælgerne på en forståelig måde om emner, der rent faktisk betyder noget for dem, så melder de sig ind, og ikke ud af demokratiet,” siger Lisbeth Zornig Andersen.\n“Stemmer på Kanten slog to fluer med er smæk. For det første holdt kampagnen fast, i at en borger er en borger, at en stemmes værdi ikke afhænger af økonomi eller uddannelse, og for det andet styrkede den de mest udsatte gruppers position ved, at de politikere, det prioriterer de udsattes interesser, får flere stemmer. Det er godt for de magtesløse - men det er også godt for samfundet, hvis vi tager dem alvorligt og lytter og handler. Når danskerne er et relativt dygtigt folkeslag, hænger det sammen med vores lave afstand mellem høj og lav, og evnen til at mobilisere mange mennesker,” siger Henrik Hjortdal.\n”Vi har valgt at bruge en valgplakat fra Stemmer på Kanten, fordi den meget markant understreger, at alle i dag - også udsatte - formelt har rettigheder og muligheder for at deltage i fællesskabet, hvilket står i skarp modsætning til fortidens strenge forsorg. Samtidig understreger initiativet også, at der stadig er problemer med umyndiggørelsen af udsatte og gør op med dette, på en sjov måde,” siger projektleder Nils Valdersdorf Jensen, Svendborg Museum.\nIfølge forskningsrapporten ”Hvem stemte og hvem blev hjemme” er det ikke muligt at isolere effekten af de enkelte kampagner for at mobilisere vælgerne. Stemmer på Kanten var ikke det eneste initiativ rettet mod socialt udsatte. Samtidig førte Indenrigsministeriet, Danske Regioner og Kommunernes Landsforening en stor kampagne rettet mod førstegangsvælgere. Også blandt dem steg stemmeprocenten. Blandt de 19-21 årige stemte godt 13 pct. flere under kommunalvalget i 2013 sammenlignet med valget i 2009.


Næste fejlkilde efter el-tænderen - Stoker Pro\nNæste fejlkilde efter el-tænderen\nIndlæg af dafinalone » 04 jun 2015 08:29\nJeg har et 4 år gammelt Scotte 10 Kw fyr.\nDet vil ikke starte og når jeg holder hånden ned foran hærden under opstart kommer der bare kold luft ud. Så skiftede jeg min elpatron da jeg troede at fejlen lå ved den. Men fyret vil stadig ikke starte og det blæser stadig "kold/lun luft"\nHvad er den næste oplagte synder at fejlsøge på når det ikke er el-tænderen? Lyssensoren og resten af fyret virker umiddelbart som det skal, for jeg kan sagtens starte fyret "manuelt" ved at antænde pillerne med en gasbrænder og så lade fyret køre igang på den måde.\nHvor langt ind i brænderen skal el-patronen? Jeg glemte at kontrollere placeringen af den gamle tænder så er i tvivl om hvor langt jeg skal skubbe tænderen ind i brænderen. Den ligger jo ret løst derinde så der er ikke et naturligt stop.\nRe: Næste fejlkilde efter el-tænderen\nIndlæg af pille bruger » 04 jun 2015 08:33\ndafinalone skrev: Hejsa,\nEltænderen skal helt frem til hullet ind til herden.\nMåske er en ledning ikke sat rigtig på plads, måske er den nye eltænder defekt.\nIndlæg af dafinalone » 04 jun 2015 08:39\nSkal jeg kunne se spidsen af tænderen komme ud under den del af hærden som kan løftes af, eller skal den være skjult under sneglen i brænderen?\nJeg har tjekket at ledningerne er ordentligt afisolerede og at de er monterede korrekt på printet. Men jeg må have voltmetret på og se om tænderen får strøm eller om der er sket noget med det. Ellers kan det vel være at den nye tænder også er defekt.\nKan man finde et billede/tegning af hvordan el--tænderen skal ligge i brænderen?\nIndlæg af baggadap » 04 jun 2015 09:28\nEltænderen skal skubbes frem til den ligger op ad det sekskantede hul lige under den interne snegl, når du kigger ind i brænderen. Den skal ikke ligge under herden.\nIndlæg af paw » 04 jun 2015 10:36\ndafinalone skrev: Skal jeg kunne se spidsen af tænderen komme ud under den del af hærden som kan løftes af, eller skal den være skjult under sneglen i brænderen?\nIndlæg af triumph » 04 jun 2015 16:46\nblir den varm ?


