INDHOLDS FORTEGNELSE 5 INDLEDNING. 14 KAPITEL 3 ERHVERVSUDDANNELSER - STRUKTUR OG INDHOLD Reform 2015 Generelle adgangskrav til erhvervsuddannelserne - PDF\nDownload "INDHOLDS FORTEGNELSE 5 INDLEDNING. 14 KAPITEL 3 ERHVERVSUDDANNELSER - STRUKTUR OG INDHOLD Reform 2015 Generelle adgangskrav til erhvervsuddannelserne"\n2 INDHOLDS FORTEGNELSE 5 INDLEDNING 6 KAPITEL 1 OVERSIGT OVER DDANNELSESSYSTEMET Du er kontakten Du har hjælpere Bolden er din 8 KAPITEL 2 TIPS TIL DET PRAKTISKE ARBEJDE 1. OM SELVE MØDERNE Formøder Forretningsorden Dagsorden Mødested Årets gang på skolen Fremmøde 2. MELLEM MØDERNE Lokalafdelingens ansvar Få dit eget lokale 3F-LUU-hold a. Hvis du selv er tillidsrepræsentant b. Hvis du selv arbejder i en afdeling (valgt eller ansat) 3. MØDER MED ELEVERNE Kontakten mellem LUU og skolens bestyrelse Kontakten mellem LUU, efteruddannelsesudvalgene og de faglige udvalg 14 KAPITEL 3 ERHVERVSUDDANNELSER - STRUKTUR OG INDHOLD Reform 2015 Generelle adgangskrav til erhvervsuddannelserne Grundforløb, hovedforløb, skole og praktik Grundforløb 1 Grundforløb 2 Hovedforløbet EUX Lovgrundlag for de enkelte erhvervsuddannelser Én uddannelsesordning for hver erhvervsuddannelse Erhvervsuddannelse for voksne, EUV Der findes 3 standardforløb af EUV Målgruppen for de 3 standardforløb af EUV Undervisningsplanen Praktikcentre og skolepraktik Skoleaftalen 18 KAPITEL 4 ARBEJDET I LUU OM ERHVERVSUDDANNELSE Den lokale undervisningsplan - lokal tilrettelæggelse af undervisningen Vigtige diskussionspunkter for LUU om undervisningsplanen Kvaliteten af uddannelserne Det praktikpladsopsøgende arbejde Midler til praktikpladsopsøgende arbejde LUU s indflydelse på praktik og skolepraktik Praktikcenterudvalg Elevernes praktikaftale Skolepraktik: Korte uddannelsesaftaler, delaftaler og restpraktik Virksomhedsforlagt undervisning (vfu) generelt Virksomhedsforlagt undervisning (vfu) som en del af skolepraktikken LUU som vagthund i forhold til virksomhedsforlagt undervisning 26 KAPITEL 5 ERHVERVSUDDANNELSERNES MANGFOLDIGHED - FAGENE HAR FORSKELLIGE TRADITIONER Eksempel 1: Murerfaget Eksempel 2: Rengøringsfaget 28 KAPITEL 6 BESKRIVELSE AF ARBEJDSMARKEDS- UDDANNELSERNE (AMU) FKB er forkortelsen for en fælles kompetencebeskrivelse Gå på opdagelse i din FKB et spændende bekendtskab 30 KAPITEL 7 LUU S ARBEJDE MED AMU Hovedopgaver Den lokale afdeling sidder med jokeren Formidling af AMU i dit område Trin 1 Trin 2 Trin 3 Trin 4 Om skolens kursusmix og udbudsplan Har vi de AMU-kurser, vores medlemmer har brug for? VEU-centre VEU-centerrådet Lovgrundlaget for VEU-centre 34 OVERSIGT OVER KONTAKT- PERSONER I 3F M.M. 38 BILAG Bilag 1 Lyttemøder: Slå lyttelapperne ud og skab kontakt til eleverne Bilag 1a Fortæl din historie Bilag 1b Hvordan kan vi sammen få uddannelsen til at fungere optimalt Bilag 1c Hvad betyder noget for dig? Bilag 2 Oversigt over LUU-håndbogens forkortelser SIDE 2 SIDE 3\n3 INDLEDNING Tak fordi du har påtaget dig opgaven med at repræsentere 3F og dit fag i det lokale uddannelsesudvalg (LUU). At være LUU-medlem er et vigtigt tillidshverv. Du skal varetage både dit fags og dine kollegers interesser i den eller de uddannelser, som skolen udbyder til din branche. Her i håndbogen kan du finde den information og vejledning, du har brug for. Det lokale uddannelsesudvalg har forskellige opgaver. Dit udvalg kan have konkrete opgaver, der knytter sig til: En eller flere erhvervsuddannelser AMU-kurser Både AMU og erhvervsuddannelse Det lokale uddannelsesudvalg er en vigtig del af det lokale samarbejde mellem erhvervsskolen og de potentielle deltagere i skolens uddannelser. Uddannelserne reguleres både af lovgivning, Undervisningsministeriet, centrale råd, efteruddannelsesudvalg og faglige udvalg. Uddannelse prioriteres meget højt i 3F. Derfor bakker din lokale 3F-afdeling og Forbundet op om din indsats i det lokale uddannelsesudvalg. God arbejdslyst og venlig hilsen Per Christensen Forbundsformand SIDE 4 SIDE 5\n4 KAPITEL 1 OVERSIGT OVER UDDANNELSESSYSTEMET Du er en del af et stort system, og for 3F er du én af hovedpersonerne, hvis mange flere medlemmer skal have meget mere gavn af uddannelserne. Herunder kan du se en oversigt over uddannelsessystemet. DU ER KONTAKTEN Det er dig, der kan skabe kontakt mellem skolen og 3F s medlemmer i det faglige udvalg og i din branche - altså dem, du repræsenterer i dit lokale uddannelsesudvalg. Det er en kontakt, som både skolen, dit fag og dine kolleger på arbejdspladserne har rigtig meget brug for: Du er valgt til det lokale uddannelsesudvalg, fordi du selv er faglært på området, eller fordi du har et grundigt kendskab til og interesse for uddannelserne i din branche Du har 3F s medlem i skolens bestyrelse som hjælper Du har 3F s uddannelseskonsulent i det faglige udvalg og i efteruddannelsesudvalget i din branche som din hjælper LOV OM AMU ARBEJDSMARKEDS- UDDANNELSER RÅDET FOR VOKSEN- OG EFTERUDDANNELSE (VEU) EFTERUDDANNELSES- UDVALG AFDELING FOLKETINGET UNDERVISNINGSMINISTEREN AFDELING BESTYRELSE ERHVERVSSKOLER PRAKTIKCENTRE AMU-CENTRE VEU-CENTRE LOKALT UDDANNELSESUDVALG AFDELING LOV OM EUD ERHVERVS- UDDANNELSER RÅDET FOR DE GRUNDLÆGGENDE ERHVERVSRETTEDE UDDANNELSER (REU) FAGLIGE UDVALG AFDELING Det er dig, der er eksperten i, hvordan virkeligheden er på arbejdspladsen og i faget, og du skal være koblingen mellem det, der skal læres på skolen og det, der skal bruges i jobbet Du får viden om uddannelser og efteruddannelser (AMU-kurser), som du skal dele med dine kolleger i branchen, så de bl.a. kan bruge deres ret til efteruddannelse eller måske tager en erhvervsuddannelse, hvis de er ufaglærte DU HAR HJÆLPERE Du er ikke alene. Her er nogle nøglepersoner, du kan få til at hjælpe dig med at skabe kontakt mellem skolen og medlemmerne: Du har skolen selv som hjælper Du har 3F s lokalafdeling som hjælper, hvis du selv er tillidsrepræsentant Du har tillidsrepræsentanterne på de forskellige arbejdspladser inden for branchen i dit lokalområde som hjælpere, hvis du selv arbejder i en afdeling BOLDEN ER DIN Det er dig, der har bolden, fordi det er dig, som sidder i det lokale uddannelsesudvalg og repræsenterer 3F i din branche. Initiativet er dit. Du kan pege på, hvordan skolen får kontakt ud til alle kollegerne i dit lokalområde. Du kan få afdelingen til at hjælpe dig med kontakten Du kan pege på, hvordan I sammen får åbnet døren ud til de arbejdspladser, hvor dine kolleger er Du kan sætte praktisk planlægning på dagsordenen i det lokale uddannelsesudvalg Du kan gøre en meget stor forskel, når du som 3F s repræsentant i LUU sammen med dine hjælpere sørger for at få skabt kontakt mellem skolen og afdelingen og alle kollegerne i dit lokalområde Du har de andre LUU-medlemmer og deres lokale netværk som hjælpere KAPTIEL 1 - OVERSIGT OVER UDDANNELSESSYSTEMET SIDE 6 KAPTIEL 1 - OVERSIGT OVER UDDANNELSESSYSTEMET SIDE 7\n5 KAPITEL 2 TIPS TIL DET PRAKTISKE ARBEJDE Her har du nogle tips til det praktiske arbejde i det lokale uddannelsesudvalg, LUU. 1. OM SELVE MØDERNE Møder er nødvendige, og der skal naturligvis være noget ved at deltage i dem. Ingen gider kedelige møder eller indforståede møder. Du kan selv gøre meget for, at møderne i dit LUU bliver vedkommende, interessante og relevante for dig. Du kan stille krav til både indholdet i og formen på møderne, og du kan selv foreslå dagordenspunkter. FORMØDER Det kan være en god idé med et formøde, enten kun for 3F s LUU-medlemmer eller også fælles med arbejdsgivernes LUU-medlemmer. Fordelen ved formøder er, at de ofte er uformelle, og der er mulighed for at forberede selve LUU-mødet. I kan gennemgå dagsordenen og stille alle de dumme spørgsmål, få afprøvet jeres argumenter og blive klogere inden selve mødet. Skolernes repræsentanter er eksperter i bekendtgørelser og regler vedrørende undervisning mv., men det er jer, der er eksperter i branchen og faget og ved, hvad der virker ude på jobbet. Et formøde kan ligge umiddelbart op til selve LUU-mødet eller et par uger før - så tidligt, at der rettidigt kan sættes punkter på dagsordenen (jf. forretningsordenen i næste afsnit). FORRETNINGSORDEN Hvis I har en forretningsorden for jeres LUU, har I allerede nogle praktiske spilleregler for arbejdet i udvalget. En forretningsorden kan for eksempel beskrive: Hvem, der leder møderne Hvordan skolen servicerer udvalget En skabelon for dagsordenen med de faste punkter Hvornår dagordenen sendes ud (det er vigtigt at vide, hvis man selv gerne vil have et punkt på dagsordenen) Referater for møderne (og eventuel frist for udsendelse og tilbagemeldinger, hvis I har bemærkninger til referatet) Udvalgets opgaver i forbindelse med forskellige situationer, hvor udvalget vil blive inddraget (som for eksempel, hvis en elev har problemer i forhold til uddannelsen) DAGSORDEN En god og klar dagsorden er første skridt til at gøre det enkelte møde til et godt møde. Der skal være et tydeligt formål med og indhold i hvert dagsordenspunkt. Efter hvert punkt kan I skrive til orientering, til drøftelse eller til beslutning. Bemærk, at hvis der skal tages en beslutning, skal punktet almindeligvis på dagsordenen. Alle deltagere skal jo have mulighed for at forberede en vigtig beslutning og eventuelt vende den med baglandet. Det er også en god idé at sætte et punkt på dagsordenen, der hedder opfølgning. Hermed følges op på de handlinger, som I har aftalt at udføre siden sidst. Det kan være en god idé at placere orienteringspunkterne sidst på dagsordenen, eventuelt bede om, at de bliver udsendt skriftligt, så der ikke bruges unødig tid på møderne til orientering. Når I holder mødet på skolen, kan I bede om at få en lærer til at præsentere de faglokaler, undervisningen foregår i. Eller I kan mødes med nogle kursusdeltagere eller elever i tilknytning til jeres møde. Det kan også være både nyttigt og spændende at få en faglærer til at fortælle om noget af det stof, der undervises i. I kan eventuelt bede faglæreren om selv at foreslå emner. MØDESTED I kan veksle mellem at holde møderne på skolen og på de forskellige arbejdspladser eller organisationer, som LUU-medlemmerne kommer fra. Det vil give jer lejlighed til at lære hinandens bagland bedre at kende. ÅRETS GANG PÅ SKOLEN Både i forhold til arbejdsmarkedsuddannelserne og erhvervsuddannelserne har skolen en vis rytme i løbet af et år dvs. skolen skal forholde sig til forskellige spørgsmål på forskellige tidspunkter. Det handler om planlægning af, hvilke kurser skolen skal udbyde, om skolens budget og regnskab, om skolens kontakt til det lokale erhvervsliv, om afrapportering til undervisningsministeriet m.m. Skolen vil gerne præsentere jer for de tilbagevendende opgaver, den har i forhold til de uddannelser, I arbejder med. Og det er vældig praktisk at bruge skolens årsrytme, når I planlægger indholdet af årets møder i jeres lokale uddannelsesudvalg. FREMMØDE På nogle skoler har der været problemer med fremmødet i det lokale uddannelsesudvalg. Selvom et dårligt fremmøde kan virke demotiverende for alle, er det vigtigt, at du som 3F s repræsentant udnytter din kontakt med skolen maksimalt - uanset hvad de andre LUU-medlemmer gør. Skolen har brug for at samarbejde med dig og det/de fag, du repræsenterer. Og de medlemmer, du repræsenterer, har brug for din kontakt og dit samarbejde med skolen - også selvom de andre måske er sløve i optrækket. Eksempel på dagsordenen til møde i LUU Godkendelse af dagsorden Referat af sidste møde til godkendelse og opfølgning Ny erhvervsuddannelsesreform, orientering og drøftelse Valgfag til beslutning Praktikpladssituationen til drøftelse Forberedelse af møde med eleverne Orientering fra skole og udvalgets medlemmer Næste møde KAPITEL 2 - TIPS TIL DET PRAKTISKE ARBEJDE SIDE 8 KAPITEL 2 - TIPS TIL DET PRAKTISKE ARBEJDE SIDE 9\n6 2. MELLEM MØDERNE Selvom møderne er en slags krumtap for LUU-arbejdet, så er selve det uddannelsesarbejde, som du og de andre LUU-repræsentanter laver mellem møderne, faktisk endnu vigtigere. Det er her, din funktion som kontaktskaber mellem skole og faget/uddannelsen og 3F skal udfolde sig, og det er her, du gør en forskel. Det er mellem møderne, du kan gøre tanker og planer til virkelighed Det er mellem møderne, du reelt er ambassadør for uddannelserne Informationen skal bæres ud til dit bagland - enten af dig selv, af skolen eller i et samarbejde. Du kan også få afdelingen til at hjælpe dig med det. Under alle omstændigheder er det mellem