Årsplan 3.b 2014/15. Frederiksborg Byskole. Tolerance. Dansk. Venskab. Idræt. Matematik. Musik. Kristendom. Engelsk. Historie. - PDF\nÅrsplan 3.b 2014/15. Frederiksborg Byskole. Tolerance. Dansk. Venskab. Idræt. Matematik. Musik. Kristendom. Engelsk. Historie.\nDownload "Årsplan 3.b 2014/15. Frederiksborg Byskole. Tolerance. Dansk. Venskab. Idræt. Matematik. Musik. Kristendom. Engelsk. Historie."\n1 Årsplan 3.b 2014/15 Historie Dansk Musik Billedkunst Venskab Kristendom Tolerance Matematik Engelsk Idræt Natur & Teknik Frederiksborg Byskole\n2 Indholdsfortegnelse Generelt... 4 Socialt... 4 Lejrtur... 4 Ordensdukse... 4 Overblik og evaluering for børnene... 4 Digitalisering... 5 Meebook... 5 Elevplaner... 5 Elevsamtaler... 5 Skolehjemsamtaler... 6 Forældremøde... 6 Årskalender... 6 Overblik over årets forløb i mine fag... 7 Dansk... 8 Materialer... 8 Undervisningen... 8 Faglige områder... 8 Håndskrift... 8 Læsning, stavning og skrivning... 8 Litteraturens formsprog... 9 Det fra sidste år... 9 Læringsmål... 9 Lektier... 9 Andre forløb... 9 Internettet og de sociale medier... 9 Nyere børnebogsforfattere Kortfilmen Grantræet Teater Multimodale tekster Matematik Understøttende undervisning Engelsk Formål I undervisningen vil der blive undervist i følgende emner: Presentation Numbers Colours The Body... 12\n3 Clothing My room, home and family Christmas Monsters Animals Natur & Teknik Undervisningen Forløb Insekter Computer, smartphone og tablet Norden Findes det Farlige dyr i Danmark Korte forløb Kristendom Undervisningen Forløb Symboler og kirkens indretning Roskilde domkirke Andre religioner Dig og mig Højtider Døden Musik Undervisningen Forløb Lydillustrationer Stomp Engelske sange Sammenspil Skolekoncerten Rytmenoder Idræt Historie Formål Der vil i undervisningen blive arbejdet med følgende emner Egypten Grækenland Kristendommens opståen Romerriget... 16\n4 Danmarks oldtid Stenalderen Bondestenalderen Bronzealderen Jernalderen Billedkunst... 17\n5 Generelt Socialt Det sociale i klassen prioriteres som altid højt. Der er ikke noget, der hedder klassens time mere, men det har jeg alligevel aldrig brugt. Jeg vil fortsætte, som jeg altid har gjort, med at arbejde med tingene, når de dukker op. Jeg vender nogle gange tingene lidt på hovedet for børnene, fordi der er en tendens i den pædagogiske verden til at sige fx: Alle må gerne være med! Man må ikke sige nej! Nu skal I fire lege sammen! Der er også en tendens til at ville styre børnene så meget, som det er muligt for at forhindre konflikter, fx ved at bestemme hvem der skal lege med hvem. Jeg synes ikke man skal forhindre konflikter, men derimod lære børnene at løse dem, samt hjælpe de børn der altid ender i dem, til at finde andre måder at gøre tingene på. Jeg synes også at det er i orden at sige nej, hvis man gerne vil lege to og to alene sammen (medmindre hensigten er at holde én bestemt udenfor, og man derfor siger ja til alle andre, det er en anden sag), og jeg synes også det er i orden at sige nej til enkelte børn, hvis de fx altid slår, når man leger med dem. I sidstnævnte tilfælde træder jeg selvfølgelig til, og hjælper det barn, der slår, så barnet kan indgå på en anden måde i legene. Jeg hjælper også de andre til at lægge mærke til, hvis der er sket en ændring, men jeg bliver ikke sur, fordi man siger nej til barnet, der slår, det er jo en helt fair beslutning. Der er heller ingen voksne, der ville acceptere at arbejde sammen med en, der slår. Dette er tænkte eksempler. Hvis der er børn, der altid får nej til at lege med nogle bestemte personer, så hjælper jeg dem med at finde frem til grunden, og måske er der en nem løsning, men igen bruger jeg ikke store mængder tid på at tvinge et barn ind i en gruppe, det kan man nemlig ikke. I stedet hjælper jeg barnet til at få øjnene op for, at der er andre muligheder, hvor man måske er mere velkommen. Jeg mener det er god læring, hvis børnene lærer at tage ansvar for sig selv, og ikke bare accepterer at være nummer tre, der får nej hver anden gang, men derimod vælger at være en del af noget, hvor man er ligeværdig med de andre. Grunden til at jeg nævner dette er, at jeg allerede ser tendenser til, at nogle er mere populære valg end andre, og derfor vælger nogle børn hellere at få nej mange gange, hvis de kan være med én gang på en uge, fremfor at kigge sig omkring og opdage hvem der ellers går i klassen. Charlotte og jeg retter med det samme fokus på dette, og guider børnene uden at blande os mere end nødvendigt. I er velkomne til at blande jer i denne debat, både hvis I er uenige, enige eller har forslag. Hvis et barn siger: De siger altid nej, jeg må næsten aldrig være med! Så spørger jeg typisk med undren i stemmen: Hvorfor vil du så gerne lege med dem! Det er nemmere at tage ansvar for sig selv end at ændre på andre, og det bliver hurtigt en rolle, man påtager sig, at man er den der får et nej, og bliver sur. Lejrtur I 3. klasse skal man på lejrtur, og Sanne og jeg har besluttet, at vi vil have klassen med til Roskilde, hvis vi kan finde et godt sted at bo. Det er der flere grunde til. For det første skal vi kun afsted i 3 dage, og derfor skal der ikke være for lang transporttid, hvis vi skal nå noget. For det andet er der flere spændende ting i og omkring Roskilde, når man som Sanne og jeg begge er historieinteresserede. I vil få alle nødvendige informationer, når vi nærmer os. Datoen er ikke fastlagt endnu, da det afhænger af, hvornår vi kan få plads på vandrehjemmet. Ordensdukse Jeg har den holdning, at der ligger en stor pædagogisk opgave i, at vi alle sammen hjælper til med at holde lokalet, vi opholder os i, pænt og rent. Alle skal være ordensduks, og man får ikke lov til at bytte, selvom der er en anden, der ønsker at overtage. Ordensduksene skal sørge for at bordene bliver tørret af efter frokost, skraldespanden ikke flyder over, intet flyder på gulvet, bøger står pænt, der bliver fejet, og at der generelt ser pænt ud. Vi fortsætter ligesom sidste år med at lave hovedrengøring ca. én gang om måneden, hvor alt bliver taget ned fra hylder og skabe, og der bliver tørret støv af på alle flader (også fodpanelerne). Det tager ca. 45 min., når alle hjælper, men de er godt givet ud. Overblik og evaluering for børnene Vi skifter piktogrammerne ud med nogle nye, og i dette skoleår hænger jeg hele skemaet op for hele ugen. De to foregående år har der været detaljerede piktogrammer, for alt hvad vi lavede i dansk, i år bliver det kun faget, der står på\n6 piktogrammerne. Til gengæld får børnene detaljerede informationer på Meebook (læs længere nede). Det er en god øvelse i forhold til at følge med selv. Hver mandag gennemgår jeg ugen for børnene, så de får et overblik, og hver fredag evaluere vi ugen ved at skrive logbog. Logbogen er delt ind i fire felter. I det første skal de skrive hvad de har lært i løbet af ugen, og her er det ikke nok at skrive: Vi har lært dansk, som nogle af børnene troede i starten. Jeg presser dem lidt til at være specifikke for at få dem til selv at fokusere på, hvad de har lært. Der skal helst stå lidt fra hvert fag. Her et eksempel fra en time: En elev har skrevet: Jeg har lært engelsk. Jeg spørger: Hvad har du lært i engelsk! Eleven: Det ved jeg altså ikke! Jeg siger: så har du ikke lært noget i engelsk! Eleven: Nåh jo, Jeg har lært hvad banan, æble og appelsin hedder på engelsk! Jeg siger: Super fint, så er det det du skal skrive i din logbog. I det andet felt skal de skrive hvad de har gjort godt, og i det tredje skal de skrive hvad de kunne have gjort bedre. På den måde får de mulighed for at reflektere over egen indsats i løbet af, hvilket, jeg tror på, er sundt for børnene. I det sidste felt skal de vurdere på en skala med syv trin, hvor svær eller hvor nem ugen generelt har været. Jeg bruger logbøgerne som et redskab til at vurdere egen undervisning, og vil desuden bruge dem til elevsamtalerne, som i kan læse om længere nede i årsplanen. Digitalisering I indeværende skoleår bliver det lettere at være forælder i klassen. Jeg har gennemtænkt alt det digitale, så der ikke bør opstå problemer for nogen. Alt det svære (det som man skal bruge noget tid på at lære), det lærer jeg børnene i stedet for at sætte jer ind i det, og så bruger de det på skolen i stedet for hjemme. De er så store nu, at det giver god mening, og der er en masse nyttig læring i det. Det der kommer hjem til jer, kan børnene allerede bruge selv. Meebook Jeg deltager sammen med mellemtrinslærer Jeanette i et pilotprojekt, hvor vi skal afprøve Meebook. Meebook er et internetbaseret portefølje system, hvor man kan logge på med uni login. Som lærer kan jeg oprette undervisningsforløb og give opgaver til eleverne, jeg kan benytte billeder, PDF filer, lydklip, videoer etc., når jeg opretter forløb. Eleverne kan så logge på med deres uni login, og se de forløb jeg har delt med dem, markere når de har læst et kapitel i et forløb samt svare på og aflevere opgaver til mig. I kan logge ind med jeres , når jeg har oprettet jer, hvis I ønsker at følge med. Alle lektier i mine fag, kan ses i Meebook, og jeg lærer jeres børn at bruge det (mange kan det allerede efter én times undervisning i det). Jeg viser systemet til forældremødet den 9. september, og hvis I synes, det ser svært ud, så kan jeres børn hjælpe jer. Det er helt sikkert at vi på hele skolen, kommer til at bruge et system som Meebook, samt en masse andet i de kommende år, og derfor er vi i gang med at udvælge, hvad der fungerer bedst. I løbet af 2015 kommer der en helt ny platform, der skal erstatte intra, og hvor skolerne selv kan vælge moduler fra forskellige udbydere, og samle dem under samme platform (så man kun skal logge ind én gang). Det giver mere konkurrence og dermed også bedre kvalitet. I kommer til at skulle vende jer til en masse nye ting i løbet af de næste 2-4 år. Elevplaner Jeg laver stadigvæk min evaluering på samme måde, som jeg flere gange har præsenteret for jer, men jeg deler den ikke længere med jer. I år bliver elevplanerne lavet i Meebook. Elevplanssystemet i Meebook er ikke færdigt, men der burde ikke gå mange måneder ifølge udviklerne. Elevsamtaler Elevsamtaler er en ny ting, som vi har fundet plads til på skolen. Jeg har fået tid til at holde 2 elevsamtaler med hvert barn, hvor der tages udgangspunkt i barnets læringsmål.\n7 Skolehjemsamtaler Skolehjemsamtaler skal i år afholdes inden kl. 17, for med den nye reform må vi ikke arbejde efter 17 uden at få tillæg til lønnen, og det kan skolen ikke betale. Forældremøde Til første forældremøde er det vigtigt, at alle familier er repræsenteret, så alle får samme informationer. Der vil være Mulighed for at spørge ind til årsplanen på mødet. Forældrerepræsentanterne må meget gerne komme med input til dagsordenen, lige så snart i har nogle. Årskalender Dobbeltklik på nålen for at se årskalenderen, du kan selv tilføje punkter til kalenderen inden den printes.\n8 Overblik over årets forløb i mine fag\n9 Dansk Materialer Klassen får igen i år ikke noget fast klassesæt (læsebog og arbejdsbog). Vi kommer til at bruge forskellige materialer, som jeg har udvalgt eller laver selv. Undervisningen Helt overordnet set arbejder vi på to måder i danskundervisningen. Den ene er den fælles undervisning, som vil fokusere på fagområderne i afsnittet herunder, og den anden er den individuelle undervisning, hvor børnene arbejder med individuelle læringsmål. Metoderne er meget de samme som sidste år (se afsnittet Metoder og tanker i årsplanen 2013/14). Af nye ting indfører jeg disse: 1. Læsestund med læsegrupper. Sidste skoleår blev børnene så gode til at have læsestund, at jeg næsten kunne have holdt fri i de timer, de hjalp hinanden, og havde egentlig ikke brug for mig. Derfor er der tid til noget ekstra i disse timer. Jeg indfører læsegrupper, som er en idé taget fra mit makkerlæringsforløb med Ann sidste år. Der er én læsegruppe, der er sammen med mig til hver læsestund, læsegrupperne sætter jeg sammen efter, hvad de enkelte børn har behov for. Vi arbejder bl.a. med læsestrategier i læsegrupperne, og børnene skal også læse højt for hinanden. 2. Fredags evaluering. Hver fredag skriver vi logbog ud fra en fast skabelon. Logbogen er både et redskab til børnene, hvor de får mulighed for at reflektere over det, de har lært, og det er også et redskab til mig, som jeg kan bruge til løbende at justere undervisningen. 