- Kan det gøres økonomisk forsvarligt, så er vi sådan set ikke imod det, siger Nis Hjort, formand for Vejle-Fredericia Landboforening.\nHos de lokale landmænd i de kommuner, hvor Trefor Vand lige nu forsøger at indgå hundredvis af frivillige aftaler i et forsøg på at beskytte grundvandet, der er man klar til at tage dialogen.\nDet fortæller Nis Hjort, formand for Vejle-Fredericia Landboforening. Det sker selvom han fortæller, at han er helt tryg ved, at de midler, som landbruget anvender i dag og den måde de anvendes på, ikke udgør nogen særlig risiko for grundvandet.\n- Trefor Vand vil gerne tegne en forsikring på, at der ikke er nogen risiko for grundvandet overhovedet. Det er så den forsikring, som vi skal se på, om de vil betale nok for, så den er også er attraktiv for landmændene at gå ind i.\n- Kan det gøres økonomisk forsvarligt, så er vi sådan set ikke imod det, siger Nis Hjort.\nNis Hjort fortæller, at han mener, at dialogen med Trefor Vand omkring frivillige aftaler er todelt. Når det kommer til aftaler med landmænd, der har arealer udpeget som BNBO, er der nemlig ingen udvej end at gå i dialog med selskabet. Et stort flertal i Folketinget har besluttet, at det inden for to år skal være forbudt at bruge pesticider i de områder.\n- Inden for BNBO der er jo et indgreb på vej, som betyder, at der skal laves aftaler. Derfor opfordrer vi da også folk til at gå frivilligt ind i dem. Grundlæggende for dem er, at de skal holdes skadesløs, lyder det fra Nis Hjort der henviser til, at det i den politiske aftale om BNBO også er aftalt, at landmænd skal have fuld kompensation for indgrebet.\nNår de kommer til arealer uden for BNBO, hvor Trefor Vand også ønsker indgreb, lyder det:\n- For de områder, der ligger uden for BNBO, der snakker vi lige nu med Trefor Vand om også at lave noget i indvindingsoplande. Her kan der være tale om, at man aftaler at lade være med at dyrke under bestemte forudsætninger og med minimal brug af kemikalier.\n- Og her mangler vi et stykke endnu. Der er lagt op til, at Trefor Vand, Nature Energy (selskab på Fyn, red.) og os i landbruget kan lave en model, hvor vi gør det til en lige så god forretning at dyrke nogle andre afgrøder, der ikke er så pesticidkrævende som de traditionelle i de områder. Det kan for eksempel være græsafgrøder. For en sådan model er der dog et stykke arbejde endnu, siger Nis Hjort.