møderne, du kan få talt med afdelingen, andre 3F-medlemmer og tillidsrepræsentanter om uddannelserne. LOKALAFDELINGENS ANSVAR Det er afdelingen, der indstiller til Forbundet, hvem der skal være LUU-medlem for en branche. Det forpligter. Derfor kan du spørge afdelingen om følgende: Hvilke forventninger har afdelingen til dig? Hvad kan afdelingen støtte dig med? Hvem i afdelingen er din primære kontaktperson? Hvilke LUU-medlemmer inden for andre brancher har afdelingen på samme skole? FÅ DIT EGET LOKALE 3F-LUU-HOLD Når du er blevet udpeget som medlem af et LUU, er det en god idé at samle et lille lokalt hold omkring dig et hold af faste 3F-medspillere. Uformelt og praktisk, men du har brug for nogen at spille sammen med. a. Hvis du selv er tillidsrepræsentant Hvis du er tillidsrepræsentant, så kender du mulighederne for at skabe kontakt mellem skolen og kollegerne på din egen arbejdsplads. Det er vigtigt, men det er ikke nok. Derfor må du finde ud af, hvem i afdelingen du kan få som sparringspartner. Det kan være den eller de personer, der arbejder med overenskomsterne i din branche. Alle overenskomster har afsnit om uddannelse, så her har I et godt afsæt for jeres praktiske samarbejde. Hun eller han kan hjælpe dig med at skabe kontakt ud til de andre arbejdspladser i branchen og deres TR i lokalområdet. Måske har afdelingen også en uddannelsesansvarlig, som du kan få med på dit lille hold. b. Hvis du selv arbejder i en afdeling (valgt eller ansat) Du har brug for, at I er de samme spillere på holdet som tillidsrepræsentanten ovenfor. Så du skal samle et hold af tillidsrepræsentanter i branchen, som kan hjælpe dig med kontakten til medlemmerne. Hvis du ikke selv arbejder med overenskomsten på det eller de pågældende områder, så skal du have den eller dem, der gør det, med i dit netværk. Hvem fra afdelingen (eller naboafdelingerne) sidder i skolens bestyrelse? KAPITEL 2 - TIPS TIL DET PRAKTISKE ARBEJDE SIDE 10 SIDE 11\n7 3. MØDER MED ELEVERNE Der er flere måder, du kan komme i kontakt med eleverne på. Du og din 3F-afdeling kan deltage i selve undervisningen, eksempelvis ved at tilbyde at tage en time eller to af samfundsfagsundervisningen. Du kan for eksempel arrangere et lyttemøde. KONTAKTEN MELLEM LUU OG SKOLENS BESTYRELSE Det er vigtigt, at det lokale uddannelsesudvalg har kontakt med skolens bestyrelse. Underligt nok sker det ikke automatisk på alle skoler, men så må du selv tage initiativ til at få hul igennem til bestyrelsen. Du kan for eksempel tilbyde at undervise i den danske model eller i de overenskomstmæssige forhold for den erhvervsuddannelse, dit LUU dækker. Eller du kan holde et oplæg om løn, arbejdstider eller andre forhold, der er relevante for eleverne. Hvis du holder et oplæg, er det vigtigt, at du inddrager eleverne i diskussionen undervejs. Eleverne vil få ny viden med hjem, og du selv kan holde dig opdateret på, hvad de har af eventuelle bekymringer (for fremtiden) og derved udviklingsmuligheder for uddannelse og arbejdsliv. Bestyrelsen har brug for at have kontakt med jer, fordi det er jer i LUU, der kender branchen og medlemmernes uddannelsesbehov. Men på nogle skoler fortaber bestyrelsesmedlemmerne sig desværre fuldstændig i økonomi. Du har også selv brug for en god kontakt med vores folk i bestyrelsen. Det er jo dem, der sidder på skolens økonomi og prioriteringer. Forslag til at skabe kontakt: Et lyttemøde (se mere under bilag 1) giver dig mere tid til kontakten med de elever, der går på din erhvervsuddannelse; og indholdet i mødet bliver i højere grad på deres præmisser. Hvis du lytter efter, kan du få gode idéer til, hvad du kan tage med tilbage i uddannelsesudvalget. Det kan være en god måde at engagere eleverne i at få mere indflydelse på deres egen undervisning. Du kan få en rigtig god kontakt med eleverne ved at tilbyde at komme med et oplæg i undervisningen og at deltage i debatten bagefter. Som inspiration har 3F udarbejdet nogle korte oplæg til forskellige emner. De bliver lagt ud på 3Fi som PowerPoint-oplæg i løbet af sommeren Du kan få 3F s bestyrelsesmedlem til at sætte LUU på bestyrelsens dagsorden, i hvert fald en gang om året Du kan få skolen til at arrangere et fælles møde mellem bestyrelsen og de lokale uddannelsesudvalg en gang om året KONTAKTEN MELLEM LUU, EF- TERUDDANNELSESUDVALGENE OG DE FAGLIGE UDVALG Både efteruddannelsesudvalgene og de faglige udvalg har brug for at vide, hvad der sker lokalt i jeres LUU. Et praktisk håndtag for en regelmæssig kontakt er referatet fra møderne i jeres lokale uddannelsesudvalg. Mødereferater fra lokale uddannelsesudvalg er med som et punkt på dagsordenen i efteruddannelsesudvalg og faglige udvalg. Derfor anbefaler vi, at skolen sender referaterne til de relevante efteruddannelsesudvalg og faglige udvalg. Så har de centrale udvalg en chance for at følge med i, hvordan det går i det mindste de steder, hvor referaterne giver et nogenlunde klart billede af de konkrete opgaver, som LUU arbejder med. Du kan eventuelt forhøre dig om, om din skole også indsender jeres referater og du kan under alle omstændigheder selv vurdere, om jeres referater dækker det, I faktisk aftaler. Du skal vide, at de lokale uddannelsesudvalg altid er meget velkomne til at tage kontakt til efteruddannelsesudvalget og det faglige udvalg om emner og spørgsmål, I ønsker en dialog omkring. Og du er altid velkommen til at kontakte 3F s repræsentant i efteruddannelsesudvalget eller det faglige udvalg inden for dit område. KAPITEL 2 - TIPS TIL DET PRAKTISKE ARBEJDE SIDE 12 KAPITEL 2 - TIPS TIL DET PRAKTISKE ARBEJDE SIDE 13\n8 KAPITEL 3 ERHVERVSUDDANNELSER - STRUKTUR OG INDHOLD Når du bliver medlem af et lokalt uddannelsesudvalg for en erhvervsuddannelse (EUD), har du brug for at kende lidt til baggrunden for uddannelsen. Du skal kende de rammer, der er for undervisningen på en erhvervsuddannelse. Det er faktisk lettere end det lyder, og det vil give dig et helt konkret grundlag for dit arbejde i LUU. Alle erhvervsuddannelser er udviklet inden for rammerne af en lov og en bekendtgørelse om erhvervsuddannelser. De hedder Bekendtgørelse af lov om erhvervsuddannelser, LBK nr. 157 af 17. februar 2015, og Bekendtgørelse om erhvervsuddannelser, BEK nr af 22. september REFORM 2015 I 2015 træder en ny erhvervsuddannelseslov i kraft. Loven er resultatet af et politisk forlig. Den indeholder væsentlige ændringer, som vil blive omtalt nedenfor. GENERELLE ADGANGSKRAV TIL ERHVERVSUDDANNELSERNE For at blive optaget på en erhvervsuddannelse skal en ansøger både vurderes til at være uddannelsesparat og have et karaktergennemsnit på mindst 2 i dansk og matematik fra folkeskolens afgangsprøve. Karakterkravet er en stramning i forhold til tidligere. KAPITEL 3 - ERHVERVSUDDANNELSER SIDE 14 GRUNDFORLØB, HOVEDFORLØB, SKOLE OG PRAKTIK En erhvervsuddannelse består af skoleundervisning, der er opdelt i grundforløb og hovedforløb, samt praktik i en virksomhed. Grundforløbet er opdelt i to dele, grundforløb 1 og grundforløb 2, som har hver deres funktion, og som henvender sig til forskellige målgrupper. Denne opdeling er en nyskabelse fra reform Grundforløb 1 er udelukkende målrettet elever, der kommer direkte fra folkeskolen eller senest efter et år. Målet er at give dem en bred introduktion og forberedelse til at gennemføre en erhvervsuddannelse. Grundforløb 2 retter sig mod unge, der har gennemført grundforløb 1, samt unge, der ikke kommer direkte fra folkeskolen. Grundforløb 2 er en del af en på forhånd valgt erhvervsuddannelse, dvs. undervisningen sigter mod et bestemt fag. For at komme i gang med et hovedforløb, skal eleven bestå grundforløbsprøven efter grundforløb 2. Desuden skal eleven have en uddannelsesaftale med en virksomhed, der er godkendt til at have elever i det pågældende fag. I praktikken får eleven mulighed for at øve sig i virkelighedens verden. Det giver eleven mulighed for at lære branchen at kende og få GRUNDFORLØB HOVEDFORLØB ½ ÅR ½ ÅR ÅR 2 ÅR 3 ÅR 4 1. DEL 2. DEL PRAKTIK arbejdspladsens kultur ind under huden. Det er det vekseluddannelsesprincip, som Danmark er kendt for i udlandet. Hvis det ikke lykkes eleven at finde et praktiksted efter grundforløbet, kan eleven komme i skolepraktik på et praktikcenter. Skolepraktikken vil som udgangspunkt højst omfatte halvdelen af uddannelsens samlede praktiktid. Hvis det ikke lykkes skolen og eleven i et samarbejde at skaffe praktik i en eller flere virksomheder i resten af praktiktiden, skal skolen dog tilbyde eleven supplerende skolepraktik. GRUNDFORLØB 1 Undervisningen på grundforløb 1 er en bred almen og erhvervsfaglig undervisning, som giver eleverne et grundlag at vælge deres erhvervsuddannelse på. Grundforløb 1 varer 20 uger og består af 12 ugers erhvervsfag, 4 ugers grundfag og 4 ugers valgfag. Grundforløb 1 kan tages inden for fire erhvervsfaglige hovedområder: Omsorg, sundhed og pædagogik Kontor, handel og forretningsservice Fødevarer, jordbrug og oplevelser Teknologi, byggeri og transport SKOLE Man kan kun gå på grundforløb 1 én gang, og efter grundforløb 1 vælger eleven sin erhvervsuddannelse. GRUNDFORLØB 2 Grundforløb 2 varer 20 uger og er den indledende del af selve erhvervsuddannelsen. Grundforløb 2 består af 12 ugers uddannelsesspecifikke PRAKTIK KAPITEL 3 - ERHVERVSUDDANNELSER SIDE 15 SKOLE PRAKTIK SKOLE PRAKTIK SKOLE PRAKTIK fag, 4 ugers grundfag og 4 ugers valgfag. Grundforløb 2 afsluttes med grundforløbsprøven. Undervisningen på grundforløb 2 er direkte målrettet den specifikke erhvervsuddannelse, eleven har valgt, dvs. grundforløb 2 har en klar faglig profil allerede her på det indledende niveau. Det er en nyskabelse fra reform SKOLE HOVEDFORLØBET Hovedforløbet består af skoleundervisning i grundfag, uddannelsesspecifikke fag, specialefag og valgfag samt praktik. En elev kan optages på hovedforløbet, når prøven i grundforløb 2 er bestået. Desuden skal eleven have en uddannelsesaftale med en godkendt virksomhed, der er ansvarlig for praktikdelen af uddannelsen. Hvis det sidste ikke lykkes, er der mulighed for skolepraktik, se særligt afsnit om det. EUX På nogle erhvervsuddannelser er det muligt for eleven både at blive faglært og tage en studentereksamen på samme tid, så eleven samtidig opnår en generel studiekompetence. Det kaldes EUX, og det afgøres af de faglige udvalg, om de ønsker at give eleverne denne mulighed på deres fag. Det forudsætter typisk, at eleverne opfylder særlige overgangskrav fra grundforløbet til hovedforløbet.\n9 LOVGRUNDLAG FOR DE ENKELTE ERHVERVSUDDANNELSER Hver erhvervsuddannelse har sin egen bekendtgørelse. Bekendtgørelserne kan findes på retsinformation.dk under undervisningsministeriets bekendtgørelser: ÉN UDDANNELSESORDNING FOR HVER ERHVERVSUDDANNELSE Hver erhvervsuddannelse beskrives mere detaljeret i en uddannelsesordning. Uddannelsesordningen beskriver selve fagene i uddannelsen, så den er et mere konkret supplement til bekendtgørelsen. Det, der står i bekendtgørelsen og i uddannelsesordningen, er det grundlag, som skolerne bygger videre på, når de skal lave deres egne undervisningsplaner. Du finder din uddannelsesordning på Klik på find EUD-uddannelsesordning Vælg EUD-uddannelsesordninger efter 2015 Vælg den uddannelse, du ønsker Vælg den udskrift, du ønsker (kort eller udvidet, dvs. med det hele) Klik på vis udskrift ERHVERVSUDDANNELSE FOR VOKSNE, EUV EUV er de særlige tilbud til personer, der er fyldt 25 år, og som ønsker at tage en erhvervsuddannelse. De er en nyskabelse fra reform Tanken har været den, at de fleste voksne har så meget praktisk erhvervserfaring, at de kan gennemføre en erhvervsuddannelse på kortere tid end unge. Så skoleundervisningen på EUV 1 og 2 er mindst 10 % kortere end ellers, og som udgangspunkt omfatter den kun fag fra hovedforløbet. Derfor skal de voksne elever ikke blot opfylde de generelle krav for at blive optaget på en erhvervsuddannelse. De skal også opfylde overgangskravene fra grundforløb 2 til hovedforløbet for at blive optaget på en EUV. Dog kan de faglige udvalg fritage de voksne fra alle eller nogle af overgangskravene. Inden de går i gang med uddannelsen, skal de voksne have en vurdering af de kompetencer, de allerede har. Herefter bliver de indplaceret på den type EUV, der matcher deres behov. De har desuden mulighed for at få godskrevet eventuelt yderligere individuelle kompetencer. DER FINDES 3 STANDARDFORLØB AF EUV EUV 1, et rent skoleforløb EUV 2, et kombineret skole- og