3. Nye CL strukturer bliver tilføjet. 4. Innovation. Charlotte er god til at lave aktiviteter, der stimulerer børnene til at udvikle egne tanker og idéer. Dette benytter vi os af, ved at bruge disse aktiviteter i fagene fx op til en skriveproces e. lign. Det er ikke svært at finde artikler, undersøgelser og fremtidsforskning, der konkluderer, at vi får brug for innovative og kreative mennesker i Danmark, men Læs evt. denne artikel som jeg synes er interessant: På trods af tankerne i artiklen mener jeg, at innovation og det at lære at idéudvikle skal indgå i timerne som en naturlig ting. De der vil, og kan udvikle sig på dette område, skal have muligheden allerede i folkeskolen, samtidig med at der er fokus på alle de andre dele af processen end lige idéudviklingen. Faglige områder På klasseniveau skal vi i 3. klasse arbejde med alle fagområderne i de følgende underafsnit. Når der arbejdes på klasseniveau, betyder det ikke, at der ikke bliver differentieret. Alle forløb tilrettelægges, så alle kan være med på det niveau, de er på. I de følgende afsnit nævner jeg de faglige områder, som kommer til at fylde meget, men mange andre områder bliver berørt. Fagområderne herunder er områder, som bliver berørt løbende henover skoleåret og altså ikke kun i et enkeltstående forløb. Håndskrift Børnene lærer at skrive sammenhængende skrift. Det sker i 15 minutter hver onsdag efter læsestund. Læsning, stavning og skrivning Læsning, stavning og skrivning fylder altid meget i danskfaget. Herunder i punktform nogle stikord til hvordan det kommer til at fylde i år: 1. Vi skal arbejde med forskellige måder at gribe en tekst an på (læsestrategier). 2. Vi skal arbejde med multimodale tekster (tekster hvor der fx indgår både tekst, video og lyd). Vi skal fx arbejde med at læse hjemmesider og forstå hjemmesiders struktur og opbygning. Børnene skal også arbejde med at vurdere hjemmesiders relevans i forhold til søgemål. 3. Procesorienteret skrivning. 4. At skrive mere varieret. Her vil der være stor forskel på, hvor meget den enkelte elev bliver udfordret. Jeg vil gerne have udryddet de tekster, hvor der hele tiden står og eller og så, og det er grundlæggende det det handler om. Nogle er ikke der endnu, mens andre er længere, og skal udfordres mere.\n10 5. Stavningen bliver helt på individuelt niveau med undtagelse fra nogle få ting, som jeg vil introducere på klasseniveau. Det drejer sig om bestemte konsonantklynger, som vi tager i plenum, fordi jeg tror på, at jeg kan få alle med. Litteraturens formsprog Litteraturens formsprog er det fælles sprog, som vi alle sammen har, når vi taler sammen om litteratur. Det er ikke af formelle grunde, at børnene skal lære de forskellige begreber, men for at de kan se, hvad de forskellige valg en forfatter træffer i skriveprocessen, gør ved teksten og læseoplevelsen. Børnene præsenteres for følgende litterære fagtermer: 1. Personkarakteristik. 2. Fortæller og Synsvinkel. 3. Komposition. 4. Tema. 5. Miljø. 6. Virkemidler. 7. Læse mellem linjerne. 8. Genre. Hertil vil jeg nævne det spiraliske læringsprincip, som betyder, at man arbejder med det samme, men hele tiden tilføjer nye lag, og begreberne foldes ud. Nogle af fagtermerne herover lyder måske voldsomme i forhold til jeres små børn, men i 3. klasse betyder fortæller og synsvinkel fx bare, at børnene lærer, at der er to fortællertyper, en jeg fortæller og en 3. person fortæller. Senere hen foldes begrebet ud, fx kan børnene så få bygget på, at der er grader af viden en fortæller besidder, der kan fx være en altvidende fortæller etc. I 3. klasse er der tale om en introduktion til alle 8 punkter, og er starten på at udvikle et fælles begrebsapparat. Målet er at alle behersker grundniveauet, samtidig med at ingen bliver bremset, hvis de kan rumme et højere niveau. Det er en svær balance, og jeg vil forklare, hvordan jeg vil arbejde med dette til forældremødet den 9. september. Vi skal også snakke om, hvad litteratur egentlig er, og børnene skal kunne kende forskel på realisme og fantastik, samt på faglitteratur og skønlitteratur. Det fra sidste år De 120 ord og vokalglidninger vil stadig have en plads i undervisningen på klasseniveau, men bliver mere en del af den individuelle undervisning, fordi børnene er meget forskellige steder. Samtale om tekster bliver udvidet (det spiraliske læringsprincip), og kommer til at indgå i arbejdet med litteraturens formsprog. Læringsmål Børnene har hele tiden individuelle læringsmål, men også hvert forløb har specifikke og differentierede læringsmål. I år vil jeg forsøge at gøre arbejdet med individuelle mål nemmere, ved at koble dem endnu mere til det vi er i gang med på klasseniveau. Lektier Alle lektier gives i Meebook. Som noget nyt vil jeg forsøge at tage noget til mig, der hedder flipped classroom. Flipped classroom betyder, at man vender undervisning og lektielæsning lidt på hovedet. Tavleundervisningen kommer til at foregå hjemme gennem filmklip. Der kommer også helt almindelige lektier i år, og der kommer også flere end I er vandt til, uden at det dog bliver voldsomt. I forhold til Flipped classroom skal I, som udgangspunkt, se det mere som en bonus ting, end som noget der kommer til at ske ofte, for jeg kender ikke omfang og tidsforbrug endnu. I år øver jeg mig bare, og kan ingenting love. Andre forløb Herunder en række forløb som klassen skal igennem i år, der tages forbehold for ændringer i løbet af året. Internettet og de sociale medier Omdrejningspunkt er, at børnene skal have en introduktion til, hvordan man bør agere på internettet og de sociale medier samt en introduktion til, hvordan man finder rundt på hjemmesider. Vi skal også analysere disse multimodale tekster, som fylder mere og mere i vores samfund. Jeg vil muligvis bruge spillet MovieStarPlanet i forbindelse med at snakke etik og digitale fodspor med børnene, for det lader til at dette spil, er det sociale medie, der henvender sig mest til aldersgruppen. Det er indtil videre, her jeg er landet jvf. mailkorrespondancen omkring brugen af Facebook i undervisningen.\n11 Nyere børnebogsforfattere Et inspirationsforløb hvor børnene præsenteres for nogle af de forfattere, der skriver børnebøger i dag, samt får læst nogle af deres bøger højt. Jeg inddrager mange elementer fra fagområdet om litteraturens formsprog i forløbet. Forløbet kører sideløbende med anden danskundervisning, og kommer derfor ikke til at fylde alle ugens timer. Forløbet bliver delt i flere dele, så vi ikke tager alle bøgerne på en gang, og det er ikke fastlagt, hvornår jeg læser hvilke bøger. Derfor er det ikke skrevet på oversigten over årets forløb. Jeg har valgt bøger i flere forskellige genrer, så børnene bliver præsenteret for noget forskelligt. Børnene får læst bøgerne højt, da det ikke er læsetræning, der er i fokus, og mange vil have svært ved flere af bøgerne på listen. Forfatterne og bøgerne (der kan komme flere på listen): 1. Den utrolige historie om den kæmpestore pære. Af Jakob Martin Strid. 2. Pigen der skulle vælge og Bertil og Borte. Af Kim Fupz Aakeson. 3. Projekt Kerberos. Af Benni Bødker 4. Skammerens datter. Af Lene Kaaberbøl. 5. Edderkopper. Af Lars Bøgeholt Pedersen. 6. Ærtehalm. Af Tina Sakura Bestle og Anne-Marie Donslund. Kortfilmen Grantræet Et kort forløb om kortfilmen Grantræet, hvor vi berører mange af de fagområder, vi skal arbejde med i år. Der bliver også brugt en Natur og Tekniktime og lidt kristendomstid på forløbet, da filmen, ud over de danskfaglige ting, også fortæller om grantræets livscyklus, og det emne behandler vi kort i Natur og Teknik. Forløbet skal vi have i december måned, hvor vi i kristendom snakker om julen og kort gennemgår juletræets historie. Teater I år skal klassen have et langt teaterforløb. De skal selv skrive stykket i dansk og være med til at lave musik og sangtekster i musik. Der bliver desuden lavet sociale mål for klassen, som vi skal arbejde med i processen. Der er tale om skjulte sociale mål, som jeg og de øvrige voksne, der kommer til at være med, sætter. Charlotte og jeg håber, at Charlotte kan få lov til at deltage i alle timerne i disse uger. Når vi når til rollefordelingen, må børnene gerne ytre ønske, men det er mig, der bestemmer, da dette kan komme til at spille en stor rolle i forhold til de sociale mål. Forestillingen bliver vist for andre skoleklasser i skoletiden og for forældre, søskende og bedsteforældre om aftenen (De nye arbejdstidsregler kan dog sætte en stopper for det, fordi jeg ikke må arbejde efter 17 i mere end 10 timer på et skoleår, men hvis alt går efter planen kan det lige gå). Forløbet ligger i uge 4, 5 og 6. I de to første uger vil det primært være dansk og musikfagligt arbejde, og i uge 6 øver vi uafbrudt hele ugen, som er en a-uge, hvor vi har alle timerne. Jeg har lavet forløbet før, og jeg glæder mig til det. Hvis vi er heldige, kan vi som sagt få Charlotte med ind over. Hvis der er en, der har lyst til at stå for at filme stykket, må man meget gerne melde ind i god tid. Sidst jeg lavede teater med en klasse, var der en far, der var god til at redigere video, og det var et godt minde for alle. Hvis en af jer har evnerne, vil det være fantastisk. Jeg kan selv lave det, men forberedelsen er meget begrænset i år, så jeg kæmper for bare at nå de helt almindelige ting, og vil derfor helst slippe for den opgave. Multimodale tekster Multimodale tekster er tekster opbygget af flere elementer end almindelig tekst. I teksterne kan der være videoer, billeder animationer, tekst, lyd etc. Hjemmesider er multimodale tekster. Forløbet er delt op i flere dele, men skal slutte med, at børnene selv producerer multimodale tekster i grupper på 2-3 elever. Det endelige produkt skal laves i PowerPoint. For at kunne lave disse multimodale tekster, skal børnene have forskellige kompetencer, og de kompetencer bliver opbygget gennem skoleåret. Vi skal filme og videoredigere i N/T forløbet om insekter (alle vores videokameraer er blevet stjålet, så måske vi bliver nødt til at filme små klip med almindelige kameraer), vi skal tage billeder og redigere dem i kristendomsforløbet om kirkens indretning og symboler, og i musik skal vi arbejde med simpel lydredigering i forløbet om lydillustrationer. Når vi når forløbet, hvor børnene selv skal producere multimodale tekster, har de derfor fået de tekniske kompetencer, og vi kan koncentrere os om det vigtige.\n12 Matematik Kommer Understøttende undervisning Understøttende undervisning er det nye begreb, som er kommet med skolereformen. Charlotte fra SFO en og jeg er fælles om den understøttende undervisning i 3.b. De første uger er Charlotte med i timerne som hjælper og observatør, herefter vil Charlotte byde ind og komme med idéer til, hvordan vi sammen kan skabe endnu bedre undervisning. Da vi allerede i pilotprojektet sidste skoleår har prøvet ar arbejde sammen, ved vi, at der kommer nogle rigtig gode ting ud af det, som ingen af os kan lave alene. Når der står understøttende undervisning på skemaet, betyder det ikke, at vi løber ud og hopper og danser i alle disse timer. Timen, som på skemaet hedder USU, indgår bare som en del af normalundervisningen, og kan bruges til forskellige fag. Den understøttende undervisning, som den er tænkt, har jeg altid lavet, på den måde at et fagområde berøres på mange forskellige måder, hvor der både er bevægelse, leg og musiske elementer i undervisningen løbende og i kortere intervaller. Derfor ser jeg ingen grund til at være tvunget til at lave en times bogstav stafet e. lign hver tirsdag, hvis der er noget andet, der er smartere at lave på det tidspunkt. Engelsk Formål Undervisningen skal lede frem mod, at eleverne opnår en fortrolighed med det talte engelske sprog, således de opnår et bevidst basalt kendskab og færdigheder heri. Eleverne vil også blive præsenteret for det skrevne sprog, men dette vil ikke være det vigtigste i undervisningen. For at opnå denne fortrolighed arbejdes der gennem det konkrete, leg, sange, actions songs, rim og remser. Desuden arbejdes der med, at eleverne føler sig trygge i undervisningen, og de føler sig tryg ved at udtrykke sig på engelsk, og at de ikke går i sort, når/hvis de laver fejl. I forbindelse med nye ord eller et nyt emne vil der være en planche i klassen, hvor eleverne altid kan orientere sig med. Som grundbog bruges en kopimappe, der både vil fungere som en aktivitetsbog og grundbog. Fra start til den lyseblå side findes grundbogen; fra den lyseblå til den røde er de aktivitetssider, som vi skal arbejde med i klassen, og fra den røde til slut er de aktivitetssider, som eleverne frit må arbejde med f.eks. derhjemme, eller når de skal have vikar. I undervisningen vil der blive undervist i følgende emner: Presentation Eleverne skal arbejde med at kunne sige, hvad de hedder, hvor de bor. Med tiden også hvor gamle de er, hvad deres forældre og søskende hedder. Her vil der med andre ord blive arbejdet med de faste simple vendinger. Desuden arbejdes der også med hilsner som Hallo, Good morning, Goodbye, som også vil være klasse sprog sammen med My name is. Numbers Eleverne skal arbejde med hvad tallene hedder på engelsk. I første omgang vil det være tallene Senere vil talrækken blive udvidet til 100. Udover brugen af bogen, kopimappen og sange, vil eleverne også lege bingo på engelsk. Farlig Hjørne vil også indgå til øvelse af tallene og de nylærte ord.