bandsoftomorrow.com | Mightelle udsender stærk og eksperimenterende single\n23 sep Mightelle udsender stærk og eksperimenterende single\nPosted at 13:33h in Nyheder\tby\tKlaus Nørby Bondegaard\nFoto: Julie Schønherr Rosengreen\nPå Mightelles nye single bliver du revet rundt i den musikalske manege – det er synthpop me kant. Med intense synthflader og massere af skift, som skaber den konfronterende spændende lyd, der bakkes op af hendes dybe dramatiske vokal.\nMightelle aka Mai Skjødt er en elektronisk producer, sanger og sangskriver – kendt for sin melodiske elektroniske lyd. Tidligere i år udsendte hun den fine EP, Cenogenesis, sammen med kunstneren Sunitram. Nu er den spændende artist ude med tredjesinglen “WRURF”, der forbliver i samme genre. Nummerets dramatiske og voldsomme instrumentale udtryk går også i spænd med sangens tematik, der omhandler de frustrationer, der opstår i et usundt parforhold. Selv siger kunstneren om nummeret:\n– WRURF handler om at det ikke er nogen skam at gå fra en situation, når der ikke er nogen der kommer til at savne en. Sangen er inspireret at et forhold jeg var i. Jeg var snotforvirret og vidste aldrig hvor jeg havde ham henne. Han sagde én ting og gjorde en anden og jeg mistede mig selvfuldstændig. Og det lyder jo sindsygt kliché, men på et tidspunkt gik det op for mig at det var en actions ‘speak louder than words’-kinda thing.\nLyt til det udspil herunder:


Vædder - Juni 2017\nForside » Månedens horoskop » Vædder – Juni 2017\nVædder – Juni 2017\nDenne måned bliver fyldt med gode oplevelser på nogle områder og frustrerende på andre. Hvis der er noget i din kommunikation, du har behov for at arbejde med, vil du opleve ekstraordinær støtte indtil d. 17. juni. Den 5. juni bevæger Venus sig ind i sfæren for budskaber og en nymåne vil opstå d. 7. juni.\nDette gør det til det bedste tidspunkt at begynde at tænke på et nyt skrive-projekt, eller at underskrive en form for aftale. Men du skal handle hurtigt. Mars, herskeren af dit tredje hus for kommunikation og dialog, vil bryde sin bane. Derefter vil Merkur, herskeren af kommunikation, dreje modsat sin egen akse i sfæren for hjem og familie. Som du sikkert kan fornemme, er timingen altafgørende, når det kommer til kommunikation og dialog.\nEn af de ting du måske ligger mærke til efter d. 17. juni er, at dine søskende og dig, oplever en højere grad af udfordring i jeres kommunikation end i plejer. Du skal ikke hænge dig i det, for det er i virkeligheden ikke særlig vigtigt. Husk at lade tvivlen komme din bror eller søster til gode. Mars vil faktisk også bryde sin bane i sfæren for venskab, så det er muligt, at du og en ven vil skulle bruge en pause fra hinanden, hvor i kan køle af, da jeres venskab har været for intenst på det seneste. Derudover vil en fuldmåne falde i din sfære for karriere. Dette vil ske d. 22. juni, hvor du måske kommer i centrum for en velfortjent belønning, for det du har opnået i din karriere.


Rigtig god underholdning kommer i mange former – Blue Printer\nHolder du af at gå i teater, og er underholdning generelt bare en ting, du higer og søger efter? Er det ikke det, livet handler om? Nemlig at have det sjovt. Her i indlægget kommer vi med tre alternative tips til rigtig god underholdning, så du ikke skal vente på, at der går nye opsætninger i teatret.\nLad os se lidt nærmere på de tre muligheder, som appellerer til den brede befolkning.\nStreaming af film og serier er ikke bare populært lige nu – det er helt vildt populært. Alle snakker om det, og alle benytter sig af det. I dag kan du dårligt opstøve en DVD- eller en Blu-Ray-film. Fremtiden er streaming, som er digitalt og med garanti for god kvalitet.\nHar du en bruger på fx Netflix, har du god underholdning lige ved hånden. Du kan se det alle steder – også når du er på farten og har brug for at slå tiden lidt ihjel. Tag dine hørebøffer på og lad dig underholde i timevis af de mangeartede genrer.\nSpil og gaming hitter\nUdover at være finkulturel og gå i teatret eller at se film og serier, er spil og gaming virkelig blevet et hit. Tag fx et kanon casino som Cozino, hvor du kan spille løs i timer for ganske få penge. Men også gaming på computer har vundet manges hjerter.