praktikforløb EUV 3, et kombineret skole- og praktikforløb, der består af grundforløb 2 og hele hovedforløbet uden afkortning MÅLGRUPPEN FOR DE 3 STANDARDFORLØB AF EUV EUV 1: Personer over 25 år med mindst 2 års relevant erhvervserfaring inden for det pågældende fag EUV 2: Personer over 25 år med mindre end 2 års relevant erhvervserfaring inden for det pågældende fag EUV 3: Personer over 25 år, der ingen relevant erhvervserfaring har inden for det pågældende fag UNDERVISNINGSPLANEN Hver skole skal udarbejde sin egen undervisningsplan for hver erhvervsuddannelse, den udbyder. Hvis det faglige udvalg har valgt, at elever på deres uddannelse også skal kunne gennemføre uddannelsen som en EUX, skal det fremgå af undervisningsplanen. Det lokale uddannelsesudvalg skal inddrages, når skolen skal lave undervisningsplanen, og I skal være enige i indholdet. Dette er måske den vigtigste opgave for LUU i forhold til erhvervsuddannelsen. Det er der, hvor I har den største indflydelse, og hvor I kan styrke jeres fag og branche. Se mere i afsnittet om LUU s opgaver i forhold til de lokale undervisningsplaner. PRAKTIKCENTRE OG SKOLEPRAKTIK Siden september 2013 har erhvervsskolerne kunnet oprette praktikcentre, som udbyder skolepraktik i de fag, skolen er godkendt til at udbyde hovedforløb i (jf. EUD-lovens kapitel 7a, 66u-z). Praktikcentrene skal samarbejde med de erhvervsskoler, som ikke har et praktikcenter, og som udbyder relevante grund- og hovedforløb. Formålet med praktikcentrene er på den ene side at sikre, at alle elever i skolepraktik får et praktikforløb af høj kvalitet. På den anden side skal centrene også hjælpe skolepraktikeleverne med at komme i delpraktik eller restpraktik i så stor en del af uddannelsens praktiktid som muligt. Endelig har praktikcentrene en særlig opgave med at arbejde systematisk med virksomhedsopsøgende arbejde, både i forhold til allerede godkendte virksomheder og virksomheder, som måske kan godkendes - eventuelt til dele af en uddannelses praktik. Elever, der ikke har fået en praktikplads, og som opfylder optagelsesbetingelserne, har ret til at komme i skolepraktik senest en måned efter, de har afsluttet deres grundforløb. SKOLEAFTALEN Når en elev optages i et praktikcenter, indgår eleven en skoleaftale med centret, og mens eleven er i skolepraktik, modtager eleven en skolepraktikydelse. Skoleaftalen indeholder en detaljeret plan for hele elevens uddannelse, skole og praktik, så det sikres, at eleven gennem delaftaler, skolepraktik mv. opnår hele uddannelsens slutkompetencer. Aftalen beskriver, hvordan og hvornår eleven forventes at nå uddannelsens mål, og hvordan der følges op på planen. KAPITEL 3 - ERHVERVSUDDANNELSER SIDE 16 KAPITEL 3 - ERHVERVSUDDANNELSER SIDE 17\n10 KAPITEL 4 ARBEJDET I LUU OM ERHVERVSUDDANNELSE Et lokalt uddannelsesudvalg for en erhvervsuddannelse har nogle klart definerede opgaver og kompetencer, som er beskrevet i selve erhvervsuddannelsesloven og i bekendtgørelsen. Loven beskriver det overordnede ansvar, som det lokale uddannelsesudvalg har for at sikre et godt samarbejde mellem skolen og det lokale arbejdsmarked, herunder blandt andet: Hvilke valgfag, der har særlig betydning lokalt At der findes de praktikpladser, der er behov for Eventuel afklaring af eventuelle uoverensstemmelser mellem arbejdsgiver og elev Du kan finde oplysningerne i Lov om erhvervsuddannelse, LBK nr. 157 af 17. februar Her finder du blandt andet reglerne for, hvordan de lokale uddannelsesudvalg sammensættes i De skal afspejle sammensætningen i det faglige udvalg, dvs. de parter, der har overenskomst på området. Udvalgets opgaver i forhold til den enkelte erhvervsuddannelse defineres i lovens 41: 41. Lokale uddannelsesudvalg rådgiver skolen i spørgsmål, der vedrører de uddannelser, der er omfattet af udvalgets virksomhedsområde, og virker for samarbejdet mellem skolen og det lokale arbejdsmarked. Stk. 2. Skolens afgørelse om valgfag af lokal betydning, jf. 27, træffes efter indstilling fra uddannelsesudvalget. Stk. 3. De faglige udvalg kan overdrage opgaver, som efter denne lov påhviler udvalgene, men som hensigtsmæssigt kan udføres af de lokale uddannelsesudvalg, til disse udvalg. Tilsvarende gælder for udvalg, der i henhold til 37, stk. 2, varetager opgaver og funktioner som faglige udvalg. Det lokale uddannelsesudvalg er på sin vis det faglige udvalgs forlængede arm i lokalområdet og på skolen. Nogle faglige udvalg men ikke alle vælger at overdrage nogle af sine ansvarsområder til det lokale uddannelsesudvalg. Bekendtgørelsen hedder BEK 1010 af 22. september DEN LOKALE UNDERVISNINGS- PLAN LOKAL TILRETTELÆGGEL- SE AF UNDERVISNINGEN Den lokale undervisningsplan (LUP) er det værktøj, som lærerne skal bruge for at tilrettelægge deres undervisning. Det er skolens og LUU s tolkning af de kompetencemål, der er udarbejdet af de faglige udvalg. Som det fremgår af 40 og 41, har du stor indflydelse på rammerne for undervisningen på den enkelte skole og dens uddannelser. Din indflydelse ligger i, at den lokale undervisningsplan skal udarbejdes i samarbejde (godkendes) med LUU. I virkeligheden er det nok mest skolen (lærere), der laver forarbejdet og skriver undervisningsplanen, som derefter bliver behandlet og godkendt i LUU, ofte uden egentlige ændringer. Det kan enten skyldes, at undervisningsplanen er god og lever op til jeres forventninger. Men det kan også skyldes, at det kan være svært at forholde sig til metodik, didaktik og andre pædagogiske termer, som du måske ikke lige støder på i din hverdag ude i branchen. Det er jer i LUU, der er fagets garanter. Det er jer, som kender branchen og dens arbejdspladser. Det er også jer, der ved, hvad de gode faglærte skal kunne, når de får svendebrevet i hånden og skal have deres første job. Derfor er det den allervigtigste opgave, du har i LUU: du skal forholde dig konstruktivt, men også kritisk, til skolens oplæg. Du er fagets og branchens ekspert, mens skolen er ekspert på uddannelse. Sammen kan I skabe de rigtige undervisningsrammer, der kan sikre kvaliteten i uddannelsen. VIGTIGE DISKUSSIONSPUNKTER FOR LUU OM UNDERVISNINGS- PLANEN Bør det være en lærer med faglært baggrund (kok, murer, tømrer ) eller en engelsklærer, som underviser i fagrettet engelsk? Hvordan læres fagene materialelære/ varekendskab bedst? I et teorilokale eller i praktiklokalet/værkstedet? Hvordan giver praktiklokalerne/værkstederne mulighed for at nå de mål, som ligger for undervisningen med hensyn til udstyr/ maskiner, størrelse? Er lokalerne tidssvarende? Hvordan målrettes det 2. grundforløb i forhold til fagets hovedforløb? Hvordan sikres en opfyldelse af overgangskravene til hovedforløbet? Hvordan foregår svendeprøverne? Hvordan vurderes kvaliteten? Hvordan tilrettelægges skolepraktikken, hvordan bedømmes eleverne, og hvordan vurderes deres egnethed i forbindelse med skolepraktik? Hvordan er fordelingen mellem undervisning og hjemmeopgaver (lektier): Er det beskrevet, hvordan eleverne arbejder 37 timer om ugen? Er der reelle og relevante valgfag (evt. af lokal betydning), og er der påbygningsfag? Du kan finde en helt præcis beskrivelse af, hvem der gør hvad, og hvilke krav der er til indholdet i undervisningsplanen i paragrafferne 45 og 46 i kapitel 6, BEK 1010 af 22. september 2014: Se boks næste side KAPITEL 4 - ARBEJDET I LUU OM ERHVERVSUDDANNELSE SIDE 18 KAPITEL 4 - ARBEJDET I LUU OM ERHVERVSUDDANNELSE SIDE 19\n11 45. Den lokale undervisningsplan fastsættes af skolen i samarbejde med det lokale uddannelsesudvalg. Der udarbejdes undervisningsplaner for henholdsvis grundforløb og hovedforløb. Undervisningsplanen er skolens dokumentation af undervisningen og skal foreligge færdigudarbejdet inden skoleopholdets begyndelse. Eleverne skal gøres bekendt med undervisningsplanen, og den skal være tilgængelig på skolens hjemmeside. Stk. 2. Det påhviler skolen i samarbejde med det lokale uddannelsesudvalg at følge behovet for fornyelse af undervisningsplanen og foretage fornøden revision. Stk. 3. Den lokale undervisningsplan skal omfatte skolens eventuelle udbud af eux-forløb, jf. 1, stk Den lokale undervisningsplan skal indeholde beskrivelse af følgende: 1) Den nærmere struktur for skoleundervisningen og for vekselvirkningen mellem skoleundervisningen og praktikuddannelsen. 2) Det pædagogiske, didaktiske og metodiske grundlag for undervisningens gennemførelse, herunder valg af undervisnings- og arbejdsformer og systematik for anvendelse af metoder og strategi til fremme af undervisningsdifferentiering. 3) Indholdet i de fag og læringsaktiviteter, som skolen har opdelt under visningen i. Det skal fremgå af beskrivelsen, hvilke mål eller delmål der indgår i læringsaktiviteten. 4) Skolens tilbud om valgfag og påbygning samt retningslinjer for skolens vejledning i forbindelse hermed. 5) Elevens arbejdstid for læringsaktiviteter, herunder projekter m.v. samt elevens hjemmearbejde, så det tydeligt fremgår, at kravene i 17 og 61, stk. 2, er opfyldt. 6) Skolens bedømmelsesplan, herunder eksaminationsgrundlag og bedømmelsesgrundlag ved prøver samt, hvordan og hvornår den løbende og afsluttende bedømmelse foregår. 7) Lærerkvalifikationer, ressourcer og udstyr, hvor reglerne om uddannelsen stiller specifikke krav hertil. 8) Indholdet i skolepraktik samt praktikbedømmelse af elever i skolepraktik. 9) Overgangsordninger ved ændring af den lokale undervisningsplan. Stk. 2. Den lokale undervisningsplan skal endvidere indeholde eller henvise til følgende: 1) Kriterier for skolens vurdering af elevernes kompetencer og forudsætninger ved udarbejdelse af elevens personlige uddannelsesplan og uddannelsesbog. 2) Beskrivelse af skolens fremgangsmåde ved vurdering af elevers egnethed i forbindelse med skolepraktik, jf ) Skolens kriterier og fremgangsmåde ved optagelse af elever i uddannelser med adgangsbegrænsning. 4) Skolens regler for eksamen, som skolen fastsætter i henhold til bekendtgørelse om prøver og eksamen i erhvervsrettede uddannelser. 5) Beskrivelse af tilrettelæggelsen af skolens samarbejde med det faglige udvalg, praktikvirksomheden og eleven om afholdelse af prøver og udstedelse af beviser. Stk. 3. Den lokale undervisningsplan kan foreligge i fuld udstrækning i»elevplan«. Hvis skolen benytter sig af denne mulighed, skal der på skolens hjemmeside være link hertil, jf. reglerne i lovgivningen om gennemsigtighed og åbenhed i uddannelserne m.v. KVALITETEN AF UDDANNELSERNE Skolen har til opgave løbende at evaluere uddannelsernes kvalitet og drøfte resultaterne med LUU. Der foretages jævnligt tilfredshedsundersøgelser blandt elever, arbejdsgivere og skolens ansatte. Resultaterne fra disse undersøgelser kan give LUU status på den oplevede kvalitet og samtidig give et billede af, hvor og hvordan der kan sættes ind for at styrke kvaliteten og undervisningen. KAPITEL 4 - ARBEJDET I LUU OM ERHVERVSUDDANNELSE SIDE 20 KAPITEL 4 - ARBEJDET I LUU OM ERHVERVSUDDANNELSE SIDE 21\n12 DET PRAKTIKPLADS- OPSØGENDE ARBEJDE Der er flere aktører i det praktikpladsopsøgende arbejde til erhvervsuddannelserne. Medlemmerne af LUU har direkte kontakt til arbejdsmarkedet; derfor kan de spille en aktiv rolle i at få flere virksomheder godkendt til at have elever og lærlinge. LUU kan også arbejde for, at allerede praktikpladsgodkendte virksomheder tager flere elever, hvis de har kapacitet til at oplære flere. Opgaver: Ifølge bekendtgørelsen for erhvervsuddannelsen ( 50 i bekendtgørelsen for erhvervsuddannelser 1010 af 22. september 2014) skal skolerne sammen med LUU, faglige udvalg, kommuner og andre relevante samarbejdsparter lave praktikpladsopsøgende arbejde hos både godkendte og ikke godkendte praktikpladser (stk. 1). Det opsøgende arbejde foregår på forskellig vis: gennem virksomhedsbesøg, information om de praktikpladssøgendes kvalifikationer og uddannelsesønsker, orienterende møder samt anden systematisk indsats (stk. 2) for de ikke-godkendte virksomheder omfatter arbejdet med de lokale uddannelsesudvalgs medvirken tillige undersøgelse af mulighederne for at opnå det faglige udvalgs godkendelse af virksomheden som praktikplads og mulighederne for efterfølgende uddannelsesaftaler, herunder kombinationsaftaler mv. (stk. 3) Det faglige udvalg vejleder virksomhederne om de forskellige muligheder for at indgå uddannelsesaftaler. De faglige udvalg skal kontakte de godkendte virksomheder med passende mellemrum for at sikre den bedst mulige anvendelse af