\n13 Colours Eleverne skal arbejde med, hvad et udvalg af farver hedder på engelsk. Til læring heraf inddrages sange, farvekort som eleverne farver og sættes op i klassen, og identificering af hvilke farver de selv og andre har på. I denne periode kommer 3 elever op foran klassen i starten af hver time og de andre i klassen skal svare på hvilke farver, de kan se. Eleverne skal også lege Mr Crocodile til øvelse af farverne og i slutningen af timen leges der farveleg. The Body Eleverne skal arbejde med hvad kropsdelene hedder på engelsk ved at inddrage sange, tegning af en krop, Simon says. Dette emne vil blive gentaget under forløbet med Monsters. Clothing Eleverne skal arbejde med, hvad de forskellige beklædningsdele hedder på engelsk. Til læring heraf inddrages sange, tegning efter beskrivelse en beklædnings genstand med farve og beskrive en klassekammerat som resten af klasse skal gætte, hvem er; modesho; og igen kommer 3 elever op foran klassen i starten af hver time, mens de andre i klassen skal svare på hvilke tøjgenstande, de kan se. Eleverne skal også lege Mr Crocodile til øvelse af tøjet. My room, home and family Eleverne skal arbejde med hvad de forskellige familiemedlemmer hedder på engelsk. Til læring heraf tegnes der i par efter beskrivelse familiemedlemmerne (ink. tøj, farver, hårfarve m.m.) og huset eleven bor i (farver på huset, hvilket husnummer m.m.), en plakat af my house med møbler. Der vil også være små rollespil hvor en elev skal præsentere sin familie. Alle i klassen får et kort med f.eks. mummy på. Eleven med me skal så finde sig en mummy, og når hele familien er samlet, skal familien så præsenteres for hele klassen med This is my. Legen kan udvides med tøj og farve. Christmas Her vil eleverne blive præsenteret for de engelske betegnelser for ord, der har med julen at gøre, f.eks. Father Christmas/Santa Claus, presents. Eleverne skal også lave en ønskeseddel så vidt muligt på engelsk. Monsters Eleverne vil blive inddelt i grupper, hvor de sammen skal finde på forskellige monstre, som de tegner og skriver lidt om. Her kan eleverne bruge det, de har lært, f.eks. The monster s name is Mad Max, Mad Max is green. He has three arms and three legs. Herefter skal de lave en lille (tegneserie)historie med deres monstre, hvor de kan bruge det, de har skrevet i forvejen. Elever, der har større ordforråd, har her mulighed for at udnytte det. Animals Med udgangspunkt i emnet dyr, både tamme og vilde, kommer eleverne til at arbejde med såvel skiftligt materiale som spil og lege. Eleverne skal, efter at have stiftet bekendtskab med hvad et udvalg af dyr hedder på engelsk, bl.a. lave en lille beskrivelse samt tegne/finde et billede af dyret. Eleverne kan vælge at kopier opbygningen så det ligner den måde, de har gjort det i Super Bus 2 side 36 (kopi). Denne beskrivelse vil komme op i klassen. Ret til ændringer forbeholdes\n14 Natur & Teknik I Natur og Teknik fortsætter vi med at samle timerne, og argumenterne er de samme som sidste år. Undervisningen Der er nye emner og nyt fagligt stof, men metoderne er de samme som sidste år. Vi arbejder på mange forskellige måder i faget. Vi laver små forsøg, læser fagtekster og arbejder med ordforråd i relation til disse, ser film, laver gruppearbejde (Cooperative Learning), øver enkel notat teknik, skriveopgaver og løser opgaver og spil på smartboardet i plenum. Alle forløb vil komme til at ligge på Meebook, og her vil I kunne følge undervisningen i langt højere grad end I før har kunnet. Derfor er forløbsoversigten her kun en emneoversigt med meget lidt beskrivelse. Forløb Insekter Først lidt forforståelse og lidt enkel filmproduktion, og så en masse viden om insekter. Computer, smartphone og tablet Først lidt historie og tilbageblik, derefter lidt viden om teknologierne bag. Vi skal bl.a. skille en stationær PC ad, og finde ud af hvad den består af. Norden Hvad har de seks nordiske lande til fælles, og hvad er forskellene. Findes det Et sjovt emne om mystiske dyr, som videnskaben ikke ved meget om endnu. Vi kommer til at snakke om meget lige fra det sagnomspundne Lech Ness uhyre til mystiske dyr, som vi ved lever, men kun har få spor af, eller kun har fundet et enkelt levende eksemplar af. Farlige dyr i Danmark Overført fra sidste årsplan. Korte forløb Der kommer nogle korte forløb, hvor vi arbejder tværfagligt med andre fag, klik på overskrifterne herunder for beskrivelser af forløbene. (der kan blive tilføjet mere på listen): 1. Grantræet.\n15 Kristendom Undervisningen I kristendomsundervisningen skal vi igennem forløbende herunder, men i mange timer bliver der også læst historier op, debatteret og dramatiseret. Nogle timer bliver samlet i blokke som i Natur og Teknik, mens andre holdes enkeltvis. Jeg fører timeregnskab sideløbende, så jeg sikrer mig, at børnene får den undervisning, de skal have. Forløb Herunder de planlagte forløb. Der tages forbehold for ændringer og tilføjelser. Symboler og kirkens indretning Vi skal snakke om kristne symboler, og hvad de betyder, samt læse historier i relation til disse. Vi skal også snakke om kirkens indretning og besøge den lokale kirke, hvor vi går på jagt efter de ting, vi har snakket om. Jeg har lavet en aftale med en af præsterne, så vi kan komme ind i kirken. Symboler står også på sidste årsplan, men vi nåede det ikke. Roskilde domkirke Når vi skal på lejrtur til Roskilde, skal vi besøge Roskilde Domkirke, men det skal være en oplevelsestur, og ikke en tur med alt for lange oplæg. Vi forbereder os derfor godt hjemmefra, så børnene måske selv stiller spørgsmålene i forlængelse af det, de allerede ved. Børnene bliver desuden mindet om historierne, om da kristendommen kom til Danmark, som vi gennemgik sidste år, for Harald Blåtand siges at være begravet, der hvor Roskilde Domkirke står i dag. Andre religioner Børnene skal have viden om ligheder og forskelle mellem de store religioner islam, jødedom, hinduisme, budisme og kristendommen. Dig og mig Vi bygger videre på emnet af samme navn fra sidste år, som var en succes. Det bliver ikke ét sammenhængende emne som sidst, vi tager nogle timer en gang i mellem, hvor vi snakker om venskaber og måder at være sammen på, samt laver nogle lege i relation til dette. Emnet kommer til at være en del af den almindelige sociale dagsorden i klassen. Højtider Vi arbejder med julen i december og påsken op til påskeferien. Se også dansk forløbet Grantræet, som er tværfagligt. Døden Egentlig ikke et forløb men kun 1-2 timer (derfor ikke på forløbsoversigten). Det er tværfagligt med dansk, fordi vi læser bogen pigen der skulle vælge af Kim Fupz Aakeson. Det er en fremragende bog, om et meget seriøst og svært emne. En lille pige får besøg af Døden, som har glemt, om det er pigens mor eller far, han skal hente, så han siger til pigen, at hun skal vælge. Det kan hun selvfølgelig ikke (den ender godt). Der er ingen som Kim Fupz Aakeson, der kan skrive en bog om et sådan emne for børn, og slippe så godt afsted med det. Der er flere lag i bogen, der også har et tema om forståelse for andre mennesker, deres handlinger, tanker og motiver. Et tema som er relevant i forhold til at snakke om andre kulturer og religioner, derfor bruger jeg også bogen som udgangspunkt for forløbet om andre religioner, og vi arbejder med den i dansk i forbindelse med litteraturens formsprog, som er et af vores fagområder.\n16 Musik Undervisningen Sidste år forsøgte jeg at arbejde med arbejdshukommelse og socialt understøttende aktiviteter i musikundervisningen (se årsplan 2013/14), det er ikke muligt at evaluere på udbyttet, da det ikke har været lange sammenhængende aktiviteter med test af før og efter. Jeg har i år været til et oplæg med Kjeld Fredens, som er manden bag de tanker, jeg har arbejdet ud fra, og det har inspireret mig til mere, også fordi min fornemmelse er, at det har haft en positiv effekt på sammenholdet i klassen. Forløb Ud over forløbende bliver der sunget masser af sange, og de mange mål for musikfaget bliver alle berørt i løbet af året. Lydillustrationer Forløbet er tværfagligt med dansk. Vi laver lydkulisser til forskellige genrer. Stomp Vi ser inspirerende videoer, taler om hvad stomp er, og laver små stompscener i grupper. Engelske sange Vi synger engelske sange evt. i samarbejde med engelsklæreren. Sammenspil Vi laver sammenspil, og børnene får lov til at udforske forskellige instrumentgrupper. Skolekoncerten Vi forbereder årets skolekoncert. Rytmenoder Børnene skal lære rytmedelen af nodesystemet (det mest banale).\n17 Idræt Kommer Historie Formål At gøre eleverne bevidste om den rolle historie spiller i og på deres liv, og hvordan de kan påvirke historien. Med andre ord, at de forstår, de er historieskabende såvel som historieskabt. Desuden arbejdes der også med begrebet historiebevidsthed, hvor eleverne gerne skulle opnå en forståelse for, at der er en forbindelse mellem fortid, nutid og fremtid. Emnerne perspektiveres til elevernes livsverden, således de får Den Store Historie (verdens historien) sat i forbindelse med Den Lille Historie (familie/egen historie). Bogen er opbygget således, vi skal starte med at tale om hvad historie er, hvor finder vi den, og Den Store - og Den Lille Historie. Der vil blive sat en tidslinie op i klassen, hvor eleverne har mulighed for visuelt at kunne følge med i, hvornår noget er sket i forhold til noget andet, eller hvornår en periode er i forhold til andre. Som grundbog bruges Klar, parat, historie! for tredje klasse. Der vil i undervisningen blive arbejdet med følgende emner Egypten Kanonpunkt: Tutankhamon hvad har fundet af hans grav betydet, hvem var han, myterne om hans død og den overtro den er omgivet. Kapitlet kommer rundt om faraoer, Nilen, Egypten som imperium, pyramiderne, region og mumier, samfundet og den dagligdag der var. Grækenland Civilisationens vugge. Vi har mange levn fra det gamle Grækenland. Vores moderne samfund bygger på mange af de værdier og principper, der blev formuleret i det gamle Grækenland. Værdier som regionsfrihed og demokrati. Men også de olympiske lege blev opfundet her. Eleverne skal læse myter fra Grækenland, lære om de olympiske lege, menneskene der levede der og dannede samfundet, skabte handlen og udkonkurrere eller eroderede andre samfund ikke mindst i forbindelse med Alexander den Store. Kristendommens opståen I dette kapitel stifter eleverne bekendtskab med den historiske baggrund for, hvordan kristendommen opstod. Romerriget Kanonpunkt: Kejser Augustus Endnu et eksempel på et stort samfund, hvorfra vi stadig har spor i dag f.eks. mønter og love (Jyske Lov). Vi skal arbejde med Roms grundlæggelse (myten om Romulus og Remus), religion og hverdagen, gladiatorerne; det grundlag Romerriget bygger på, og hvordan det kunne bestå i omkring 1200 år. Samtidig skal vi også læse om de mennesker, der gjorde det muligt at besætte og inddrage fremmede lande i Romerriget. I første omgang Julius Cæsar og efter hans død Augustus. Nero bliver også nævnt, dog ikke så meget for det han bragte til riget, men mere for det dårlige han bragte med sig, som f.eks. forfølgelsen af de kristne. Den sidste cæsar der bliver nævnt er Trajan. Kapitlet afsluttes med Romerrigets deling og fald.\n18 Danmarks oldtid I forbindelse med dette emne vil vi sandsynligvis tage på ekskursion til National Museet, hvor vi kan se deres Oldtids udstilling. Mange af de ting, der er afbilledet i bogen, kan eleverne opleve live her. F.eks. kan eleverne se uroksen, flintdolken, ravdyrerne og bronzehjelmene. Stenalderen Kanonpunkt: Ertebøllekulturen Eleverne bliver her introduceret for den tidligste Danmarkshistorie. Heriblandt Ertebøllekunturen. Vi skal tale om, hvorfor denne periode hedder som den gør? Hvordan adskiller den sig fra det, vi tidligere har hørt om? Hvorfor er der denne forskel? Bondestenalderen Vi skal tale om, hvorfor denne periode hedder som den gør? Hvad kendetegner den? Hvorfor var det nødvendigt at gå over til landbrug? Hvordan levede de i denne periode? Bronzealderen Kanonpunkt: Solvognen Vi skal tale om, hvorfor denne periode hedder som den gør? Hvad kendetegner den? Hvordan muliggjorde denne periode sig, da hverken kobber eller tin findes naturligt i Danmark? Jernalderen Vi skal tale om, hvorfor denne periode hedder som den gør? Hvad kendetegner den? Vi skal tale om, hvordan det kunne lade sig gøre at arbejde med jern. Hvilken udvikling var nødvendig for at kunne gøre dette? Hvordan levede de i denne periode, og hvad levede de af? I forbindelse med Sagnet om kong Dan skal vi tale om Danmarks opstående. Ret til ændringer forbeholdes Billedkunst Kommer