\nSå meget at esport er blevet en anerkendt sportsgren på lige fod med fodbold og deslige, som vi kender det fra TV. Der er millioner at tjene for de bedste spillere i verden, som i nogle af spillene er danskere.\nDet er forskelligt, hvad vi mennesker hver især værdsætter som god underholdning. Nogle kan godt lide at koble af og slet ikke bruge hjernen til andet end at suge indtryk til sig, mens andre gerne vil udfordres og generelt lære af det, de oplever. Og heldigvis for det, således at der ikke produceres et for ensformigt udvalg.\nOm vi er blevet mere dovne eller effektive, må du selv bedømme. Men lydbøger er et godt eksempel på underholdning, som mange holder utroligt meget af. Nu læser vi ikke kun en bog i hardback-format. Nej, vi har en lille app på vores små, smarte telefoner.\nHer kan vi hente vores yndlingsbog og lytte i timevis. Helt uden at få læse-øjne og blive træt. Du skal aldrig mere huske at slæbe en bog med dig, som du har det med at glemme. Heller ikke på ferien. Du kan sågar hente til offline brug, så du kan lytte ombord på flyet. Nemmere og mere lækkert bliver det da ikke, vel?\nPrevious Article Udbyg din virksomhed\nNext Article Sådan finder du et billigt lån


Mental stærk med hukommelsestræning og mindfulness | Billetter | København K | Foredrag | Billetto — Denmark\nMental stærk med hukommelsestræning og mindfulness\n02 sep 2017 kl. 13:00 - 17:00\nVartov, Farvergade 27, Grundvigsstuen, 1463 København K\nEr du nysgerrig på hvordan du kan forbedre din hukommelse og koncentrationsevne?\nMåske oplever du, at du glemmer mere end tidligere, måske du snart skal til eksamen eller måske du bare har lyst til at udfordre din hjerne… der kan vær mange årsager til at komme til vores foredrag. Men et er sikkert, du vil til vores workshop lære simple teknikker til, hvordan du kan forbedre din hukommelse og koncentrationsevne i stille og rolige omgivelser, hvor der er plads til max 20 deltagere.\nLars underviser i hukommelsestræning og Maria underviser i gevinsterne ved mindfulness, søvn og det gode åndedræt. Sammen har de udarbejdet et program, der forbinder hukommelsesteknikkerne med øvelser i mindfulness. Så du kan fortsætte træningen derhjemme. Du får deres bedste bud på, hvordan du fortsætter træningen i hverdagen og holder fast i den fremover. Gør du det, vil du kunne mærke forskel i hverdagen blandt andet at du får et større overblik, overskud og kan huske informationer, du ikke kunne tidligere.\nDet er relevant for dig, der er oplever forglemmelse, men også meget relevant for dig, der er studerende, hvor der mange informationer, der skal huskes evt. til en kommende eksamen. Via Lars' teknikker lærer du metoder til at memorere mange data eller meget tekst og ved Marias tilgang vil du opleve, at du selv kan skabe den nødvendige ro, du har behov for om det er på job, studiet eller derhjemme.\nDu går altså fra dagen med relevante værktøjer til, hvordan du kan træne og optimere din hjerne fremover og du vil opleve en effekt, hvis du holder fast i det du lærer på dagen.\nDu finder os i Grundtvigsstuen i Vartov i Farvergade 27 - det er på anden sal. Men vi sætter sedler op, der fortæller retningen.\nWorkshoppen afholdes i hjertet af København tæt på Rådhuspladsen. Der vil blive serveret kaffe, te og lidt sødt i pauserne.\nDer er parkering ved P-huset mellem Tivoli og Dansk Industri på H.C. Andersens Boulevard.\nMaria er life- og stresscoach, mindfulnessinstruktør og på fjerde år af sin psykoterapeutuddannelse. Maria arbejder især med stressramte og har gang på gang oplevet hvad stress kan gøre ved hjernen. Læs mere om Maria her.\nLars er Danmarksmester i hukommelsestræning. Han har en stor passion for feltet, hvilket skinner igennem, når han holder foredrag blandt andet i private virksomheder. Derudover er han lifecoach. Læs mere om Lars her\nBilleder fra vores sidste workshop:\nEarly Bird Billet senest den 28. maj 2017\nStuderende ved fremvisning af studiekort