virksomhedens potentiale som praktikvirksomhed (stk. 4). MIDLER TIL PRAKTIKPLADS- OPSØGENDE ARBEJDE LUU har mulighed for at søge midler fra Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrag til lokalt at skaffe flere praktikpladser. Det kan f.eks. være midler til afholdelse af karrierecafeer, hvor lokale virksomheder og elever kan mødes, og informationsmøder for virksomheder om mulighederne for at få elever. Lad kreativiteten sprudle: Mulighederne for projekter er mange. Der kan ansøges om midler 1. april og 1. september. Læs mere om mulighederne for at søge midler på: https://indberet.virk.dk. LUU S INDFLYDELSE PÅ PRAKTIK OG SKOLEPRAKTIK Det lokale uddannelsesudvalg har fortsat en selvstændig forpligtelse til løbende at overvåge og sikre kvaliteten i praktikken. Det gælder både den almindelige praktik i virksomhederne og skolepraktikken. Skolen skal have et kvalitetssystem til brug for en drøftelse og vurdering af skolepraktikken. Det lokale uddannelsesudvalg kan bede skolen om en status over, hvordan det går med hensyn til: Antal elever på skolepraktik Indholdet af skolepraktikundervisningen Kvaliteten i skolepraktikundervisningen Delpraktikpladser (deluddannelsesaftaler) Virksomhedsforlagt undervisning PRAKTIKCENTERUDVALG Praktikcenterudvalget rådgiver skolens bestyrelse om skolepraktik. Praktikcenterudvalget er beskrevet i kapitel 16 i hovedbekendtgørelsen for EUD: Erhvervsskolen udpeger en leder for praktikcentret, som refererer til erhvervsskolens leder De lokale uddannelsesudvalg for (alle) de hovedforløb, som praktikcentret udbyder med skolepraktik, kan danne et paritetisk sammensat praktikcenterudvalg Praktikcenterudvalget rådgiver erhvervsskolens bestyrelse Skolens bestyrelse kan beslutte, at der ikke skal nedsættes et praktikcenterudvalg Selvom det er praktikcenterudvalget, der rådgiver skolens bestyrelse om aktiviteterne i praktikcentret, ændres det lokale uddannelsesudvalgs opgaver ikke. LUU skal sikre sig en tæt kontakt med skolen og bestyrelsen om de forhold i praktikuddannelsen, der betyder noget for den erhvervsuddannelse, dit LUU dækker. 1. Det kan ske direkte i et praktikcenterudvalg, hvor LUU for din erhvervsuddannelse sidder med 2. Eller det kan ske ved, at LUU udbeder sig oplysninger om skolepraktikken fra skolen og bestyrelsen, som LUU efterfølgende drøfter og vurderer ELEVERNES PRAKTIKAFTALE Eftersom alle elever i skolepraktik på praktikcentret har en detaljeret praktikaftale med centret, kan LUU her få et overblik over og mere indgående kendskab til, hvordan centret vil sikre eleven en god praktikuddannelse. For at følge skolepraktikken og praktikaftalerne kan LUU bede om at se konkrete eksempler på elevers praktikaftale. SKOLEPRAKTIK: KORTE UDDAN- NELSESAFTALER, DELAFTALER OG RESTPRAKTIK Selvom en elev er optaget i skolepraktik, skal skolen og eleven under hele forløbet forsøge at skaffe en uddannelsesaftale, der dækker så meget af uddannelsestiden og praktiktiden som muligt. Det kan ske ved, at eleven i en eller flere korte uddannelsesaftaler, delpraktikker eller i restpraktik bliver ansat i virksomheden, får sædvanlig elevløn m.m. i den periode, uddannelsesaftalen dækker. KAPITEL 4 - ARBEJDET I LUU OM ERHVERVSUDDANNELSE SIDE 22 KAPITEL 4 - ARBEJDET I LUU OM ERHVERVSUDDANNELSE SIDE 23\n13 VIRKSOMHEDSFORLAGT UNDERVISNING (VFU) GENERELT Normalt bruges begrebet virksomhedsforlagt undervisning, når den ordinære skoleundervisning i stedet for at foregå på skolen forlægges til en virksomhed. Det kan for eksempel ske, fordi skolen ikke råder over det nødvendige udstyr. VIRKSOMHEDSFORLAGT UNDERVISNING (VFU) SOM EN DEL AF SKOLEPRAKTIKKEN Virksomhedsforlagt undervisning kan også betyde, at selve skolepraktikken kommer til at foregå i en virksomhed i stedet for på skolen. Dvs. her er det nærmest virksomhedsforlagt skolepraktik. Det betyder, at skolen laver en aftale med en virksomhed om, at en elev kommer ud på en virksomhed uden en uddannelsesaftale med virksomheden og uden at få elevløn. I stedet modtager eleven fortsat sin skolepraktikydelse, og skolen modtager fortsat taxametertilskud for eleven (fra Information om praktikuddannelse i praktikcentre mv., Undervisningsministeriet, den 27. august 2013). Risiko for misbrug: Af indlysende grunde er der grund til at være på vagt i forbindelse med virksomhedsforlagt undervisning, når der er en risiko for, at eleven blot udnyttes som gratis arbejdskraft. Derfor bør både LUU og skolen være meget opmærksomme på, at det ikke sker. LUU SOM VAGTHUND I FORHOLD TIL VIRKSOMHEDSFORLAGT UNDERVISNING For at undgå at virksomheder og skolen misbruger muligheden for at få en elev gratis ud i praktik, skal virksomhedsforlagt undervisning som en del af skolepraktikken bruges med stor omhu og i meget begrænset omfang. Derfor har eleverne brug for, at det lokale uddannelsesudvalg fungerer som deres vagthund, især når det handler om virksomhedsforlagt undervisning. I forhold til skolepraktik giver loven hjemmel til op til 3 måneders virksomhedsforlagt undervisning i samme virksomhed. For at undgå misbrug anbefaler 3F, at virksomhedsforlagt skolepraktik kun forekommer i en kortere periode eksempelvis i 14 dage. Ministeriet advarer også i sin vejledning mod misbrug. 3F mener, at det er meget mere rimeligt, at virksomheden opretter en kort uddannelsesaftale, end at den udnytter muligheden for de op til 3 måneders virksomhedsforlagt skolepraktik. Når en elev er i virksomhedsforlagt skolepraktik, må hun eller han ikke bidrage til virksomhedens produktion. Elever må derimod godt afprøve praktiske funktioner i virksomheden. Det kan f. eks. ske ved, at eleven overtager en ansats plads i produktionen, mens den ansatte vejleder og instruerer eleven i funktionen. Det er vigtigt, at det lokale uddannelsesudvalg, praktikcenterudvalget og bestyrelsen får en grundig drøftelse af formål og omfanget af virksomhedsforlagt skolepraktik, så man undgår misbrug. SIDE 24 SIDE 25\n14 KAPITEL 5 ERHVERVSUDDANNELSERNES MANGFOLDIGHED - FAGENE HAR FORSKELLIGE TRADITIONER Her har du et par eksempler på forskellige traditioner og afsæt for at arbejde som 3F er i det lokale uddannelsesudvalg for en erhvervsuddannelse. Hvis man sammenligner for eksempel murerfaget og rengøringsfaget, er der stor forskel på fagenes tradition for uddannelse. Der er forskel på, hvilken tradition der er for overhovedet at tage en erhvervsuddannelse, og der er forskel på traditionen for at skabe en tæt kontakt mellem fagforeningen og skolen omkring uddannelsen. Det har givet de to brancher forskellige vilkår for LUU-arbejdet, men kontakten mellem 3F og skolen og eleverne er vigtig i begge brancher. Muligheden for at få kontakt til eleverne på uddannelsen giver os i 3F en oplagt chance for at profilere Forbundet og tilbyde en aktiv medlemspleje. LUU-arbejdet åbner døren til eleverne og giver den lokale 3F-afdeling og dig selv en gylden chance for at organisere nye medlemmer. EKSEMPEL 1: MURERFAGET Murerfaget hører til de traditionelle håndværksfag, som har en lang faglig tradition og stor indflydelse på uddannelsens indhold og sikring af kvaliteten. I uddannelsesordningen er det beskrevet, hvordan repræsentanter fra faget indgår i bedømmelsen af det afsluttende grundforløbsprojekt, af hovedforløbets 1. og 3. skoleophold samt som censorer ved svendeprøven. Det betyder, at der stilles store faglige krav til medlemmerne af LUU. Til gengæld giver arbejdet mulighed for en løbende faglig ajourføring og en personlig udvikling gennem et godt og tillidsfuldt forhold til eleverne og deres uddannelse. I afdelingerne prioriteres LUU-arbejdet højt, og resultatet kan umiddelbart måles ved, at stort set alle er medlemmer i 3F, når de udlæres. Som LUU-medlem åbner der sig en ny verden. Du får, som tidligere nævnt, en ny mulighed for faglig indsigt, men du får også en enestående chance for at komme tæt på de unge, mens de er på erhvervsskolen. Skulle du have behov for at møde de unge på deres arbejdsplads, giver Erhvervsuddannelsesloven dig også ret til at følge op på elevernes uddannelse i firmaerne, når du møder op som LUU-repræsentant. Det er skolen, der udarbejder de lokale undervisningsplaner, men de skal laves i samarbejde med LUU. Det betyder, at du - eventuelt i samarbejde med arbejdsgivernes repræsentanter - kan foreslå, at I fortæller om jeres organisationer, f. eks. i samfundsfagsundervisningen. Det behøver imidlertid ikke altid at være de formelle besøg, der tæller. Tænk engang, at du som LUU-medlem har en enestående mulighed for at komme i kontakt med samtlige elever inden for dit fag. Denne mulighed skal udnyttes, og de skal opleve, at fagforeningen interesserer sig for dem og ønsker at sikre, at de kommer godt igennem deres uddannelse, både fagligt, socialt og økonomisk. EKSEMPEL 2: RENGØRINGSFAGET Serviceassistentuddannelsen er stadigvæk en ret ny erhvervsuddannelse. Det første hold elever startede i Den typiske elev er en voksen elev, men der kommer flere unge til. Potentialet for elever både voksne og unge - er der, og uddannelsesbehovet er helt klart til stede. Men rengøringsfaget har ikke nogen særlig stærk tradition for uddannelse. Det gør eleverne til meget vigtige ambassadører for uddannelsen, og netop derfor må vi i 3F gøre alt, hvad vi kan, for at skabe og dyrke en tæt kontakt til eleverne. Alle elever skal vide, hvad 3F gør og har gjort for branchen og uddannelsen og for dem. Det handler om synliggørelse, om medlemspleje og om organisering af potentielle medlemmer. Også her er potentialet stort. I hovedforløbet på trin 1 til rengøringstekniker indgår der et fag, der hedder Rengøring og samfundet. Undervisningen i faget skal give eleven følgende viden: Eleven kender rengøringsfagets historie gennem tiderne Eleven får kendskab til rengøringsbranchens karakteristika og indsigt i rengøringsfagligheden Eleven kender de vigtigste aktuelle udfordringer i faget Eleven kender til arbejdsorganisering, herunder overenskomster og den danske model Under punkt 3 kan I blandt andet problematisere den ind- og udlicitering, som er et vilkår i rengøringsbranchen, og under punkt 4 er der en klar basis for at drøfte den danske model og overenskomsterne. Faget er kommet ind i uddannelsen på foranledning af 3F, og det giver dig som 3F s LUU-repræsentant - eller måske en anden fra den lokale 3F-afdeling en god mulighed for at komme ud i klassen og medvirke i undervisningen og få kontakt med eleverne. 3F kender fagets historie. 3F ved, hvilke krav vi og eleverne stiller og bør stille til udviklingen af rengøringsfaget og til rengøringsfagligheden. 3F organiserer både privatansatte og offentligt ansatte rengøringsassistenter og serviceassistenter. 3F ved derfor alt om blandt andet udlicitering og indlicitering. 