Misforståelse kostede Hanne jobbet\nDagen efter, Hanne Christensen lagde et billede på Facebook, modtog hun en bortvisning fra sin chef. Frie Funktionærer har stævnet virksomheden.\nHanne Christensen var sygemeldt med en knæskade, da hun i februar lagde et billede på Facebook. Det forestillede hende og kæresten og var taget flere måneder før på en tur til Sverige. Men chefen i virksomheden Europhoner troede, det var et reelt feriefoto og bortviste hende derfor for at snyde med sin sygemelding.\nFor den 51-årige mødebooker betød det, at hun mistede løn og feriepenge svarende til 142.524 kr.\n– Jeg er ked af, at en misforståelse får så store konsekvenser. Jeg er rigtig skuffet over den måde, det er sket på og har følt mig meget vraget og ked af at miste mine gode kolleger.\nBortvisningen er da også helt uberettiget, mener Frie Funktionærers juridiske chef. For det første, fordi Hanne Christensen ikke har brudt reglerne for sin sygemelding - og selv hvis hun havde været i Sverige, ville det stadig ikke være nok til at bortvise hende.\n- Selv sygemeldte ansatte har jo lov til at leve et normalt liv, tage på ture og lægge billeder på Facebook. I dette tilfælde har lægerne endda rådet hende til at røre sig så meget som muligt, så uanset hvordan man vender og drejer det, så har virksomheden her begået en klar fejl, forklarer Claus Carstensen.\nDerfor er Europhoner blevet stævnet med krav om både de manglende løn- og feriekroner og desuden en godtgørelse for den urimelige bortvisning på godt 84.000 kr.\nIndtil videre har virksomheden ikke ønsket at indgå forlig, og derfor er sagen sendt videre til domstolene.\n- Det er min klare forventning, at vi vil vinde sagen, og jeg håber på en afgørelse, inden året er omme, lyder vurderingen fra Frie Funktionærers juridiske chef.\nFor Hanne Christensen er pengene ikke det primære argument for at køre sagen.\n- Jeg har været en meget pligtopfyldende medarbejder, og derfor gør det ondt\ni mig, at de ser stort på reglerne og bortviser mig uden grund. Jeg er ikke ude efter at plukke nogen – jeg vil egentlig bare gerne have de penge, jeg er berettiget til. Samtidig håber hun også, at hun ved at stå frem med sin sag kan forhindre, at andre havner i samme situation.\n3 gode råd til online opførsel\nTænk over din adfærd og udtalelser på de sociale medier – kan de tolkes anderledes, end de var tiltænkt?\nHusk, at både din nuværende chef, kollegerne og også en mulig fremtidig arbejdsplads kan læse med – ofte også selvom du ikke er venner med dem.\nHvis du er sygemeldt, så tænk over, hvad du deler på de sociale medier og hvilket signal, det sender. Undgå at udtale dig illoyalt om din chef, arbejdsplads eller kollegaer på sociale medier.


Pandurosvej 8, Midtbyen, 8600 Silkeborg\nINDFLYTNINGSKLAR MURERMESTERVILLA - GOD INDRETNING OG SKØN HAVE\nEr du på jagt efter en indflytningsklar, klassisk murermestervilla opført i 1931 ? - Så er boligen her!\nHer er man beliggende roligt på en stille vej, samtidig med at man er tæt på alt fra naturen omkring Silkeborgsøerne og skovene, Torvet samt midtbyen - og til familien der ønsker masser af plads og være bosat i et velfungerende miljø, er man ligeledes tæt på skole, børnehave/dagsinstitutioner, indkøb og foreningsliv.\nBoligen, der er i "3-plan" byder i stueplan på rummelig entré med mindre toilet fra 2019. Et køkken som giver rummet en masse charme, er placeret i åben forbindelse med spisestue, som ligeledes vinkler sig til en stor opholdsstue med gode rammer for kreativ indretning. Fra spisestue er der direkte adgang til skønneste terrassemiljø som skal opleves.\n1.sal byder på 3 gode værelser samt badeværelse.\nUnderetagen, med sin gode loftshøjde, rummer flere disponible rum, hvor af flere er i boligstandard samt endnu et badeværelse renoveret i 2007. Alt i alt en gennemtænkt indretning, ideel til børnefamilien.\n* Tag fra 2013\n* Gennemtænkt terrassemiljø og flot anlagt have\n* Vinduer fra ca. 2000\n* Brugbar underetage + 3 værelser på 1.sal\n* 2 badeværelser / toilet i alle plan\n* Flot klassisk murermesterstil\n* Velholdt - og indflytningsklart!\nHuset har fået en gennemgribende renovering, og der er foretaget nogle gode løsninger som passer perfekt til huset. Indvendigt har du en bolig du kan flytte ind i med det samme, og udvendigt får du en skøn have med hyggelige kroge omkring terrassemiljøet, samtidig med en have hvor børnene kan lege.


Jeg er her stadig…. - Line Thams\nSøndag morgen gik turen mod Aabenraa, mit barndoms-hood. Jeg skulle køre sprint distancen, og det er vel også tilbage på “kendt” jord. Jeg har kørt gu’ve’hvor’mange sprinter, og det mærkede jeg også lidt til under racet. Helt grøn var jeg trods alt ikke, selvom det var lang tid, siden jeg havde været i ilden sidst! Men jeg var sgu usikker inden start….”kan jeg finde ud af at klikke hjelmen, har jeg glemt hvor ondt det gør, kan jeg egentlig stadig finde ud af det?”. Alt sammen rimelig irrationelt – som de pre-race tanker nu tit er…”Stadig finde ud af at cykle?”. “Amen, oh my gee Line, du har cyklet, siden du var 3 år…det skal vist nok liiiige gå an.”\nI Aabenraa blev der kørt race på tre distancer: en sprint duathlon (5-24-5), en sprint triathlon (500-24-5) og en OL-distance (1500-40-10) med samlet set små 100 deltagere pga corona-begrænsninger. Så det var nogle relativt små felter, der var igang – men fordi det vel er et af de eneste races, der bliver kørt i år, var der et fint niveau all-round. På sprinten vidste jeg, at min tidligere træningsmakker fra Aarhus’ eliteteam Andreas Schönrock og nuværende fra Odense’s eliteteam Daniel Nykvist var til start, og jeg havde inden start leget med tanken om at prøve at følge med dem, så længe jeg nu kunne holde. Lige inden start fik jeg også nys om, at jeg skulle være obs på Thomas Nielsen, en ung triatlet fra Esbjerg, som er kommet til, mens jeg har været ude. Det endte også med at blive de tre, jeg prøvede hestekræfter med/mod.\nJeg startede dagen med at tage en lidt kontroversiel beslutning. Jeg droppede våddragten, selvom det egentlig var lovligt at svømme med. Vandet var 20 grader, og luften var omkring 30, så jeg vidste, jeg ihverfald ikke kom til at fryse. Desuden er Aabenraa Strand ret lavvande, så jeg vidste også at vi reelt set nok kun kom til at svømme 250-300m af de 500m – resten var delfinhop eller løb i vand. Hvad jeg ville tabe af tid i selve svømningen, satsede jeg på at hente i skiftezonen og på mere fri bevægelighed til løbet i vand og på stranden. Som Per (race arrangør) sagde lige inden start: “Hvis man ikke tager risici, vinder man heller ikke.” Han endte heldigvis med at få ret. 🙂\nDaniel Nykvist startede med at få os alle til at ligne amatører, da han tog 10-20 meter på resten af feltet de første 100m. Selve svømningen var ikke det smukkeste, der er kommet ud af mine arme – men jeg kom fint afsted. Vi lå lidt spredt efter første og eneste bøje (jeg lå ihverfald ikke med andre ;p), og kom lidt på afveje – både i fysisk forstand og mentalt. Jeg lå og begyndte at tænke over, om det var tid til at få et tjek hos øjenlæge… Jeg anede ikke, hvad jeg skulle sigte imod for at komme kortest mulig tilbage til skiftezonen. “Måske skal jeg snart tilbage og ha de hinkestensbriller, jeg havde som lille, og egentlig er vokset fra…måske er jeg vokset tilbage til dem? Kan man egentlig godt vokse tilbage til sådan noget?….nåh ja, der er et race igang, Thamsi. Refokuser, og så længe du svømmer ind imod menneskemængden, så er du på rette vej”. Jeg havde bare lykkeligt glemt, at der ligesom var rimelig pakket med mennesker langs hele stranden, som der jo er, når den danske sommer rammer +15 grader. Men ind kom jeg, og kun kort efter Daniel og Andreas, mens Thomas var 15 sek. foran.\nMed et af mine bedste skifte til dato (utroligt nok ingen rust her!), kom jeg afsted på cyklen og kunne spotte Thomas. Jeg havde en semi-game-plan om at køre cyklingen progressivt – så de tre runder af 8km blev kørt hurtigere og hurtigere for hver omgang. MEDMINDRE at jeg havde mulighed for at race med drengene – så ville jeg satse hele butikken og køre med. Det er trods alt nok, det jeg har savnet mest. At RACE.\nOg jeg var med det samme i race-mode igen; jeg VILLE hente Thomas, og jeg fangede ham efter 1-2km, hvorefter vi kort kom på afveje fra ruten og lige måtte teste vores u-vending skills, for at komme tilbage på track. Det tog dog max 10-15 sek – men også nok til at hullet ned til Andreas og Daniel blev lukket. Så nu var vi altså samlet, os fire i front, og jeg gjorde mig mentalt klar til, at der ville blive trykket til. Jeg kiggede ned på watt-måleren og tænkte: “Oh f!”. Min plan om at køre progressivt var ihverfald røget; medmindre at jeg ville lave ny FTP-rekord undervejs. Good-old-aggresivt race 😉 Jeg satte mig bag Andreas i nogle km og blev positivt overrasket over, at jeg kunne følge med. Jeg kunne godt se, at jeg skulle træde nogle rimeligt seriøse watt – og flere end jeg havde regnet med kunne komme ud af benene, men jeg havde det relativt komfortabelt. Ruten var hhv 4km “head-down-og-få-fart-i-cyklen” og 4km mere teknisk kørsel med 13 sving (thank god for skivebremser!) og en blød lille stigning. Strålende kombi, hvis jeg skal sige det! 🙂 Efter 1 runde lagde jeg mig i front igen, og da jeg kiggede tilbage 4 km senere, kunne jeg kun se Thomas.\nLige dér tænkte jeg halvt “Fork, hvor fedt….nu skal jeg altså have hurtigste cykelsplit overall!!” – og halvt: “Åh nej Line, hvad har du rodet dig selv ud i. Det kan altså godt være, du dør med løbeskoene på“. (Det ville i så fald ikke blive første gang, at jeg kørte over evne pga adrenalinens smertestillende funktion ;). Jeg holdt hjem og kørte ærlig talt meget bedre end forventet. Maja havde sagt til mig lige inden start: “Husk nu på, at hvis det bliver lige så godt som en god træningsdag, så er det perfekt!” Og det er så sandt – det er sjældent, at man er meget bedre end sine bedste træningsdage i race (selvom en nedtrapning og lidt adrenalin altid hjælper 😉 ) – i virkeligheden rammer man nok oftere et groft gennemsnit af sine træningsdage. Og så en gang i mellem rammer man mere, end hvad man har præsteret i træningen op til….og det var én af de halv-magiske dage! Jeg kom først i T2 (40.2 i snit), skarpt forfulgt af Thomas. Jeg fik efterfølgende et par kommentarer omkring hvor “hurtigt min cykel kørte”…og ved I hvad, det er sgu iorden 🙂 Lad os ikke underminere, at godt udstyr er rimelig essentielt for at køre hurtigt – og hands down, så er min nuværende TT-cykel Specialized Shiv Disc den bedste cykel, jeg nogensinde har kørt på! I skiftezonen ventede de berygtede løbesko fra Nike mig. Dem der efter sigende, giver 4% hurtigere løb. Og jo, de er sgu hurtige – når de først er på! Men de sekunder jeg vandt i løbeskoene, tabte jeg nok også i skiftetiden 😉\nThomas kom altså ud af skiftet foran mig, og fik hurtigt et hul på 100m. Det havde han også, da vi rundede første af to runder. I sidelinjen stod Andreas Petz men en entusiasme, som om vi kørte VM: “DU KAN VINDE OVERALLL!” Med den opfordring, smed jeg en mental lasso om livet på Thomas og begyndte at hive til. Hvad der hele tiden havde føltes som et rimeligt komfortabelt race, blev lige pludselig meget ukomfortabelt! 😉 Det var også, som om Thomas kunne mærke at jeg trak i ham, og han fik også tilsvarende gang i farten i front. Med 1 km til mål indså jeg, at jeg ikke ville nå at hente ham, og jeg lod mig selv nyde hele situationen. I’m back. På hjemmebane. Foran min familie, tidligere svømmetrænere, træningsmakkere, mine folkeskole-veninders forældre, gymnasielærere – og ikke mindst tyske turister og små-berusede strandgæster. Jeg kunne virkelig ikke have ønsket mig mere, og hvis det skulle ende med at være det eneste race i år, så er det også helt okay. Jeg er blevet vant til at vente. Og jeg er glad for have ventet.\nThomas endte med at vinde, og jeg kom ind 40 sek efter. Jeg tikkede en løbetid på noget i 19:50’erne, og der virker til at være rimelig bred enighed om, at ruten var 5.2km. Jeg startede løb op i april efter en skadespause og er pt på 40km/ugen med én ugentlig kvalitetssession. Jeg har ikke rigtig løbet noget i sub 4:00 pace (ihvertfald ikke uden at det har været yderst ubehageligt og bambi-på-glat-is-teknik), så det var en positiv overraskelse at løbe med den fart på offbike. Daniel kom i hælene på mig, og så Andreas, der også kom tilbage efter en længere skadesperiode. Podie-festen blev der ikke noget af i år pga. virussen, men lad mig nævne, at jeg havde virtuelt selskab på kvinde-podiet af Shiva Leisner og Janne Frimodt. OL-distancen blev vundet af to af mine goodies: Daniel Bækkegård og Maja Stage.\nTusind tak til crewet og de frivillige bag Aabenraa Triathlon, for at gøre det muligt – for at tage kampen op imod alle corona reglerne og stille et rigtig godt arrangement på benene. Ikke mindst, og et meget længe ventet, TAK til mine supportere, der stadig er med – igennem mudder og glimmer. Tak til mine træningsmakkere for at holde mig kørende i de sidste par år, og for at hjælpe mig i form de sidste par måneder. Da jeg kom til træning mandag aften, lavede Miki en jubelscene, som om jeg havde vundet et mesterskab. Vi ved alle, at der er stadig lang vej fra Aabenraa til det, men symbolsk set var det sgu Tri Team SDU i en nøddeskal! TAK 🙂\nLad mig slutte af i bedste Randy-stil: I am back! Men ps: Jeg var egentlig aldrig sådan rigtig væk… 😉\nAabenraa triathlonrace dayrace report


Læs mere om vores klinik i Viby J ved Århus\n5 ud af 5 stjerner på baggrund af 16 anmeldelser på Facebook\nDyrlæge Jan Hrolv Larsen\nJan blev dyrlægeuddannet i 1984.\nHan arbejdede i forskellige praksis og på slagterier indtil 1992.\n1/1 1992 startede han Holme Dyreklinik sideløbende med at han arbejdede som kontrollerende dyrlæge på Aarhus Offentlige Slagtehus.\nHan startede på fuld tid på klinikken 1997.\nPå Holme Dyreklinik har Jan det fulde dyrlægeansvar og er dermed den person, som vil rådføre Dig omkring Dit dyr.\nJan's meget glødende hobby er indenfor planteverdenen, idet han har en af Danmarks største orchidé-samlinger. Denne interesse har han dyrket siden 1973, og sidste tiltag er, at han har startet et firma med import og salg af Orchidéer over hele verden.\nDerudover spiller han Volleyball på hyggeplan.\nJan "samler på" vildkatte og har i øjeblikket 2 stykker, som kraftigt overvejer at blive til tamkatte!! Sofus mangler et stykke hale, men kompenserer for det ved at være MEGET kraftig, og Kittemit er efter en meget sky start nu ikke til at skrabe af når han kommer med maden.\nKaren er uddannet af livet igennem mange år.\nHun har arbejdet som veterinærsygeplejerske på forskellige klinikker i 13 år indtil 1990. Igennem ti år har hun været ansat som konsulent hos Hill´s.\nKaren er ikke synlig på Holme Dyreklinik da hun er drivkraften bag vores dyrepension.\nKaren's altopslugende lidenskab er slædehunde-kørsel. Hun har pt. 22 Siberian Huskies, som hun kører løb med. Dels i Danmark på vogn men også på slæde i Sverige og Norge. Hun er indehaver af kennelen: Yaz´Yarkova og avler meget få hvalpe og kun til "eget brug".\nOg så har hun for nyligt ekspanderet sit hundehold til også at omfatte to Borzoi´er ..... :)\nVi kommer meget gerne ud i katte- og hundeklubber og holder foredrag. Emnerne vælger I selv, og hvis I kommer med jeres ønsker i god tid, kan det meste lade sig gøre.\nVi tager os altid god tid til den enkelte patient, og i de daglige konsultationer er der mulighed for at få gode råd omkring pleje, adfærd mm.\nTelefon: 86 28 66 88\nHolme Dyreklinik - KJ Orchids v/Jan Hrolv Larsen\nTlf.: 86 28 66 88


linkno.aresgrb.se › Beautiful things › Undersøgelse for brystkræft\nTrafikstøj øger risiko for brystkræft | Ingeniøren Nationale screeningsprogrammer har til formål at reducere sygelighed og dødelighed brystkræft befolkningen. Befolkningsrettet screening indebærer, at der tilbydes undersøgelser af store befolkningsgrupper, der som udgangspunkt er raske. Når nationale screeningsprogrammer overvejes indført eller ændret, må det vurderes, om fordelene opvejer ulemperne. Det grundlæggende i en sådan afvejning bliver, om de gavnlige virkninger af screening opvejer de mulige fysiske, psykiske og sociale skadevirkninger for de for, såvel som økonomiske og sociale konsekvenser for samfundet undersøgelse helhed. Sundhedsstyrelsens publicerede i november en opdatering af de hidtidige anbefalinger for nationale screeningsprogrammer med henblik på at have tidssvarende, klare retningslinjer, hvad enten det drejer sig om indførelse af, ændringer i, eller afvikling af screeningsprogrammer. I forlængelse heraf opretter Sundhedsstyrelsen et rådgivende udvalg for nationale screeningsprogrammer. Sundhedsstyrelsens Rådgivende Udvalg for Nationale Screeningsprogrammer har til opgave løbende at yde bred faglig rådgivning til Sundhedsstyrelsen vedrørende nationale screeningsprogrammer. klimakteriet blödningar efter samlag Kvinder udsat for trafikstøj har større risiko for at udvikle brystkræft. Det viser en ny dansk undersøgelse fra Kræftens Bekæmpelse, som for. Ny forskning fra Kræftens Bekæmpelse viser, at almindelig allergimedicin forstærker effekten af kemoterapi. den af brystkræft, hvorimod vort Lancet review [2, 3] skulle påstå det være døde af brystkræft , idet bryst- En norsk undersøgelse  har i øvrigt vist, at man. brystkræft översättning i ordboken danska - svenska vid Glosbe, da unødvendige undersøgelser og behandlinger kan undgås og brystkræft opdages tidligere.\nUndersøgelse for brystkræft Trafikstøj øger risiko for brystkræft\nVirka med pärlor - undersøgelse for brystkræft. Kommissorium og medlemmer\nDenne mail er ikke sikker. Din mail bør derfor ikke indeholde personfølsomme oplysninger. Læs, hvordan du sender sikker digital post: Du forsøger muligvis at få adgang til dette websted fra en sikret browser på serveren. Aktivér scripts, og genindlæs siden. Brystkræft er den hyppigste kræftsygdom hos kvinder i Danmark. da Desuden tyder visse undersøgelser på at aspirin nedsætter risikoen for når det gælder brystkræft, livmoderhalskræft og endetarms- og tyktarmskræft, og at. Befolkningsrettet screening indebærer, at der tilbydes undersøgelser af store befolkningsgrupper, der som udgangspunkt er raske. Ved mistanke om brystkræft får man foretaget tre typer undersøgelser: en lægeundersøgelse, en billedundersøgelse og en vævsprøve (biopsi). Da undersøgelsen består af tre dele, kaldes den også en 'triple test' eller 'triple diagnostik'. Brystkræft behandles som regel med operation efterfulgt af strålebehandling, kemoterapi, antihormon- eller antistofbehandling. Hvilken type behandling, der er bedst egnet, afhænger bl.a. af knudens størrelse. Screening for brystkræft er et landsdækkende tilbud til alle kvinder i aldersgruppen år. Kvinder inviteres til at deltage i tilbuddet ca. hvert 2. år. Dog kan tidspunktet for invitation til screening afhænge af, hvornår du tidligere har deltaget i screening for brystkræft, eller om du har været til opfølgende undersøgelse. rosa randig tapet Undersøgelse af brystet med hånd Første del af undersøgelsen kan lægen gennemføre uden hjælpemidler. Lægen spørger til din sygehistorie, samt om der er tilfælde af brystkræft i din familie. Brystkræft er den hyppigste kræftsygdom hos kvinder og rammer cirka en ud af ti. Har kan du læse om årsager, symptomer, diagnose og behandling. Toggle navigation. Sådanne små knuder opdages naturligvis kun hos kvinder, der får foretaget billeddiagnostisk undersøgelse, for eksempel ved mammografiscreening. Danske forskere står bag det første videnskabelige studie, som påviser sammenhæng mellem et højt støjniveau og udvikling af kræft. Kvinder udsat for trafikstøj har større risiko for at udvikle brystkræft.\nKræftlinjen, chat, onlinerådgivning, brevkasse, lokale kræftrådgivninger, patientforeninger, kalender. Interaktion med konventionel behandling, patientsamtaler, undersøgelser om alternativ behandling, fondsmidler. Samtaler med patienter og pårørende, socialt sårbare patienter, støtte til børn og unge, lægefaglige udtalelser. Den rehabiliterende indsats på kræftområdet, videoer om senfølger, skabelon og redskaber til rehabilitering. Ny forskning fra Kræftens Bekæmpelse viser, at almindelig allergimedicin forstærker effekten af kemoterapi. den af brystkræft, hvorimod vort Lancet review [2, 3] skulle påstå det være døde af brystkræft , idet bryst- En norsk undersøgelse  har i øvrigt vist, at man. brystkræft översättning i ordboken danska - svenska vid Glosbe, da unødvendige undersøgelser og behandlinger kan undgås og brystkræft opdages tidligere.\nAlt om brystkræft. LÆS FLERE ARTIKLER OM KRÆFT. SE FLERE FORLØBSBESKRIVELSER; Original tekst af Felicia Geertinger, praktiserende læge. Sidst opdateret: Til dig fra Netdoktor. SPONSERET INDHOLD. BREVKASSE. Få nyheder om sundhed fra . Brystkræft rammer ca. hver kvinde. Læs om knuder i brystet og hvordan du undersøger dig selv. Læs om bryst-diagnostisering, -behandling og brystrekonstruktion, mammografi og sygdomme i brystvorterne og bryster. Den kan ved nærmere undersøgelse vise sig at være en kræft knude. Sådan stilles diagnosen Ved mistanke om brystkræft foretager lægen undersøgelser med mammografi og en ultralydsundersøgelse af bryst og lymfeknuder.\nUndersøgelse for brystkræft hälsan och arbetslivet\nDiagnose og stadieinddeling Man kan brystkræft vide, om der er kræft i brystet, for en vævsprøve af knuden undersøgelse undersøgt i mikroskop. Påvirkning af huden på brystet med enten indtrækning af huden eller rynkedannelse.\nDen rehabiliterende indsats på kræftområdet, videoer om senfølger, skabelon og redskaber til rehabilitering. Den palliative indsats på kræftområdet, anbefalinger og redskaber til palliation, faglige palliative netværk. Barometerundersøgelser, PRO-værktøjer, organisatorisk brugerinvolvering, fælles beslutningstagning. baseball jacka dam\nda Desuden tyder visse undersøgelser på at aspirin nedsætter risikoen for når det gælder brystkræft, livmoderhalskræft og endetarms- og tyktarmskræft, og at. Befolkningsrettet screening indebærer, at der tilbydes undersøgelser af store befolkningsgrupper, der som udgangspunkt er raske.\nRicola halstabletter sverige - undersøgelse for brystkræft. Kommissorium og medlemmer\nEt bryst udgøres af en kirtel, som er lejret undersøgelse fedt og bindevæv. Kirtelvævet kan danne mælk, som via udførselsgange udmunder på brystvorten. Brystkræft opstår næsten altid i kirtelvævet eller i udførselsgangene. Fællesbetegnelsen for disse kræfttyper er karcinomer. Den mest brystkræft type er det duktale for, der udgår fra dækcellerne i udførselsgangene.\nUndersøgelse for brystkræft Antihistaminer er en gruppe lægemidler, som er velundersøgte og har få bivirkninger. Patienter, som fik kemoterapi og anvendte loratadin, havde 24 pct. Deltag i screening Kræftens Bekæmpelse anbefaler at deltage i de screeningsprogrammer, du bliver tilbudt. Den palliative indsats på kræftområdet, anbefalinger og redskaber til palliation, faglige palliative netværk.\nJo længere tid kvinder bruger hormonprævention, jo større er risiko for at få brystkræft, viser nyt dansk studie. Særligt kvinder i 40'erne bør.