3F er en guldgrube af viden for læreren, skolen og eleverne, og det skal frem i lyset. Et andet sted, du kan skabe kontakt til eleverne og følge med i, hvordan det går med dem, er i deres praktik. Det vil give dig adgang til vigtig viden. Du kan følge med i, hvordan det går med rengøringsfagligheden og hygiejnen på praktikstederne. Og du kan følge med i udviklingen i selve serviceassistentjobbet. Hvilke andre serviceopgaver end rengøring vinder udbredelse, og hvordan går det med opgaveglidningen? Det kan du gøre ved f.eks. at bede holdets lærer om at fortælle om det på LUU-møderne, ved at komme ud på praktikbesøg og ved at mødes med eleverne. KAPITEL 5 - ERHVERVSUDDANNELSERNES MANGFOLDIGHED SIDE 26 KAPITEL 5 - ERHVERVSUDDANNELSERNES MANGFOLDIGHED SIDE 27\n15 KAPITEL 6 BESKRIVELSE AF ARBEJDSMARKEDSUDDANNELSERNE (AMU) Når du bliver medlem af et lokalt uddannelsesudvalg for en branches arbejdsmarkedsuddannelser (AMU), har du brug for at vide lidt om baggrunden for AMU. Du skal kende de rammer, der er for undervisningen på AMU og de kurser, skolen udbyder. Det er faktisk lettere end det lyder, og det vil give dig et dejligt konkret grundlag for dit arbejde i LUU. Det fælles lovgrundlag for alle AMU-kurser finder du i: Lov om arbejdsmarkedsuddannelser m.v., LBK 226 af Loven definerer de overordnede mål og rammer for AMU. Beskrivelsessystemet for AMU består af det, man kalder de fælles kompetencebeskrivelser (FKB) og beskrivelsen af det enkelte AMU-kursus (uddannelsesmålet). For at sikre et solidt og professionelt grundlag, når der skal udvikles et AMU-kursus, eller når et kursus skal revideres, sker det på baggrund af en fælles kompetencebeskrivelse. Den beskriver den enkelte branche og de kompetencer, man har brug for, hvis man arbejder eller skal arbejde i branchen. FKB ER FORKORTELSEN FOR EN FÆLLES KOMPETENCEBESKRIVELSE Det er efteruddannelsesudvalget, som laver FKB er inden for ét eller flere brancheområder, og det er Undervisningsministeriet, som godkender dem. Loven fastsætter reglerne i 2: Efteruddannelsesudvalg udarbejder på baggrund af udvalgenes analyser af behovet for grundlæggende arbejdsmarkedsrelevant kompetenceudvikling hos voksne forslag til kompetencebeskrivelser fælles for den erhvervsrettede voksen- og efteruddannelsesindsats. En fælles kompetencebeskrivelse (FKB) skal angive mål og rammer for kompetenceudviklingen inden for en branche. Den beskriver blandt andet branchens jobområder og de kompetencer, medarbejderne i branchen har behov for i deres arbejde. Sidst, men ikke mindst, indeholder FKB en en liste over de AMU-kurser og enkeltfag, der kan bidrage til udviklingen af disse kompetencer. GÅ PÅ OPDAGELSE I DIN FKB ET SPÆNDENDE BEKENDTSKAB Det er vigtigt, at du kender den eller de FKB er, som dit LUU dækker. Du kan finde alle FKB erne på hjemmesiden Du klikker dig frem til din FKB sådan: Klik på AMU Klik på FKB og arbejdsmarkedsuddannelser Søg og vælg med rullegardinet navnet på dit efteruddannelsesudvalg og klik på navnet Klik på søg så får du navnene på en række FKB er Vælg den overskrift, der er mest logisk i forhold til, hvad du søger Det sidste afsnit i enhver FKB er en liste over FKB ens uddannelsesmål. Det vil sige de AMU-kurser, der hører til FKB en. Hvert mål har et nummer. Det nummer skal du bruge, når du vil finde beskrivelsen af et bestemt AMU-kursus. Ethvert AMU-kursus skal omhandle et konkret kompetencebehov, som ligger inden for beskrivelsen i FKB en. Loven definerer AMU-kurserne sådan: 10 Arbejdsmarkedsuddannelser er korterevarende uddannelser, der imødekommer nye eller udækkede behov for erhvervsrettet voksen- og efteruddannelse til og med erhvervsuddannelsesniveau. Stk. 2 Arbejdsmarkedsuddannelserne udvikles af efteruddannelsesudvalgene inden for de fælles kompetencebeskrivelsers rammer og kan ikke have samme mål som enkeltfag. Målene beskrives i forhold til jobområder. Der findes AMU-kurser for både ufaglærte og faglærte. I beskrivelsen af det enkelte kursusmål kan du se, hvem der er målgruppe for kurset og kursets mål og varighed. KAPITEL 6 BESKRIVELSE AF - ARBEJDSMARKEDSUDDANNELSERNE (AMU) SIDE 28 KAPITEL 6 BESKRIVELSE AF - ARBEJDSMARKEDSUDDANNELSERNE (AMU) SIDE 29\n16 KAPITEL 7 LUU S ARBEJDE MED AMU Det er nødvendigt, at der er kontakt mellem skolen og de personer, som AMU-kurserne i lokalområdets forskellige brancher henvender sig til. Det sker ikke af sig selv, og de potentielle brugere har kun sjældent viden om AMU-kurserne. Derfor nedsætter skolen lokale uddannelsesudvalg for AMU i de brancher, skolen udbyder AMU-kurser til. Parterne i LUU hjælper blandt andet skolen med at finde ud af, hvilke AMU-kurser man har brug for lokalt. Det lokale uddannelsesudvalgs opgaver er defineret lidt blødt i AMU-lovens 9, stk. 2. Lokale uddannelsesudvalg rådgiver institutionerne i spørgsmål, der vedrører de uddannelser, der er omfattet af udvalgets virksomhedsområde, og virker for samarbejdet mellem institutionen og det lokale arbejdsmarked. HOVEDOPGAVER De lokale uddannelsesudvalg på AMU har tre hovedopgaver: At sikre det rigtige kursusmix, dvs. følge med i og anbefale, hvilke kurser skolen udbyder til medarbejdere i branchen i skolens dækningsområde At formidle viden om kurserne til de potentielle deltagere At overvåge kvaliteten af kurserne, dvs. følge med i evalueringer, deltagernes tilfredshed, at faglokalerne har det nødvendige udstyr og materialer til undervisningen, og at lærerne har de nødvendige faglige kompetencer og får efteruddannelse Det er for at gøre kontakten mellem skole, arbejdspladser og arbejdsmarkedet så god som overhovedet mulig, at skolen nedsætter lokale uddannelsesudvalg. DEN LOKALE AFDELING SIDDER MED JOKEREN Den lokale afdeling ved, hvilke arbejdspladser der beskæftiger 3F-medlemmer i de forskellige brancher. Den viden placerer afdelingen i en nøgleposition, hvis samarbejdet mellem 3F s LUU-repræsentant og skolen skal give konkrete resultater for medlemmerne. Mange steder er skolens kontakt til arbejdsmarkedet begrænset til de større virksomheder. Derfor er det én af jeres vigtigste opgaver i det lokale uddannelsesudvalg at hjælpe skolen med at brede denne kontakt ud til alle de lokale arbejdspladser, der beskæftiger 3F-medlemmer. Her kommer den lokale afdeling ind i billedet. FORMIDLING AF AMU I DIT OMRÅDE Hvis I ønsker at servicere alle medlemmerne i en branche i lokalområdet, er I nødt til at gå helt systematisk til værks. Det handler om at formidle viden om alle de relevante AMU-kurser til medlemmerne. I kan f.eks. følge denne opskrift: TRIN 1 Der skal laves en liste over alle de arbejdspladser i lokalområdet, hvor der arbejder 3F ere i branchen, og potentielle 3F ere. Lokalafdelingerne kan hjælpe med en oversigt over, hvor der i lokalområdet er overenskomst og medlemmer, og hvor der er et potentiale for nye medlemmer på vores overenskomst. Det er det konkrete grundlag for at finde ud af, hvilke arbejdspladser der bør kontaktes. TRIN 2 Herefter kan afdelingen sammen med LUU-repræsentanten lave en plan for, hvordan I tager kontakt til medlemmerne og arbejdspladserne, og hvem der helt konkret gør hvad. TRIN 3 I kan tage kontakten som en 3F-kontakt, eller I kan tage den i et samarbejde med skolen, hvor skolen kan lade en lærer eller en konsulent deltage i et informationsmøde. TRIN 4 Der laves konkrete aftaler om individuel kompetencevurdering (IKV) og AMU på den enkelte arbejdsplads. Her har tillidsrepræsentanten og afdelingen en vigtig opgave. Hvis du som LUU-repræsentant får åbnet for sådan en konkret kontakt til medlemmerne, vil du være guld værd for skolen - intet mindre. Og du vil samtidig være guld værd for medlemmerne. De forskellige parter i det lokale uddannelsesudvalg har alle hver deres medlemmer, som de repræsenterer. Og de kan hver især bidrage med samme type konkret kontakt. Som medlem af det lokale uddannelsesudvalg har du chancen for at skabe et fantastisk samarbejde med skolen, og begge sider har behovet. Skolen ønsker aktivitet og deltagere på AMU-kurserne og har brug for at kunne planlægge sin aktivitet. 3F ønsker, at alle vores medlemmer tager efteruddannelse og bruger de uddannelsesmuligheder, overenskomsterne giver. Men det sker ikke uden information og planlægning samt en aktiv indsats fra blandt andet den lokale afdelings side. OPSKRIFT PÅ FORMIDLING AF AMU-KURSER Få overblik over, hvilke arbejdspladser der skal kontaktes Find ud af, hvordan I vil kontakte arbejdspladserne Kontakt skolen Skolen laver kompetencevurderinger og uddannelsesplaner KAPITEL 7 - LUU S ARBEJDE MED AMU SIDE 30 KAPITEL 7 - LUU S ARBEJDE MED AMU SIDE 31\n17 OM SKOLENS KURSUSMIX OG UDBUDSPLAN Hvert år skal skolen vurdere, hvor stort behovet vil være for kurser inden for de forskellige brancher. Derefter skal behovet afstemmes med de økonomiske midler, som skolen kan forvente at modtage fra Undervisningsministeriet. Pengene afsættes hvert år på finansloven, dvs. det er en politisk beslutning i Folketinget, hvor mange midler der er til at udbyde AMU-kurser for. Derfor skal skolens bestyrelse hvert år lave en udbudsplan, dvs. en oversigt over, hvilke kurser skolen vil udbyde og hvorfor. Undervisningsministeriet har opstillet en række konkrete spørgsmål, som skolen skal besvare. Her kommer det lokale uddannelsesudvalg også ind i billedet: Skolens bestyrelse kan ikke udtale sig kvalificeret om behovet for kurser inden for de forskellige brancher, hvis den ikke får oplysningerne fra dem, der ved noget om det, nemlig de lokale uddannelsesudvalg. HAR VI DE AMU-KURSER, VORES MEDLEMMER HAR BRUG FOR? Et andet eksempel på, hvor du kan være med til at få ting til at ske, går på de enkelte AMU-kurser. Hvis et eller flere AMU-kurser ikke dækker vores medlemmers behov for opkvalificering inden for branchen, er det vigtigt, at du gør opmærksom på det. Du skal derfor vide, at I kan få efteruddannelsesudvalget til at udvikle nye kurser, hvis I kan pege på et udækket behov. Også på den måde kan du være med til at gøre en forskel. Du er tæt på medlemmernes hverdag, og sådan som systemet er tænkt, er det vigtigt, at du spiller aktivt med. VEU-CENTRE Et VEU-center har til opgave at koordinere udbuddet af voksen- og efteruddannelsestilbud inden for sit geografiske område. Det drejer sig især om AMU-kurserne og almen voksenuddannelse som den forberedende voksenundervisning (FVU) i læsning og matematik. Der er i alt 13 VEU-centre rundt om i landet. VEU-centret har overblikket over, hvilke voksen- og efteruddannelsestilbud der er inden for det pågældende VEU-centers geografiske område. VEU-centret har tilknyttet konsulenter, som kan rådgive både virksomheder og de enkelte kursister om uddannelsesmuligheder, økonomi og kompetenceudvikling. UDDANNELSESINSTITUTIONER, DER ER MED I VEU-CENTRET: AMU-centre Erhvervsskoler (dvs. tekniske skoler, landbrugsskoler, handelsskoler og SOSU-skoler) VUC-centre Udvalgte private udbydere Udvalgte professionsskoler Find dit VEU-center på VEU-CENTERRÅDET VEU-centerrådet består af udpegede medlemmer fra arbejdsgivere og arbejdstagere fra de skoler, VEU-centret dækker. Medlemmerne bliver udpeget for fire år ad gangen. Centerrådets opgaver består bl.a. i at rådgive centrets bestyrelse om centrets aktiviteter og at sørge for, at alle uddannelsesinstitutioner i VEU-centret deltager aktivt i løsning af centrets opgaver. LOVGRUNDLAGET FOR VEU-CENTRE Bekendtgørelse om VEU-centre og centerråd: BEK nr af 10/12/2009. Bekendtgørelse af lov om Arbejdsmarkedsuddannelser m.v.: LBK nr. 226 af 04/03/2014. KAPITEL 7 - LUU S ARBEJDE MED AMU SIDE 32 KAPITEL 7 - LUU S ARBEJDE MED AMU SIDE 33\n18 OVERSIGT OVER KONTAKTPERSONER I 3F M.M. DEN OFFENTLIGE GRUPPE Alt om AMU og erhvervsuddannelse for specialarbejdere, teknisk servicemedarbejdere, gravermedhjælpere m.m. Sekretariat for rengøringsuddannelserne (AMU og serviceassistentuddannelsen), Serviceerhvervenes Uddannelsessekretariat, tlf Alle 3F s konsulenter kan kontaktes på tlf BYGGEGRUPPEN Alt om AMU og erhvervsuddannelserne på Byggegruppens område Steen Boesen, tlf Morten Lehmann, tlf DEN GRØNNE GRUPPE Alt om AMU og erhvervsuddannelserne på det grønne område Karin Olsen, tlf Sekretariatet for Jordbrugets Uddannelser, tlf Kaj Andersen, tlf Sekretariat for uddannelser inden for ejendomsservice, både AMU og erhvervsuddannelsen, Serviceerhvervenes Uddannelsessekretariat, tlf Sekretariatet for AMU på det pædagogiske område, EPOS: tlf Sekretariatet for Byggeriets uddannelser, BAI, Bygge/anlæg og industri, tlf Nyttig hjemmeside: Statens Center for Kompetence- og Kvalitetsudvikling, Sekretariatet for Det Faglige Udvalg for Anlægsgartneri, tlf Sekretariatet for det faglige udvalg for den pædagogiske assistentuddannelse og socialog sundhedsuddannelsen, PASS, tlf Alt om AMU og erhvervsuddannelser på rengøringsområdet og det pædagogiske område Susanne Wind, tlf OVERSIGT OVER KONTAKTPERSONER I 3F M.M. SIDE 34 OVERSIGT OVER KONTAKTPERSONER I 3F M.M. SIDE 35\n19 INDUSTRIGRUPPEN Alt om AMU og erhvervsuddannelser inden for Industrigruppens område Benedikte Maul Andersen, tlf Elise Andsager, tlf Sekretariatet for Industriens Uddannelser, tlf Tjek også TRANSPORTGRUPPEN Alt om AMU og erhvervsuddannelser inden for transport, lager, vask og tivolier Poul Christensen, tlf Sekretariatet for Transporterhvervets Uddannelsesråd, tlf PRIVAT SERVICE, HOTEL OG RESTAURATION, PSHR Alt om AMU inden for hotel og restauration Michael Jørgensen, tlf Køkken-, Hotel- og Restaurantfagenes Uddannelsessekretariat, tlf Alt om gastronom-, tjener- og receptionistuddannelsen Michael Jørgensen, tlf Alt om AMU og erhvervsuddannelser inden for rengøringsområdet Susanne Wind, tlf Sekretariat for rengøringsuddannelserne (AMU og serviceassistentuddannelsen), Serviceerhvervenes Uddannelsessekretariat, tlf OVERSIGT OVER KONTAKTPERSONER I 3F M.M. SIDE 36 OVERSIGT OVER KONTAKTPERSONER I 3F M.M. SIDE 37\n20 BILAG BILAG 1 LYTTEMØDER: SLÅ LYTTELAPPERNE UD OG SKAB KONTAKT TIL ELEVERNE HVAD ER ET LYTTEMØDE? Ved et lyttemøde lytter du til eleverne og er i dialog med dem om deres uddannelse. Forskellen på et lyttemøde og et almindeligt møde er, at du ikke nødvendigvis har nogle faste punkter på dagsordnen, og fremfor alt spørger du mere, end du selv svarer. Du får en god relation til eleverne og bliver klogere på, hvordan eleverne oplever deres uddannelse. GØR DET SAMMEN MED ANDRE OG FÅ MERE INSPIRATION Inden du går i gang med et lyttemøde, er det en god idé at finde nogen at forberede og afholde mødet sammen med. Spørg f.eks. i LUU eller i afdelingen, tag fat i en god tillidsrepræsentant eller ring til forbundets ungdomskonsulenter. Lærernes tillidsrepræsentant på skolen kan også være en god partner. Eleverne kan på lyttemødet komme med indspark til deres uddannelse. Det er vigtigt, at du sætter rammen for lyttemødet til at starte med, så du ikke lover eleverne for meget. Du skal gøre det klart for deltagerne, at der er noget, de kan få indflydelse på, mens andet ikke er muligt at lave om. Det, eleverne kan få indflydelse på, er de områder, I er ansvarlige for i LUU. HVORFOR SKAL MAN HOLDE ET LYTTEMØDE? Lyttemødet er en god metode, hvis: Du vil være klogere på, hvad der betyder noget for eleverne helt generelt. Du vil have indspark til et konkret tema eller spørgsmål, som I arbejder med i LUU fra dem, der er berørt eleverne på skolen. For eksempel om undervisnings- og arbejdsformer eller skolens valgfag. Det skal være områder, som I kan tage op i LUU. MÅLGRUPPEN FOR ET LYTTEMØDE PÅ EN SKOLE: Du kan holde lyttemøder med både ungdomsog voksenhold (EUV). Hovedforløbseleverne vil have mest at fortælle om. Det kan være mest interessant for elever, der stadig har en god periode tilbage på skolen, så de potentielt selv kan nå at opleve resultaterne af lyttemødet. SÅDAN HOLDER DU ET LYTTEMØDE: Første skridt er at spørge skolen, om de vil være med til at lave et lyttemøde med et hold af skolens elever. Tag idéen op på et møde i LUU. Du kan tage initiativet, men inviter dine samarbejdspartnere fra LUU med til lyttemødet, så de også kan høre elevernes indspark. Det maksimale antal deltagere for et trygt lyttemøde er et enkelt hold. Deltagerne skal fordeles i grupper på maks. 8 deltagere, så alle holdes til ilden. Hvem gør hvad? Roller: Arrangør: Dig, som repræsentant fra det lokale uddannelsesudvalg. Deltagere: Eleverne fortæller deres oplevelser og giver indspark. Bordvært: Den person, der guider deltagerne igennem arbejdet i grupperne. Du kan finde nogle blandt deltagerne, der godt vil være bordværter. De skal have en briefing 15 minutter før lyttemødet om programmet og om deres rolle. Eller de kan trækkes til side til side fem minutter, mens deres kammerater finder deres plads. Grupperepræsentant: En deltager fra hver af de små grupper, der præsenterer sin gruppes indspark i plenum. De findes i hver gruppe undervejs i lyttemødet. EKSEMPEL PÅ ET PROGRAM FOR ET LYTTEMØDE PÅ EN TIME: 1) Fælles og kort introduktion v. arrangør i plenum. Introduktionen skal svare på: (5 min.) Hvad er LUU? Og hvem er parterne i LUU? Hvorfor afholder LUU et lyttemøde? Hvad skal vi lave? 2) Igangsætning af dialog ved bordværterne i grupperne (5 min.): Kort præsentationsrunde Lyttemødets faser forklares (Punkt 2-6) Under faserne er det bordværtens opgave at stille åbne spørgsmål til elevernes uddannelsesforhold og sikre, at alle kommer til orde. 3) Deltagerne overvejer alene eller sammen med sidemanden, hvad de har oplevet fungerer godt på skolen og hvilke udfordringer der er. Eleverne skal blive så konkrete som muligt og må gerne fortælle historier om specifikke oplevelser. (5 min.) 4) Deltagerne skiftes til at dele deres oplevelser og historier med hinanden. Det bliver tydeligt i gruppen, at der er fælles oplevelser, og at man ikke står alene. (10 min.) 5) Hvad nu? Gruppen beslutter, hvad de vil arbejde videre med eller give som indspark (5 min.) Ud fra gruppens fælles udfordringer vælger gruppen en eller flere sager, de vil arbejde videre med eller give som indspark til uddannelsesudvalget. 6) Brainstorm i de enkelte grupper på fælles løsninger: Hvad kan der konkret gøres i fællesskab? Og hvilke indspark kan der gives til uddannelsesudvalgets arbejde? (10 min.) 7) Fælles opsamling og næste skridt (15 min.) For at samle deltagernes indspark, vælger hver gruppe en repræsentant, der i plenum fortæller, hvad gruppen er kommet frem til. Arrangøren samler op på gruppernes forskellige oplevelser og indspark. Næste skridt præsenteres. Det kan for eksempel være, at elevernes indspark bliver taget med til næste møde i det lokale uddannelsesudvalg. BILAG SIDE 38 BILAG SIDE 39


Munck Havne & Anlæg har gennem årtier\nrenoveret og opført havneanlæg\nrundt i hele landet.\nVi udfører anlægsopgaver over\nhele landet – lige fra jord og kloakarbejde\ntil kystsikring og pæleramning.\nHer kan du få overblik over\nMunck Havne- & Anlægs\nVi har løbende brug for nye, dygtige medarbejdere til at supplere vores\nOm Munck Havne & Anlæg\nSelskabet blev grundlagt i 1948 og beskæftiger omkring 100 medarbejdere med havne- og anlægsprojekter. Hovedopgaverne er havnebygning, kystsikring og etablering af anløbsbroer. Kernen i arbejdet er en omfattende viden om de særlige materielle og logistiske udfordringer hav og vand byder på. Kombinationen af lydhørhed og dialog danner grobund for solide og holdbare resultater. Ved siden af disse kerneområder dækker Munck Havne & Anlæg en række ekspertiser indenfor jordarbejde, kloakarbejde og anlægsbeton.\nInden for Havnebyggeri udfører vi alle former for opgaver, herunder pæleramning, spunsarbejder, uddybning, kystsikring og de traditionelle træ- og betonarbejder, som anvendes i havnebyggeri.\nAnlægsbeton er et bredt område, som strækker sig fra almindelige simple fundamenter til komplicerede betonstøbninger under vand og under vanskelige forhold. Betonstøbninger som forstøbning af kajkonstruktioner og ro-ro lejer til store fundamentstøbninger til f.eks. storm-pullerter, er en naturlig del af vores arbejde.\nMunck Havne & Anlæg har gennem årene udført mange forskellige uddybningsopgaver. Her råder vi over en specielt udviklet gravepram, hvor der er fastmonteret en gravemaskine, som kan udføre uddybningsopgaver. Herudover er vi i besiddelse af en splitpram. Begge enheder er tilpasset vores slæbebåd, som gør os uafhængig af andre, til langt de fleste opgaver. Alt i alt har vi erfaring med langt de fleste opgaver inden for havnebyggeri og marinekonstruktioner.\nFoto: Havnebadet i Faaborg\nNyheder fra Munck Havne & Anlæg\n7. juli | Attraktive erhvervsgrunde udbydes til salg\n1. juli | Aarhus Havn set fra oven


Venstre-ballade brudt ud i lys lue: Det er sygt! – Ekstra Bladet\n6. feb. 2016 kl. 16:53\nVenstre-ballade brudt ud i lys lue: Det er sygt!\nDet er sygt! Sådan betegner venstremand splittelsen i sit parti, der slås med lækkede oplysninger, fløjkrige og spirende formandsopgør\nLars Løkke og co. kan ikke holde møder, uden at diskussionerne ender på avisernes forsider. Samtidig strides partifæller om, hvem der skal efterfølge ham. Foto: Joachim Adrian\nAf Per Mathiessen • Steen Larsen\nDen interne splittelse i Venstres folketingsgruppe er brudt ud i lys lue.\nPartiets hemmelige drøftelser på gruppemøder og i Løkke-regeringens magtfulde koordinationsudvalg er den seneste tid endt på forsiden af landets aviser.\nDet får nu flere V-profiler til at angribe de partifæller, som lækker oplysninger til pressen fra partiets inderste cirkler.\nI går kunne Weekendavisen eksempelvis bringe fyldige referater fra flere gruppemøder, og det fik justitsminister Søren Pind til at skrive et ironisk tweet med adresse til folketingsmedlem Jan E. Jørgensen.\n’Ha ha ha har du set det? Gruppen kan holde tæt’, lød det fra Pind efterfulgt af en smiley.\nJan E. Jørgensen replicerede kort efter: ’Det er jo sygt! For dum til at holde kæft og for dum til at referere korrekt’.\nTil Ekstra Bladet uddyber Jan E. Jørgensen sin karakteristik af den ’dumme’, anonyme partifælle.\n– Det er da møgirriterende. Hvis ikke man kan drøfte den politiske kurs inden for dørene, så er det lidt svært. Et parti uden politisk debat dør jo, siger han.\n– Tænker du på nogen bestemt, der er for dum til at holde kæft og for dum til at referere korrekt?\n– Jamen, det er jo den spade, som synes, at Weekendavisen skal involveres i, hvad vi snakker om på vores gruppemøder. Det positive er, at man i hvert fald ikke kan beskylde Venstre for at være et parti, der ikke går ind for offentlighed.\nDet sidste har Jan E. Jørgensen ret i.\nRegeringspartiets interne forhold er nemlig fyldigt beskrevet den seneste tid.\nPå den ene side dækker de mange lækager over dyb uenighed om den politiske linje: asylstramninger, integrationsplaner, grænsekontrol, konfiskation af smykker og overvågning af danskere på nettet.\nPå den anden side er der et latent formandsopgør under opsejling med flere af partiets topfolk som aktører.\n– Det er dybt betænkeligt med de lækager. Noget tyder på, at formandsopgøret fra forrige sommer stadig spiller en rolle. De sår har svært ved at hele, siger en central venstre-kilde. En opfattelse som deles af flere topkilder i regeringspartiet.\nAnonyme, fremtrædende venstre-folk har på det seneste undergravet udenrigsminister Kristian Jensens position som næstformand og kronprins ved at bringe udlændingeminister Inger Støjberg i spil som en mulig formandskandidat, når Løkke stopper.\nBlandt andet med henvisning til lækkede hemmelige, interne meningsmålinger som BT har kunnet referere fra.\nPolitisk kommentator tæt på V-minister\nMen det er også blevet bemærket blandt venstre-folk, at Støjbergs mulige fremtid som formand bliver kraftigt underbygget af BT’s og TV2’s politiske kommentator Søs Marie Serup.\nNy Trolex-spindoktor i kanen med TV2-kommentator\nHun er nemlig gift med erhvervs- og vækstminister Troels Lunds spindoktor, Frank Serup Laybourn. Erhvervsministeren spås ikke nogen lysende fremtid i partiet, hvis Kristian Jensen en dag bliver formand.\nBT- og TV2-kommentatoren er selv tidligere V-pressechef og særlig rådgiver for statsminister Lars Løkke Rasmussen samt gammel gymnasiekammerat med Troels Lund.\n– Inger Støjbergs navn nævnes oftere og oftere som en mulig formandskandidat ... Når man taler med Venstres bagland for tiden, kan man høre, at flere og flere overvejer, om hun ikke burde være formandskandidat, sagde Søs Marie Serup for godt to uger siden til BT.\nStøjberg selv har da heller ikke på overbevisende facon afvist tanken. I et interview med Politiken ved nytårstid sagde hun eksempelvis: – Jeg kan ikke se det for mig ... Nu.\nSå sent som i går valgte partiets nestor, finansminister Claus Hjort Frederiksen, helt usædvanligt i et interview med Frederiksborg Amts Avis at dementere, at han er på vej ud af politik.\nDet skete efter flere ugers forlydender på Christiansborg om, at Hjort ville stoppe som finansminister inden længe, hvilket straks satte spekulationer om arvefølgen i gang.\nHvem ville Løkke i givet fald udpege til den magtfulde post? Udenrigsminister Kristian Jensen eller statsministerens nære allierede fra formandsopgøret, erhvervs-og vækstminister Troels Lund Poulsen?\nEkstra Bladet har forgæves forsøgt at få en kommentar fra gruppeformand Søren Gade.\nV-profil om partifælle: For dum til at holde kæft