NÆRINGSBASEN FØDEVAREVIRKSOMHED - PDF\nDownload "NÆRINGSBASEN FØDEVAREVIRKSOMHED"\n1 NÆRINGSBASEN FØDEVAREVIRKSOMHED Sådan skal du gøre, hvis du driver en fødevarevirksomhed\n2 NÆRINGSBASEN HVAD ER NÆRINGSBASEN? Næringsbasen er et offentligt tilgængeligt register i Erhvervsstyrelsen, hvor alle, der sælger fødevarer til forbrugere, herunder catering, restaurationer og fødevareengrosvirksomheder, skal være optaget for lovligt at kunne drive deres virksomhed. Næringsbasen indeholder derfor en oversigt over alle disse virksomheder. Her kan du bl.a. se indehaverens navn og adressen på virksomheden. Lovgivningen om Næringsbasen har to formål: Alle kan slå en bestemt virksomhed op i Næringsbasen og se, om den har næringsbrev til at drive fødevarevirksomhed. Næringsbasen indeholder også en database, der er lukket for offentligheden. Her kan myndigheder, der foretager kontrol, f.eks. SKAT eller fødevareregionerne, registrere væsentlige overtrædelser af lovgivningen mv. Næringsbasen giver dermed et samlet overblik over fødevarevirksomhederne, og det bliver lettere at føre en målrettet og effektiv kontrol til fordel for fødevarebranchen og dens kunder. Hæftet handler kun om krav vedrørende Næringsbasen For at drive fødevarevirksomhed, f.eks. butik, restauration eller transport af fødevarer, er der en række andre krav, som skal være opfyldt. Det kan være at få et CVR-nr., være momsregistreret, have fødevarecertifikat eller hygiejnekursus, få godkendt lokaler eller andet. Dette hæfte handler kun om Næringsbasen, så du får ikke oplysning om disse andre krav. Du må henvende dig til de relevante myndigheder for de krav, som gælder for din type fødevarevirksomhed. Har du spørgsmål, som du ikke kan finde svar på her i hæftet eller på internettet, kan du kontakte Erhvervsstyrelsen. Se kontaktoplysninger på bagsiden af hæftet. Hvis du ikke betaler for at være optaget i Næringsbasen, vil du blive slettet automatisk og må ikke længere drive fødevarevirksomhed. at sikre, at de, der driver fødevarevirksomhed, kender til de vigtigste regler om fødevarer, arbejdsmiljøforhold, pant på emballage, skat og afgifter. Man kan miste retten til at drive fødevarevirksomhed i op til 5 år ved domstolenes beslutning. Retten kan endvidere inddrages midlertidigt efter beslutning af Fødevarestyrelsen. Du kan læse mere om Næringsbasen på Erhvervsstyrelsens hjemmeside: Erhvervsstyrelsen, Erhvervs- og Vækstministeriet februar at give mulighed for, at personer eller virksomheder, der overtræder den relevante lovgivning gentagne gange eller under skærpende omstændigheder, kan blive slettet fra Næringsbasen i en periode, hvor de så ikke må drive fødevarevirksomhed. / 2 / / NÆRINGSBASEN / / NÆRINGSBASEN / / 3 /\n3 00 INDHOLD 01 KORT OM NÆRINGSBASEN Hvem er omfattet? Hvad betyder reglerne? Hvad er et næringsbrev? Næringsprøven, hvad er det? 02 KOSTER DET NOGET AT VÆRE OPTAGET I NÆRINGSBASEN? Den årlige betaling Hvad sker der, hvis jeg ikke betaler? Er det muligt at slippe for den årlige betaling? Hvornår og hvordan bliver betalingen opkrævet? 03 HVEM ER OMFATTET? Fødevarebutik Fødevareengrosvirksomhed Restauration Er der fødevarevirksomheder, der ikke skal optages i næringsbasen? 04 HVILKE PERSONER OG FORRETNINGSSTEDER (PRODUKTIONSENHEDER) SKAL OPTAGES I NÆRINGSBASEN? Hvem skal optages? Hvilken adresse skal optages? Hvad gælder, hvis jeg har mere end et forretningssted? Hvad gælder, hvis jeg flytter til nye lokaler eller udvider min virksomhed? 05 HVILKE KRAV SKAL JEG OPFYLDE FOR AT BLIVE OPTAGET I NÆRINGSBASEN? Betingelser Særlige regler for selskaber HVAD SKAL JEG RENT PRAKTISK GØRE FOR AT BLIVE OPTAGET? 07 HVAD ER NÆRINGSPRØVEN? Hvem skal bestå næringsprøven? Hvad handler næringsprøven om? Hvor bliver næringsprøven holdt, og hvordan melder jeg mig til? Hvad koster næringsprøven? Hvordan foregår næringsprøven? Hvilke sprog kan jeg tage næringsprøven på? Kan jeg få hjælp til næringsprøven? 08 KAN JEG FÅ UNDERVISNING, INDEN JEG GÅR TIL NÆRINGSPRØVE? Hvor og hvordan kan jeg få undervisning? Selv-studie på internettet Kursus på et uddannelsested 09 KAN MAN MISTE RETTEN TIL AT DRIVE FØDEVAREVIRKSOMHED? Hvordan kan man miste retten til at drive fødevarevirksomhed? Frakendelse ved domstolene hvad skal der til? Midlertidig inddragelse/fratagelse hvad skal der til? 10 KAN MAN BLIVE SLETTET I NÆRINGSBASEN AF ANDRE GRUNDE? Betingelserne er ikke længere opfyldt Manglende betaling Virksomheden ophører Virksomheden flytter forretningssted Du vil ikke drive fødevarevirksomhed mere Vil du senere starte fødevarevirksomhed igen? / 4 / / INDHOLD / / INDHOLD / / 5 /\n4 01 KORT OM NÆRINGSBASEN 02 KOSTER DET NOGET AT VÆRE OPTAGET I NÆRINGSBASEN? HVEM ER OMFATTET? Alle, der driver en virksomhed, som: sælger fødevarer direkte til forbrugere, herunder catering sælger fødevarer til nydelse på eller ved stedet (servering) sælger fødevarer til andre virksomheder med henblik på videresalg eller forarbejdning (engrossalg), eller beskæftiger sig med transport, forarbejdning eller opbevaring af fødevarer. NÆRINGSPRØVEN, HVAD ER DET? Hvis du vil starte en fødevarevirksomhed, skal du som udgangspunkt bestå en næringsprøve for at blive optaget i Næringsbasen. Næringsprøven omfatter den lovgivning, der har betydning for at drive en fødevarevirksomhed. Du kan læse mere om næringsprøven og om mulighederne for at blive undtaget fra prøven i kapitlerne 5 og 7. DEN ÅRLIGE BETALING Det koster et årligt gebyr for hvert næringsbrev. Læs mere om betalingen for Næringsbasen på næringsbasen. Beløbet bliver årligt opkrævet for alle de næringsbreve, som er i Næringsbasen. Beløbet bliver derfor ikke opkrævet for en periode! HVORNÅR OG HVORDAN BLIVER BETALINGEN OPKRÆVET? Faktura med girokort udsendes hvert år. På denne er de næringsbreve anført, som du skal betale for. Det er muligt at benytte PBS. HVAD ER EN UNDTAGELSESERKLÆRING? En undtagelseserklæring er en erklæring, som skal afgives af en godkendt revisor eller af en advokat, og som bekræfter, at din virksomhed inden for det seneste år: I kapitel 3 kan du læse nærmere om de forskellige typer fødevarevirksomheder, herunder hvilke fødevarevirksomheder, der ikke skal optages i Næringsbasen. HVAD BETYDER REGLERNE? Lovgivningen om Næringsbasen betyder, at du skal være optaget i Næringsbasen for lovligt at kunne drive fødevarevirksomhed. Det gælder, uanset hvornår du har startet din virksomhed. HVORNÅR SKAL JEG OPTAGES I NÆRINGSBASEN? Det er forbudt at drive fødevarevirksomhed uden at være optaget i Næringsbasen, hvis du har en årlig omsætning af fødevarer for over kr. ekskl. moms. Du må derfor først åbne en fødevarevirksomhed, når den er optaget i Næringsbasen. HVAD SKER DER, HVIS JEG IKKE BETALER? Hvis du ikke betaler din faktura, bliver du slettet i Næringsbasen, og du må ikke længere drive forretning med fødevarevirksomhed. Du kan blive optaget igen, så snart det skyldige beløb er betalt. Ud over betalingen skal du dog optage virksomheden igen med din Digitale Signatur/NemID eller udfylde og indsende en optagelsesblanket til Erhvervsstyrelsen. har aflagt en revideret årsrapport ikke er straffet for væsentlige overtrædelser af skatteeller afgiftslovgivningen eller pantlovgivningen, 0g ikke er straffet for mere end én væsentlig overtrædelse af fødevarelovgivningen. En undtagelseserklæring skal afgives til Erhvervsstyrelsen og betyder, at du i et år kan blive fritaget for at få indberettet væsentlige overtrædelser til registret se kapitel 9. Næringsbasen er offentlig og kan ses på naeringsbasen. Den indeholder oplysninger om alle, der har ret til at drive fødevarevirksomhed. HVAD ER ET NÆRINGSBREV? Når du er optaget i Næringsbasen, har du samtidig automatisk fået næringsbrev til din fødevarevirksomhed. Næringsbrevet er ikke et bevis på papir. Dit bevis på næringsbrevet er alene, at du er optaget i Næringsbasen. ER DET MULIGT AT SLIPPE FOR DEN ÅRLIGE BETALING? Ja! Det er muligt, at du kan blive fritaget for den årlige betaling. Det kræver, at der er afgivet en undtagelseserklæring og en betalingsoplysning til Erhvervsstyrelsen se nærmere herom i boksen til højre. HVAD ER EN BETALINGSOPLYSNING? En betalingsoplysning er en tillægserklæring til undtagelseserklæringen, som angiver, hvor mange næringsbreve der skal betales det årlige gebyr for. Hvis et forretningssted ikke har nogen overtrædelser af fødevarelovgivningen registreret, kan du med en betalingsoplysning slippe for at betale det årlige gebyr for næringsbreve til dette forretningssted. Du kan få mere at vide om undtagelseserklæringen og betalingsoplysningen ved at kontakte en advokat eller en revisor. / 6 / / kort om NÆRINGSBASEN / / KOSTER DET NOGET AT VÆRE OPTAGET I NÆRINGSBASEN? / / 7 /\n5 O3 HVEM ER OMFATTET? Fødevarevirksomheder med detailsalg af fødevarer, herunder catering, restauration og fødevareengrosvirksomhed. En fødevarevirksomhed er både en egentlig butik, en internetbutik og en cateringvirksomhed. Der gælder således samme regler for disse virksomheder. ER DER FØDEVAREVIRKSOMHEDER, DER IKKE SKAL OPTAGES I NÆRINGSBASEN? Ja, du kan drive disse former for fødevarevirksomhed uden at skulle optages i Næringsbasen, f.eks.: FØDEVAREBUTIK En fødevarebutik er en virksomhed, som sælger fødevarer direkte til forbrugere. Fødevarer er alle varer, som spises eller drikkes af mennesker (tobaksvarer, typiske varer i en dyrehandel og lign. er således ikke omfattet). Fødevarer omfatter også alle drikkevarer, som sodavand, øl, vin, alle madvarer, hvad enten varerne sælges emballeret, i dåser, uindpakkede, dybfrosne eller friske. Slik, frugt, grønt, kødvarer, kosttilskud, brød, kager og flåede tomater på dåse er derfor eksempler på fødevarer. FØDEVAREENGROSVIRKSOMHED En fødevareengrosvirksomhed er en virksomhed, som sælger fødevarer til andre virksomheder med henblik på videresalg eller forarbejdning. En fødevareengrosvirksomhed omfatter også selvstændig erhvervsvirksomhed med transport eller opbevaring af fødevarer. Det gælder f.eks. vognmandsvirksomhed og lagerdrift. RESTAURATION En restauration er en virksomhed, der sælger/serverer spise- og drikkevarer til nydelse på eller ved salgslokalet. Eksempler er: virksomheder, der ikke skal være momsregistrerede virksomheder, som er momsregistrerede, men som årligt sælger fødevarer for under kr. ekskl. moms apoteker offentlige institutioner kantiner bed and breakfast pensionater transport af fødevarer fra primærproducent primærproduktion, opdræt eller dyrkning af primærprodukter, herunder høst, malkning og husdyrproduktion. Typiske eksempler på fødevarebutikker er kiosker, slagterbutikker, bagerbutikker, supermarkeder og lign. Også butikker, som hovedsageligt sælger andre varer end fødevarer, kan betragtes som en fødevarebutik og vil skulle optages i Næringsbasen, fordi de også sælger slik, is, chips mv. Typiske eksempler herpå er byggemarkeder, videobutikker, legetøjsbutikker og lign. med en omsætning fra fødevarevirksomhed på over kr. ekskl. moms. En cateringvirksomhed regnes også for en fødevarebutik. En cateringvirksomhed er en virksomhed, der foretager levering og tilberedning af mad. En cateringvirksomhed kan have mange navne, f.eks. diner transportable, mad ud af huset osv. bodegaer spise- og danserestaurationer natklubber og diskoteker cafeer og vinbarer pizzeriaer, grillbarer og pølsevogne (hvis der er opstillet borde eller opsat hylder el.lign., hvor man kan spise maden). Det er en betingelse for at få en alkoholbevilling, at du er optaget i Næringsbasen. Landmænd og andre primærproducenter, som afsætter deres produktion til f.eks. slagterier og mejerier, er ikke omfattet. Foto: BEE-LINE / 8 / / hvem er omfattet? / / hvem er omfattet? / / 9 /\n6 O4 HVILKE PERSONER OG FOR- RETNINGSSTEDER (PRODUK- TIONSENHEDER) SKAL OPTAGES I NÆRINGSBASEN? HVEM SKAL OPTAGES? Enhver, der driver en fødevarevirksomhed, skal optages i Næringsbasen. Hvem er enhver : Udøver du virksomhed fra flere geografiske adresser, svarer forretningsstederne til de produktionsenheder, der fremgår af CVR. Hvis du har et næringsbrev til hver forretningsenhed, vil indberettede overtrædelser vedrørende hver forretningsenhed blive registreret under den relevante forretningsenhed. Det vil altså være muligt at skelne mellem dem, også for myndighederne. EKSEMPLER: 1. En person ejer 2 forretninger, hvor der sælges/serveres fødevarer/drikkevarer. Personen skal optages med 2 forretningssteder i Næringsbasen, dvs. have 2 næringsbreve. Er det en personligt drevet virksomhed, er det den person, der er indehaver af virksomheden. Drives virksomheden i selskabsform, f.eks. som et aktie- eller anpartsselskab, skal selskabet registreres med en næringsbrevsansvarlig, se kapitel 5. Drives virksomheden som et interessentskab (I/S) eller et kommanditselskab (K/S), er det alle fuldt ansvarlige deltagere (dvs. interessenter og komplementarer). Hvis du omfører varer, dvs. sælger varer fra en bil, cykel eller lign., er dit forretningssted den adresse, hvor din virksomhed er registreret. Det kan f.eks. være din egen hjemadresse. Salg ved omførsel kræver som udgangspunkt også en omførselsgodkendelse, hvilket opnås ved optagelse én gang om året i omførselsregistret: Du kan selv optage dig i registret, hvis du har et CVR-nummer. Det er vigtigt at give besked til Erhvervsstyrelsen, hvis du er momsregistreret på en anden adresse, end hvor dit forretningssted ligger. Hvis dine forretningssteder ikke fremgår af CVR som produktionsenheder, kan de ikke blive optaget i Næringsbasen! 2. Et selskab driver en kæde af forretninger. Selskabet skal optages i Næringsbasen med hver enkelt af disse forretningssteder, dvs. have næringsbrev til hvert forretningssted. 3. Et I/S driver forretning og restauration på hvert sit forretningssted. Alle interessenterne i I/S et skal hver optages med de 2 forretningssteder i Næringsbasen. Drives fødevarevirksomheden af en forpagter, skal forpagteren optages i Næringsbasen. HVILKEN ADRESSE SKAL OPTAGES? Du skal optages med adressen, hvorfra du driver din virksomhed dit forretningssted (produktionsenhed). Hvad er et forretningssted (produktionsenhed)? Det er den geografiske adresse, hvorfra du driver virksomheden. Oplysninger om din virksomhed, herunder om dine forretningssteder fremgår af Det Centrale Virksomhedsregister (CVR), som du kan se på Et forretningssted er i CVR en produktionsenhed. Forretningsenheder Hvis du har flere fysisk adskilte aktiviteter på dit forretningssted, kan du vælge at få næringsbrev til hver aktivitet (forretningsenhed) ved at optage den i Næringsbasen. F.eks. vil et stort supermarked med en separat café og en separat bager have mulighed for at få næringsbrev til hver af disse tre forretningsenheder. Det er ikke et krav at optage forretningsenhederne i Næringsbasen, men en mulighed. Du skal betale et årligt gebyr for hvert næringsbrev, altså hver forretningsenhed. Du skal selv opdatere dine produktionsenheder på Hertil skal du bruge en Digital Signatur/NemID. Denne er gratis og kan bestilles på HVAD GÆLDER, HVIS JEG HAR MERE END ET FORRETNINGSSTED? Alle forretningssteder skal optages i Næringsbasen. Dette betyder, at en person eller et selskab, der driver fødevarevirksomhed fra flere forretningssteder, skal sørge for, at alle forretningssteder er optaget i Næringsbasen. HVAD GÆLDER, HVIS JEG FLYTTER TIL NYE LOKALER ELLER UDVIDER MIN VIRKSOMHED? Hvis du flytter til nye lokaler eller køber en ny virksomhed, skal du optages i Næringsbasen med det nye forretningssted. Din optagelse i Næringsbasen gælder altid kun til det eller de forretningssteder, du aktuelt er optaget med! / 10 / / hvilke personer og forretningssteder (produktionsenheder) skal optages i næringsbasen? / / hvilke personer og forretningssteder (produktionsenheder) skal optages i næringsbasen? / / 11 /\n7 O5 HVILKE KRAV SKAL JEG OPFYLDE FOR AT BLIVE OPTAGET I NÆRINGSBASEN? BETINGELSER Det er ikke alle, der uden videre kan blive optaget i Næringsbasen. KRAVENE ER, AT DU OPFYLDER ÉN AF DE FØLGENDE BETINGELSER: har bestået næringsprøven har gennemført en af uddannelserne, der er nævnt i boksen til højre, eller blev optaget i Næringsbasen på baggrund af en af følgende overgangsordninger: - den 1. juli 2005 drev fødevarebutik, havde næringsbrev til restauration eller var bestyrer af en bestemt restauration - den 1. maj 2007 drev cateringvirksomhed eller fødevareengrosvirksomhed. HVIS DU HAR GENNEMFØRT ÉN AF DISSE UDDANNELSER, SKAL DU IKKE TAGE NÆRINGSPRØVEN: 1) Detailslagter med underliggende speciale i enten butik, delikatesse, fisk og vildt eller slagtning 2) Bager 3) Konditor 4) Chokolade- og konfektureassistent 5) Ferskvareassistent 6) Kok, smørrebrødsjomfru, cater mv. (gastronomuddannelse) 7) Tjener 8) Salgsassistent 9) Butiksmedhjælperuddannelsen 10) Hotel- og fritidsassistent 11) Ernæringsassistent 12) Mejerist, mejeriteknolog eller mejeriingeniør 13) Receptionist 14) Økonoma 15) Cafeteria- og kantineassistent 16) Serviceøkonom med speciale i Hotel- og Restaurationsledelse 17) Professionsbachelor i ernæring og sundhed 18) Kandidat i levnedsmiddelvidenskab 19) Levnedsmiddeltekniker 20) Brygmesteruddannelsen eller diplombryggeruddannelsen fra Den Skandinaviske Bryggerhøjskole ApS 21) Bestået godsvognmandsprøven Har du en uddannelse fra udlandet, som svarer til en af de godkendte uddannelser, eller en anden uddannelse som du mener, giver de fornødne kvalifikationer, kan du søge om at få den godkendt. Du skal indsende optagelsesblanketten til Erhvervsstyrelsen og hvis nødvendigt vedlægge en oversættelse af eksamensbevis, svendebrev eller lign. for din uddannelse. Oversættelsen er dog ikke nødvendig, hvis eksamensbeviset er på svensk, norsk eller engelsk. SÆRLIGE REGLER FOR SELSKABER For at et selskab kan blive optaget i Næringsbasen, skal en person fra ledelsen opfylde betingelserne om næringsprøve, uddannelse mv. Selskabets ledelse behøver i denne sammenhæng ikke at være den registrerede ledelse - blot personen deltager i den daglige ledelse. Selskaber har pligt til at slette personen i Næringsbasen, hvis vedkommende ikke længere er i selskabet. Det skal ske inden 4 uger! Selskabet har i alt 6 måneder til at indsætte en ny person, der opfylder kravet om næringsprøve, uddannelse mv. Foto: BEE-LINE / 12 / / hvilke krav skal jeg opfylde for at blive optaget i næringsbasen? / / hvilke krav skal jeg opfylde for at blive optaget i næringsbasen? / / 13 /\n8 O6 HVAD SKAL JEG RENT PRAKTISK GØRE FOR AT BLIVE OPTAGET? Du skal selv sørge for, at din virksomhed er optaget i Næringsbasen. Du kan optage virksomheden nemt og hurtigt med Digital Signatur/ NemID og læse mere herom på Du modtager en kvittering, når du er blevet optaget. Du får ikke et næringsbrev på papir dit bevis, for at du har ret til at drive din fødevarevirksomhed, er, at du er optaget i Næringsbasen. Du kan tjekke dine oplysninger på Er registreringen ikke sket senest 4 uger efter, at der er sket korrekt anmeldelse til Erhvervsstyrelsen, betragtes de anmeldte forhold som værende registreret i Næringsbasen. 