Et nyt liv! - Del 4 - Movellas\nsagde Katrine. Det fik mig til at flække af grin igen!.. ’’ej hvad er der lige med dig i dag Julie? Du flækker over det mindste jeg siger!’’ det fik mig bare til at grine endnu mere! Jeg faldt ned fra bænken og landede på rykkend, ’’auuuuv’’ skrig jeg og grinede endnu mere. Alle folk i parken kiggede hen på mig. ’’Julie stop nu alle kigger på dig!’’ Sagde Alex og begyndte selv at grine. Og så begyndte de andre også at grine. Så det fik bare folkene i parken til at over glo os! Lige pluslig kunne jeg mærke der var faldet en ned på mig, men jeg kunne ikke se hvem det var for jeg havde fået vand i øjnende af at grine så meget. Å jeg prøvede at høre hvem det var, og så kunne jeg høre det var Katrine.. Typisk hende, at falde ned oven på en når man griner. Jeg synes at hun blev, tunger og tunger, så jeg stoppede med at grine og tørrede mine øjne og kiggede op og lagde mærke til at, de andre også havde lagt sig oven på os! ’’nu kan jeg bedre forstå hvorfor Katrine lige pluslig vejede så meget!’’ sagde jeg. Det fik bare de andre til at grine endnu mere og folkene som faktisk var begyndt at kigge væk, kiggede igen på os nu.\n~ 4 timer sener~\n’’Julie, kom her ned, far og jeg skal lige snakke med dig’’ råbte min mor til mig. ’’Jeg kommer nu mor’’ Jeg gik ned af trapperne og inde i stuen til min mor og far som sad i sofaen og så meget seriøse ud, men også nervøse ud. Gad vide hvad de havde i tankerne. Jeg satte mig ned i sofaen overfor dem og kiggede spørgende på dem. ’’Julie der er noget vil fortælle dig, vi ved ikke hvordan du vil tage det, men vi håber du vil tage det stille og roligt og ikke blive sur eller noget’’ sagde min mor med en nervøs stemme. ’’Altså, sagen er’’ begyndte min mor, men min fare fortsatte for hende for hun var lige ved at grade. ’’Du er ikke vores barn, vi er ikke dine biologiske forældre. Vi synes at du er blevet stor nok til at få det af vide.’’ Jeg kiggede bare på mine forældre, som ikke var mine forældre.. ’’Hvem er så mine biologiske forældre hvis det ikke er jer?’’ ’’Det er derfor du skal til USA i over morgen, så du kan møde dem, og din biologiske storebror’’ sagde min far. Jeg begyndte at græde. Jeg skyndte mig op på mit værelse og smed mig i sengen og grad. Jeg fandt min mobil og skrev til Laura, Katrine, Alex og Christian: #Hej Laura, Katrine, Alex og Christian..:( Jeg har lige fundet ud af at mine forældre, ikke er mine rigtige forældre, og jeg skal møde mine Biologiske forældre og biologiske bror, i over morgen sådan ca. de bor i USA, så jeg skal der over til dem.. Jeg ved ikke hvad jeg skal gøre! Jeg ved ikke hvor længe jeg skal være der, og jeg ved heller ikke hvem de er :o Kommer til at savne jer!# Jeg sendte beskeden og rejste mig op, og gik ud på mit badeværelse.. Jeg kiggede mig i spejlet, og så hvor forfærdelig jeg så ud! Min mascara var tværet ud i hele mit ansigt! Jeg fandt min ansigt vask og vaskede mit ansigt. Da jeg var færdig med det tog jeg bare lidt mascara på. Jeg tjekkede min mobil. Jeg havde fået 4 beskeder. Jeg tjekkede den første. Den var fra Laura, hun skrev #Hvad? Jeg håber du er okay skat, skal jeg komme over? Jeg kan være der om 2 minutter!# Jeg svarede hende så #Hej skat, jeg er da hel, så jeg er da okay, og ja kom over NUUU!!!<3# Jeg sendte beskeden og kiggede så den næste, den var fra Katrine. #Hej skat, jeg håber du klare dig, jeg er her for dig! Husk det! Jeg ville godt komme over, men kan ikke, er jo til fodbold. Sorry skat!<3# #Jeg klare mig, Laura kommer også over til mig nu:* og det gør ikke noget min<3# Den næste var fra Christian # Hej Julie, jeg håber du er okay! Arhhh! Jeg vil godt vide hvor lang tid jeg skal undvære dig den her gang! Jeg kommer til at savne dig!! :i# Det fik mig helt til at smile, det som Christian havde skrevet til mig. #Hej Christian, Jeg er okay, tror jeg da.. Nurhh hvor sødt :i Jeg kommer også til at savne dig! Men jeg håber da jeg kommer i skole i morgen og for sagt farvel!:)# Jeg sendte beskeden, og kiggede så den sidste som var fra Alex #ARHH, WTF! HVAD SKAL JEG NU GØRE!! Jeg så dig jo ikke i ferien og nu tager du bare til USA uden mig!!:(. Jeg kommer til at savne dig! Min bedsteveninde!<3# # Jeg kommer også til at savne dig!! Min bedsteven! Sorry men jeg kan ikke gøre noget ved det, og jeg vil jo gerne møde min biologiske familie! Men jeg kommer i skole i morgen og siger farvel for en tid til jer! Og du skal nok få et KÆÆÆÆÆÆÆMPE kram!# Jeg lagde min mobil ned i min lomme. Og lige med det kom Laura stormenende ind af døren og hen til mig og krammede mig! ’’Julie husk jeg altid er her for dig! Og jeg vil aldrig nogen sinde glemme dig!’’ ’’rolig nu Laura, hvem siger jeg skal være der for evigt? Jeg kommer jo hjem igen, eller hvad det nu hedder. Og hus jeg er her altid også for dig!’’ vi stod bare og krammede i lang tid. Jeg trak mig da jeg begyndte at få ondt i mine ben af at stå op. Jeg satte mig hen på min seng, og Laura fulgte efter og satte sig ved siden af mig. ’’ved du ikke hvem dine biologiske forældre er så?’’ ’’nej, og jeg kan ikke vente med at finde ud af det, men det er jo bare det, at de bor i USA, og det er så lang her fra, så hvad skal jeg gøre, hvis nu jeg gerne vil bo ved dem, for jeg kan jo ikke forlade jer her i Danmark, jeg kommer jo til at savne jer helt vildt meget!’’ ’’Jeg gad virkelig også godt at vide noget om dine biologiske forældre. Jeg vil også komme til at savne dig helt vildt meget hvis du flytter til USA, men jeg kan kun sige en ting og der er, ’Følg dit hjerte’!’’ ’’Jeg ved det, jeg er nød til at følge mit hjerte, men jeg skal jo først lige møde min biologiske familie før jeg kan tage en beslutning, for tænk nu hvis det er sådan nogle fattige nogen, eller psykopater!?’’ ’’Haha Julie, jeg tror ikke de er fattige eller psykopater, for så vil du nok ikke få lov til at møde dem’’ ’’ jaer okay’’ ’’hmm, skal vi ikke gå ned og spørger om, hvor lang tid du skal være i USA, så kan jeg jo evt. hjælp dig med at pakke?’’ ’’ja, god ide. Kom’’ Jeg tog Laura i hånden og træk hende med ned til min falske mor og far. Som stadig sad i stuen. ’’hvor lang tid skal vi være i USA?’’ Spurgte jeg om. ’’I 3 uger, men vi skal ikke med, men Laura skal med, vi har aftalt det med hendes forældre og de har selvfølgelig sagt ja til det’’ sagde min falske far. Jeg begyndte at skrige og hoppe op og ned sammen med Laura af glæde! Jeg løb over og krammede min falske far og mor. ’’Men hvor skal i ikke med?’’ spurgte jeg om ’’Fordi vi synes at du er ansvarlig nok til at tage der over selv sammen med Laura, og fordi vi skal arbejde’’ ’’Okay, det er bare i orden’’ Laura og jeg løb op på mit værelse igen og fandt min lyseblå kuffert som jeg elsker overalt på jorden! Vi gik ind i mit walk in closet og fandt en masse tog, eller det var Laura der fandt det og lage det frem imens jeg farede rundt for at finde mine vigtigste ting som fx min ’somday’ parfume, mine solbriller og så et billede af Laura, Katrine, Alex og jeg, og alle mulige andre ting som jeg skulle bruge.


Køb cykler fra Cube | Jupiter Cykler\nSkal den gamle cykel skiftes ud, eller er du bare på udkig efter en ny model? Så er en cykel fra Cube noget for dig. Lige meget, om du vil have lidt ekstra hjælp op ad bakkerne, eller om du leder efter en hurtig racer, så finder du det her. Hos Jupiter Cykler har vi samlet de populære cykler fra Cube ét sted. Vi håber, du finder præcis den cykel, som matcher dine drømme.\nDet kan være svært at finde den helt rigtige cykel. Derfor er du altid velkommen til at kontakte os hos Jupiter Cykler, hvis du har brug for råd og vejledning til at finde den rigtige cykel. Vores erfarne medarbejdere står klar til at hjælpe dig, lige meget om du handler online i vores webshop eller besøger en af vores otte butikker rundt omkring i landet. Her kan du blive klogere på Cube-cyklerne og de forskellige modeller.\nHvem er Cube?\nCube stammer fra Tyskland og har siden 1993 produceret forskellige typer cykler som mountainbikes, racercykler og sidenhen elcykler. Sikkerheden og kvaliteten er i højsædet hos Cube. Her bliver alle cykler testet for at sikre, at de lever op til virksomhedens strenge krav. På den måde er du sikret, at cyklen på alle måder er i topkvalitet. Det endelige resultat, som du kan forvente, hvis du køber en Cube-cykel, er en kombination af vægt, sikkerhed, funktionalitet og stivhed, der er med til at give den bedste cykeloplevelse.\nLige meget, om du er hardcore mountainbikeentusiast, eller om du bare er på udkig efter en ny cykel til hyggelige ture i naturen, så byder Cube-mountainbikes på noget for enhver smag. Cyklerne fra Cube er en solid og velfungerende cykel, hvor du får masser af kvalitet for pengene. Blandt andet er materialerne utrolig stærke og vægten lav, hvilket gør dem ideelle til at køre i naturen. At vælge den rigtige mountainbike til dit behov er dog nemmere sagt end gjort, der findes nemlig et hav af forskellige modeller, som hver har deres styrker. Der er også flere ting, du skal tage stilling til. Skal du køre mest på asfalt, eller er du til offroad, hvilken størrelse, hvor store skal hjulene være og meget mere. Har du brug for råd og vejledning, er du altid velkommen til at kontakte os, så du kommer hjem med den helt rigtige cykel.\nElsker du vind i håret og fuld fart gennem byen, men er det med at traske i pedalerne op ad bakken ikke noget for dig? Så skal du måske overveje en elcykel. Elcykler er blevet utrolig populære, og det er da heller ikke uden grund, for med sådan en flyver man bare afsted. De populære elcykler fra Cube er da også et rigtig godt bud, hvis du er på udkig efter en elcykel af høj kvalitet. De er karakteriseret ved, at de er udstyret med en motor enten på for- eller baghjul. Når du træder i pedalerne aktiveres motoren, og så flyver du ellers bare afsted. Elcykler er ofte dyrere end andre cykler. Til gengæld er de særdeles velegnede til længere distancer, så måske kan du endda tage cyklen på arbejde i steder for toget eller bilen. I det lange løb kan det vise sig at være en fornuftig investering.\nCube-racercyklerne er utrolig velegnede til landevejsdisciplinen. Du finder modeller, der passer til dig, lige meget om du er en erfaren landevejscykler, eller om du bare gerne vil have en god cykel til at fragte dig frem og tilbage. Cyklerne er lavet til at matche forskellige behov og i forskellige prisklasser. Men lige meget, hvilken Cube-racercykel du vælger, er du sikret en cykel af god kvalitet, og som helt sikkert er en fornøjelse at indtage cykelstierne med – både på kortere og længere distancer og i al slags vejr.\nNår det kommer til racercykler, ligesom med alle andre cykler, er det vigtigt, at du finder en cykel, der passer til dig. For det første er det vigtigt, at cyklen passer til dig, for at du undgår skader i nakke, ben og ryg. Derudover er der også flere tekniske ting, som du skal tage stillig til, såsom dæktykkelse mv. Hvis du er i tvivl om noget af dette, er du altid velkommen til at kontakte os, så du kan komme godt i gang med din nye cykel.\nLeder du efter billige Cube-cykler?\nEn ny cykel kan godt være en rigtig stor investering, specielt hvis du har mange særlige krav til den. Hos Jupiter Cykler finder du heldigvis ofte gode tilbud på vores cykler. Du er altid velkommen til at besøge vores outletshop, og se om du kan finde den cykel, du leder efter, til en god pris. Hvis du vælger at købe en af vores cykler på tilbud, er du stadig sikret et produkt af høj kvalitet lige så vel som vores høje serviceniveau.\nCyklerne fra Cube er utrolig alsidige, og du finder mange forskellige modeller til forskellige behov. I vores sortiment finder du Cube-cykler til drenge, piger, mænd og damer i forskellige størrelser og modeller og til forskellige behov.\nHusk udstyret til din Cube-cykel\nUdover at købe en cykel er der også en masse ekstraudstyr og tilbehør, som kan være med til at gøre din cykeloplevelse både sjovere og sikrere. En hjelm er noget af det, som er en nødvendighed, for at du når sikkert frem i trafikken. Skulle uheldet være ude, vil hjelmen beskytte dit hoved og nakke og mindske risikoen for skader. Men det behøver bestemt ikke at være kedeligt med en hjelm. Der findes nemlig rigtig mange gode og smarte designs. Udover basistingene kan du også opgradere din cykeloplevelse med en masse smart udstyr. Du kan eksempelvis investere i en cykelcomputer, så du altid kan finde vej, når du er på farten. Ellers kan du også finde cykeltasker, lygter, pumper og meget mere.\nMed vores mange års erfaring og ekspertise, som den ældste selvstændige cykelforhandler i landet, står vi altid klar til at hjælpe dig med at få gjort det bedste køb. Der er da også flere fordele ved at handle hos os. Du får nemlig fri fragt på alle cykler, og cyklen er samlet, når du modtager den – så er du allerede klar til første cykeltur. Held og lykke.\nBørnecykler 3 varer\nMountainbikes 11 varer\nElcykler 11 varer\nMountainbike 15 varer\nHerre 30 varer\n54 cm/M 3 varer\nCykelhjelm 4 varer\nTilbud 9 varer\nVarer 1-40 af 59\nCube Kickstand FM (2022-)\nCube Comfort Pumpe\nCube Acid 240 Disc Grøn\nSpecial Price 4.323 kr Regular Price 4.599 kr\nCube Cubie 160 Sort\nSpecial Price 2.913 kr Regular Price 3.099 kr\nCube Hyde Race Herre\nCube Kathmandu H 45 Grå\nAs low as 34.999 kr\nCube Travel EXC 2022 Trapez\nAs low as 11.699 kr\nAs low as 13.599 kr\nCube Frisk Sort\nAs low as 829 kr\nCube Strover Sort - M\nCube Frisk Blå


A Cabana de Carmen i Outes til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nCabanamoura, 3, Carbana Moura, Outes, Spanien, 15237 - Se på kort\nMere om A Cabana de Carmen\nA Cabana de Carmen er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i Outes; én af byens mest populære beliggenheder. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nFaciliteterne og servicen på A Cabana de Carmen sikrer gæster et behageligt ophold. Gæster der opholder sig på dette vidunderlige hotel kan blandt andet benytte sig af trådløst internet i fællesområder, familieværelse, kæledyr tilladt, grillfaciliteter, parkering.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder hårtørrer, køkkenudstyr, altan/terrasse, siddeområde, skrivebord, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Hotellet tilbyder vidunderlige fritidsaktiviteter, som have, der er med til at gøre dit ophold uforglemmeligt. Hvis du søger komfortabel og bekvemmelig overnatning i Outes, så er A Cabana de Carmen dit hjem væk hjemmefra.\nDette overnatningssted har ingen reception. Nøglerne kan hentes her: Casa Perfeuto Maria, Cabanamoura, 11,, 15237 Outes. Du bedes give A Cabana de Carmen besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse.\nAlle slags rejsende (52)Par (40)Familie med små børn (6)Familie med store børn (2)Gruppe (4)


Advokat Nina Munk Andersen hos ADVODAN Maribo\nKontakt 46 14 59 14 30 78 87 47 nand@advodan.dk\nJeg indgår i erhvervsteamet hos ADVODAN Lolland-Falster, der bistår virksomheder og organisationer med alle former for juridisk\nrådgivning og bistand. Jeg er uddannet cand.jur. fra Københavns Universitet og har været en del af\nADVODAN Lolland-Falster siden 2016.\nInden for rådgivning af erhvervsvirksomheder i forskellige brancher - og med\nfokus på rådgivning om selskabskonstruktioner, ejerforhold og -aftaler, fusioner, generationsskifter, køb og\nsalg af virksomheder, erhvervsmæssige kontrakter og ansættelsesret - er jeg en erfaren rådgiver med\nfokus på at finde den konkrete juridiske løsning, der imødeser min klients behov.\nSom advokat fører jeg retssager ved byretten, og fører sager for såvel privatpersoner som virksomheder. Jeg arbejder altid med afsæt i god teknisk, og strategisk forståelse af den konkrete sag, og lægger stor vægt på høj kvalitet samt åben og god dialog med klienten i processen. Retssager skal altid behandles målrettet så det mest fordelagtige udfald for min klient altid holdes for øje.\nJeg er født og opvokset lidt uden for Nakskov på Vestlolland, hvor jeg har folkeskole og blev student Nakskov Gymnasium. Jeg har læst jura på Københavns Universitet og er efter endt studie flyttet tilbage til min fødeø, hvor jeg nu er bosat.\nArtikler af Nina Munk Andersen


Crystal Springs Beach i Protaras | Se priser her!\nVelkommen til Crystal Springs Beach\nEksempel på balkon i familieværelse\nDet prisvindende hotel Crystal Springs Beach ligger omgivet af tropiske haver, der fører ned til en eksklusiv sandstrand i et af de smukkeste områder på Cypern. Den privilegerede beliggenhed i udkanten af den populære by Protaras giver dig mulighed for at bo i et roligt og afslappende miljø, men samtidig har du masser af underholdning, butikker og restauranter i nærheden. Du kan derfor kombinere stressfrie dage med begivenhedsrige nætter, hvilket betyder, at du ikke behøver at bekymre dig om noget, uanset hvad dine præferencer er. Velkommen til hotel Crystal Springs Beach.\nCrystal Springs Beach har vundet mange priser for sin topkvalitet, og her er du velkommen til at opleve dette i form af en venlig velkomst, moderne faciliteter og fantastisk smukke omgivelser med udsigt til havet. Her bor du nær en malerisk fiskerby, kun 5 kilometer fra Protaras, i den lille by Pernera. En af hotellets største fordele er nærheden til stranden. Her vågner du næsten bogstaveligt talt op med tæerne i sandet og kan starte dagen med en morgendukkert, inden du sætter dig ned for at spise dagens første måltid på terrassen. Fortsæt derefter morgenen på en liggestol under en parasol, enten ved det indbydende poolområde eller på stranden, hvor hotellet har et privat område. Når tørsten melder sig, kan du købe noget forfriskende i poolbaren.\nCrystal Springs Beach har også faciliteter til de yngste gæster. I børnepoolen kan de plaske frit, og i det specielt udformede aktivitetsprogram kan de deltage i vandlege og brætspil. Der er også en legeplads, og på mini-diskoteket kan de danse med nye venner. Mens børnene har det sjovt i børneklubben, kan du benytte lejligheden til at tage en dykker-lektion eller bare slappe af i den frodige have. Eller hvorfor ikke besøge SPA´en, hvor du kan drømme dig væk, mens du får en dejlig massage eller ansigtsbehandling.\nNår sulten kommer over dig om dagen og aftenen, har du fire valg - to restauranter og to barer, der også serverer enkle måltider. Salamina Restaurant tilbyder temaaftener og serverer både internationale og regionale favoritter. På Basilikos Restaurant kan du sætte dig ned på den dejlige terrasse og nyde lokale specialiteter og lækre fiske- og skaldyrsretter. Afslut aftenen med en romantisk cocktail i måneskin, før du trækker dig tilbage til dit komfortable soveværelse.\nDerfor skal du vælge Crystal Springs Beach\nLæs mere Læs mere om Crystal Springs Beach Se mindre\nNærmeste strand (Kalamies Beach): ca. 1 km\nNærmeste større by (Paralimni): ca. 5.2 km\nProtaras Beach: ca. 6 km\nBellapais-klostret: ca. 88 km\nKyrenia, fiskelejet med middelalderborge og øhavspræg : ca. 90 km\nCrystal Springs Beach tilbyder 173 værelser og suiter i forskellige størrelser og kategorier. Alle værelser er individuelt indrettede i en moderne og opdateret stil med velvalgte farver, materialer og møbler. Værelserne har balkon eller terrasse med havemøbler og udsigt til havet eller landsiden. Alle værelser har moderne faciliteter såsom TV, gratis WiFi, minibar, pengeskab, aircondition og kaffemaskine. I de private badeværelser er der brusebad og/eller badekar, badekåbe, hjemmesko, hårtørrer og luksuriøse toiletartikler.\nNedenfor har du udvalgte hotel- og værelsesfaciliteter på Crystal Springs Beach. Nogle kan være fælles og/eller mod tillæg på stedet eller høre til specifikke værelsestyper.


Mín mand, Jørgen,\nfangede en på vores tur,\nPIRATFISK PÅ KROGEN 2011\nEfter en spændende rejse til Amazonas i Brasilien skrev jeg denne historie.Historien handler om Sussi, der er med sin far, lægen, ude at besøge en indianerlandsby.\nSussi farer vild i regnskoven, da hun jager sjove insekter.\nHeldigvis møder hun indianerdrengen Xingu, der lærer hende at fange piratfisk.\nDe finder også et dovendyr fyldt med utøj, som Sussi kæler med.\nOg så er der papegøjen, der siger: Va er du? Va er du?\nDu kan downloade historien her og printe den.\nEgnet for 0. - 4. klasse\nLILLE MUNK 2014 fra Thailand\nBangkok er en stor larmende by fuld af tuck-tuck-taxier og turistbusser. Af store larmende markeder med døde dyt og fisk til salg.\nMen da jeg besøgte byen, opdagede jeg, at der også var små orange munke med skallede hoveder og bare fødder.\nTidligt om morgenen gik de små munkedrenge rundt i byen med deres madskåle. De tiggede mad og bad bønner til folk der gav noget. Jeg blev nysgerrig og fulgte efter et par små munke. Til min forbløffelse smuttede de gennem en port og vi var i et eventyrligt stille tempelområde med blomster og forgyldte buddha-figurer.\nEn gammel munkelærer gav mig lov til at besøge en skoleklasse med munkedrenge og fortælle om mit kolde land mod nord.Og drengene svarede på mine spørgsmål om deres liv.\nEnhver buddhistisk dreng skal i en periode være munk.\nDer var blot én ting, jeg hele tiden måtte huske på. En kvinde måtte aldrig røre ved de små munke!\nDu kan downloade novellen her og printe den.\nKAPTAJN COOKS KNOGLE 2014 fra Hawaii\nNovellen, som jeg har doneret til Læse-raketten, handler om det der sker, da Alex kommer til at røre ved en magisk knogle, på et museum.\nDu kan downloade historien her, eller se hele Læseraketten her.\nHistorien foregår på Hawaii, hvor jeg besøgte Kaptajn Cooks Bay. Opkaldt efter det sted, hvor han blev slået ihjel af de indfødte, fordi de troede, han var deres gud. De ventede, at han bare ville vågne op igen.\nSe mere om Vandtyven her.\nLæs første kapitel fra Vandtyven nu eller download Sneleoparden, som giver en forsmag på romanen Fabians Feltdagbog.\nEgnet for 7 - 10 år.\nEn antologi udgivet af Rådet for større færdselssikkerhed. Min novelle har givet navn til bogen.\nEgnet til 3. - 7. klasse\nMed personer fra min roman:\nEgnet til 6. - 9. klasse\nNovellen "Tupilakken" er udkommet på fransk:\nSe forsiden her og den første side af min novelle her.\nParlez-vous francais? - så klik her for at læse lidt.\n- er en antologi for unge om kærlighed, der går på tværs - af køn, alder, etnisk tilhørsforhold, social baggrund og ikke mindst den sunde fornuft.\nJeg har skrevet novellen, der har givet titel til bogen. Den bygger på personerne fra Kys og knogler.\nEgnet til 6. - 10. klasse\nEn samling danske tekster til de læselystne børn i 3. klasse. Brug den som supplerende bog til fælles læsning i klassen, til arbejdet i læseværksteder eller til fri læsning i læsehjørnet.\nMin novelle hedder "Stakkels Edderkop"\nSvinemusklen - og andre historier om unge, handicap og kærlighed.\nDet er svært at se lækker ud, hvis man ikke kan holde på sit mundvand, og det er svært at score fra en kørestol, men drømmen om kærlighed ser ikke anderledes ud for unge med handicap, end den gør for alle andre.\nMin novelle hedder "Skæve skår" og handler om en fyr, der bliver lam i benene efter en badeulykke.\nHer er en liste over de noveller jeg har skrevet:\nFLYV VÆK FLUE FRÆK og andre historier (0. - 4. klasse)\nNovellesamling fra Gyldendal 1982\nDEN STORE LÆKKERSULT (1. -5. klasse)\nNatten er den bedste tid på dagen. Sesam 1993\nSILDESMOVS I BROMBÆRSOVS (2. - 5. klasse)\nPommefritterfesten og andre historier. Borgen 1984\nVANDTYVEN FRA KENYA (2. - 5. klasse)\nPluk I. Gjellerup 1981\nHUNDESNAPPERNE (5. - 8. klasse)\nManden med det røde tørklæde. Borgen 1985\nBANANFIDUS (5. - 8. klasse)\nDa Knud valgte balletten…\nDEN SIDSTE DAG (6. - 10. klasse)\nSkoleliv. Thode 1981\nPARADIS-TUR-RETUR (7. - 10. klasse)\nSe mig dog. Gjellerup/Gad 1993\nMIN BROR ER MIN FJENDE. (7. - 10. klasse)\nUde blandt andre. Munksgård 1993\nULYKKEN (7. - 10. klasse)\nSpejlbilleder. Gyldendal 1996\nFILMKYSSET (7. - 10. klasse)\nKærestesofaen. Forum 1994\nTUPILAKKEN (8. - 10. klasse)\nOprydning og andre historier om miljø\nForlaget Tøkk 2001\nKILOMETERMANDEN (4. - 7. klasse)\nRådet for Større Færdselssikkerhed 2002\n(De to noveller kan læses her i fuld længde.\nKlik på titlerne)\nHJERTEVIRUS (6. - 10. klasse)\nNORDLYS FOR TREDJE (3. klasse)\nSVINEMUSKLEN (8. - 10. klasse)\nForlaget Tøkk 2003\nVANDTYVEN (3. - 7. klasse)\nTolv fortællinger om verdens børn.\nHøst & Søn 2008\nI denne søde juletid. Forum 1984\n24 dage til jul. Sommer og Sørensen 1984\nDen sidste jul. Forum 1990


Pak tasken og husk en effektiv håndsprit | Only4men | Sponsoreret\nPublished on november 26, 2020 by only4men\nDet er svært at komme helt udenom håndsprit og effektive værnemidler, såsom masker og mundbind, når det handler om Corona og covid-19. I dag har de fleste mennesker også en eller flere dunke med sprit stående i hjemmet, mange har også en stående i bilen, på arbejdspladsen eller et helt fjerde sted. Alt sammen for at beskytte sig selv, men også for at beskytte andre mod at blive smittet af Corona.\nDet gode ved sprit er nemlig, at vi ved at smøre hænderne ind i det, mindsker risikoen for at blive smittet af den smitsomme virus Corona, men vi mindsker også risikoen for at overføre den til andre.\nHåndsprit findes i flere forskellige former, blandt andet som gel der skal gnides ind i huden i 30 sekunder. Det findes også i flydende form, som mest af alt minder om vand, der bare er tilsat en skarp lugt. Du kan endda også få servietter med sprit, som er meget praktiske at have i tasken, og som du hurtigt kan anvende i tilfælde af, at der ikke er vand eller sæbe.\nNår du skal ud at finde en god og effektiv håndsprit og desinfektionsprodukter, så er det vigtigt at gå efter en, der har en alkoholkoncentration på 70-85%. Dem finder du blandt mange andre effektive værnemidler hos Lomax.dk\nLomax er en dansk virksomhed, der er eksperter i kontorforsyning. Det gælder alt lige fra elektronik, forskellige kontorartikler, husholdningsartikler til håndsprit og værnemidler. Du kan finde meget mere information om værnemidler og håndsprit i forskellige former hos Lomax.dk.\nPrevious Previous post: Tidløse klassikere til enhver mands garderobe\nNext Next post: Tag familien sikkert med på stranden