4 ugers fristen kan dog forlænges én gang under visse omstændigheder. Med en Digital Signatur/NemID kan du også selv ændre dine oplysninger i Næringsbasen. Hvis du vil indberette ændringer pr. brev, skal du bruge en anden blanket end den til optagelsen en såkaldt ændringsblanket. Registrerer du over nettet, sker registreringen øjeblikkeligt. Du kan derfor starte din virksomhed, så snart du har afsluttet indtastningen. Internet-løsningen Du skal bruge din Digitale Signatur/NemID til at registrere oplysninger om din virksomhed. En anden person kan benytte sin egen Digitale Signatur/NemID og foretage registreringen for dig. Det kan f.eks. være din revisor eller advokat. Digital Signatur/NEMID Den Digitale Signatur/NemID er gratis, og du kan bestille den på Optagelse via internettet tager kun nogle få minutter. Du skal starte på Her klikker du på feltet Bliv optaget i Næringsbasen og følger anvisningerne på siden. Hvis du bliver i tvivl, kan du klikke på feltet Guide for at få mere at vide. Hvis du ikke kan finde adressen på din virksomhed, selvom du har indtastet din virksomheds CVR-nr., kan det skyldes, at CVR ikke har fået besked om adressen på din forretning. Optagelsesblanketten på papir Du kan også få din virksomhed optaget i Næringsbasen ved at sende en optagelsesblanket til Erhvervsstyrelsen. Du kan finde blanketten på eller ved at kontakte Erhvervsstyrelsen. Se kontaktoplysninger på bagsiden af hæftet. Hvis du sender en blanket til Erhvervsstyrelsen, kan der gå op til 4 uger, før du bliver optaget i Næringsbasen. Du må ikke starte din fødevarebutik, før den er optaget i Næringsbasen. SERVERER DU ALKOHOL? Optagelse i Næringsbasen giver dig lov til at servere mad, kaffe, sodavand mv., men ikke øl, vin eller spiritus! Hvis du vil servere øl, vin og spiritus, skal du foruden næringsbrevet også have en alkoholbevilling, som du kan ansøge om hos din lokale bevillingsmyndighed. Restaurationsloven stiller yderligere krav for at få en alkoholbevilling. Du kan kontrollere dine oplysninger i CVR på Adressen på din forretning skal være tilknyttet som en produktionsenhed. Du har selv pligt til at opdatere oplysninger vedrørende din produktionsenhed på Foto: BEE-LINE / 14 / / hvad SKAL JEG RENT PRAKTISK GØRE FOR AT BLIVE OPTAGET? / / hvad SKAL JEG RENT PRAKTISK GØRE FOR AT BLIVE OPTAGET? / / 15 /\n9 O7 HVAD ER NÆRINGSPRØVEN? Prøvens formål er at sikre, at den, der ønsker at blive optaget i Næringsbasen, kender de mest nødvendige regler for at kunne drive en fødevarevirksomhed. HVEM SKAL BESTÅ NÆRINGSPRØVEN? Personer, der har en relevant uddannelse, skal ikke tage næringsprøven, se nærmere i kapitel 5. I personligt ejede virksomheder er det indehaveren af virksomheden, som skal optages i Næringsbasen, og som skal bestå næringsprøven. Du kan ikke lade en anden tage prøven for dig, heller ikke selvom personen er ansat hos dig. I interessentskaber (I/S) og kommanditselskaber (K/S) skal alle ansvarlige deltagere, dvs. interessenter og komplementarer, optages i Næringsbasen. De skal også alle opfylde prøvekravet. I selskaber (A/S er og ApS er) er det selskabet, der skal optages i Næringsbasen. Dette gøres ved, at et medlem af ledelsen bliver registreret som næringsbrevsansvarlig. Det er derfor denne person, der skal bestå prøven. Det er i den forbindelse ikke nødvendigvis et medlem af den registrerede ledelse. I foreninger er det én fra foreningens ledelse, der skal optages i Næringsbasen, og som skal bestå næringsprøven. HVAD HANDLER NÆRINGSPRØVEN OM? Næringsprøven indeholder en række spørgsmål inden for de områder, der har betydning for drift af en fødevarevirksomhed. Spørgsmålene handler om reglerne inden for skat og afgifter, herunder pant på emballage arbejdsmiljø fødevarelovgivningen. Der er 25 spørgsmål i prøven, og man skal svare rigtig på mindst 20 spørgsmål. Vær opmærksom på, at Fødevarestyrelsens uddannelse med certifikat i almen fødevarehygiejne og basisuddannelse i almen fødevarehygiejne ikke er det samme som Næringsprøven og ikke undtager fra prøvekravet. HVOR BLIVER NÆRINGSPRØVEN HOLDT, OG HVORDAN MELDER JEG MIG TIL? Prøven bliver holdt på et prøvested, der er godkendt af Erhvervsstyrelsen. Der ligger prøvesteder rundt omkring i hele landet, og du kan finde oplysninger om det nærmeste prøvested på På er der links til prøvestedernes egne hjemmesider. Her kan du se flere oplysninger om tilmelding og tid og sted for, hvornår prøven bliver holdt. Du kan tilmelde dig ved at kontakte det enkelte prøvested. Når du har meldt dig til prøven, får du en bekræftelse fra prøvestedet samt besked om, hvor og hvornår prøven finder sted. Find vej på Gå ind på Her kan du finde oplysninger om: prøve det nærmeste prøvested tider og steder for afholdelse af prøven tilmelding links til prøvestedernes egne hjemmesider hvor der er undervisning til forberedelse af prøven - med links til uddannelsesstedernes egne hjemmesider. Det direkte link er > Start indberetning > For ansøgere til næringsprøven > Kursus- og prøver. Du kan også finde undervisningsmateriale som selvstudie direkte på > Start indberetning > For ansøgere til næringsprøven > Selv-studie. HVAD KOSTER NÆRINGSPRØVEN? Det koster 600 kr. alt inklusiv at gå til prøve. Beløbet dækker de udgifter, der er forbundet med at afholde prøven, herunder moms. Du betaler direkte til det prøvested, hvor prøven tages, og ikke til Erhvervsstyrelsen. Du skal betale, når du møder op, med mindre du har aftalt noget andet med prøvestedet. Betalingen på 600 kr. gælder kun den prøve, som du er meldt til. Hvis du ikke består prøven, eller hvis du f.eks. ikke møder op, må du melde dig til en ny prøve og betale igen. Du får kun dine penge tilbage, hvis du melder afbud senest 5 hverdage før prøven, eller hvis du er syg og har dokumentation for sygdommen. Der er ikke begrænsning på, hvor mange gange du må gå op til prøven. HVORDAN FOREGÅR NÆRINGSPRØVEN? Du skal tage gyldig billedlegitimation med CPR-nr. eller andet identifikationsnummer med til prøven. Det kan typisk være pas, kørekort eller lignende. Det er vigtigt, at der er et billede af dig på legitimationen. Prøvestedet har ret til at afvise dig, hvis du ikke kan fremvise gyldig billedlegitimation. Før prøven begynder, vil du blive orienteret om prøvens forløb. Du kan her stille spørgsmål, hvis du er i tvivl om noget ved prøven. Når prøven er i gang, er det for sent at stille spørgsmål - så stil alle tvivlsspørgsmål, inden prøven starter! Prøven foregår på prøvestedets computer. Du får en række spørgsmål med flere svarmuligheder. Spørgsmålene er udformet, så hvert spørgsmål skal besvares med afkrydsning, hvor du skal sætte kryds ved det svar, du mener, er det rigtige. Det er muligt at få spørgsmål og svarmuligheder læst op fra computeren. / 16 / / hvad er næringsprøven? / / hvad er næringsprøven? / / 17 /\n10 O8 KAN JEG FÅ UNDERVISNING, INDEN JEG GÅR TIL NÆRINGS- PRØVE? Når prøvetiden er udløbet, bliver prøven rettet automatisk af et computerprogram, der med det samme kan fortælle, om du har bestået prøven. Når du har gennemført prøven, får du en kvittering, der viser, om du har bestået prøven. Du får altid oplyst, hvilke spørgsmål du har svaret forkert på. En prøve kan ikke tages om, men du kan melde dig til en ny prøve. Så snart du har bestået prøven, kan virksomheden blive optaget i Næringsbasen. Det kræver, at du kender din virksomheds CVR-nr. Du vil umiddelbart herefter kunne åbne din fødevarevirksomhed. HVILKE SPROG KAN JEG TAGE NÆRINGSPRØVEN PÅ? Prøven kan tages på dansk eller engelsk, og det er muligt at få prøven læst op på dansk og engelsk. Derudover kan du få spørgsmålene oversat af en tolk til alle EU s officielle sprog. Det er Erhvervsstyrelsen, der finder en tolk til prøven. For at få hjælp af en tolk skal du senest 14 dage inden prøven give skriftligt besked om, at du ønsker en tolk til prøven til Erhvervsstyrelsen, som vælger en tolk. Du skal selv betale for udgifterne hertil. KAN JEG FÅ HJÆLP TIL NÆRINGSPRØVEN? Hvad må jeg tage med? Du må gerne tage ordbøger (ikke elektroniske) på alle sprog med til prøven. Andre hjælpemidler er ikke tilladt. Kan jeg få praktisk hjælp? Som udgangspunkt kan du ikke få praktisk hjælp til prøven. Men der kan være særlige grunde, der gør, at du har brug for praktisk hjælp under prøven. Det kan f.eks. være fysisk eller psykisk handicap. I sådanne tilfælde kan du få lov til at tage prøven på særlige vilkår, som netop kan være praktisk hjælp eller længere tid til at besvare spørgsmålene. Det er Erhvervsstyrelsen, der beslutter, om du kan tage prøven på særlige vilkår, og hvilke særlige vilkår du kan få. Du skal senest 2 uger inden prøven sende din ansøgning om at tage prøve under særlige vilkår via eller til Erhvervsstyrelsen, Langelinie Allé 17, 2100 København Ø. I ansøgningen skal du skrive dit navn og CPR-nr. eller andet identifikationsnummer og de forhold, der gør, at prøven skal tages på særlige vilkår. Inden du melder dig til prøven, kan du gennemgå et kort uddannelsesprogram, der fokuserer på de krav, der stilles til drift af din virksomhed. Undervisningen er tilrettelagt, så du får indsigt i de områder, du skal have viden om i forbindelse med drift af en fødevarevirksomhed. Undervisningen er frivillig, og du kan godt melde dig til prøven uden undervisning. HVOR OG HVORDAN KAN JEG FÅ UNDERVISNING? Du kan få undervisning på to måder: du kan få undervisning som et selv-studie på internettet, eller du kan deltage i et kort kursus. SELV-STUDIE PÅ INTERNETTET På internettet kan du selv tage undervisning og forberede dig til prøven uden at deltage i holdundervisning. Kurset foregår som selv-studie. Du kan selv bestemme, hvilke områder du vil gennemgå, og du kan selv bestemme tempo og rækkefølge. Du må ikke selv medbringe tolk! Tilladelsen skal du tage med til prøven. Desuden skal prøvestedet have besked om tilladelsen, når du melder dig til, så de nødvendige forberedelser kan sættes i stand. Hvordan finder jeg det på nettet? På er der adgang til undervisningsmateriale under linket: Start indberetning > For ansøgere til næringsprøven > Selv-studie. Foto: BEE-LINE / 18 / / hvad er næringsprøven? / / kan jeg få undervisning, inden jeg går til næringsprøve? / / 19 /\n11 O9 KAN MAN MISTE RETTEN TIL AT DRIVE FØDEVARE- VIRKSOMHED? Ja! Et af formålene med Næringsbasen er at bekæmpe unfair konkurrence og at højne fødevaresikkerheden. Derfor kan man miste retten til at drive fødevarevirksomhed, hvis man væsentligt overtræder den relevante lovgivning. HVORDAN KAN MAN MISTE RETTEN TIL AT DRIVE FØDEVAREVIRKSOMHED? Man kan miste retten til at drive fødevarevirksomhed på to måder: 1. Man kan ved domstolene blive frakendt retten til at drive fødevarevirksomhed for en periode. 2. Man kan af Fødevarestyrelsen midlertidigt blive frataget retten til at drive fødevarevirksomhed. I begge situationer mister man i en periode retten til at drive fødevarevirksomhed og er udelukket fra at være optaget i Næringsbasen. HUSK: Hvis du er slettet i Næringsbasen uanset grunden hertil må du ikke længere drive fødevarevirksomhed. Når den periode, du er frataget retten til at drive fødevarevirksomhed i, er udløbet, kan du igen blive optaget i Næringsbasen. Hvis de ved et kontrolbesøg konstaterer, at der er væsentlige overtrædelser af lovgivningen, bliver overtrædelserne indberettet til et register i Erhvervsstyrelsen medmindre virksomheden har afgivet en undtagelseserklæring (se herom i kapitel 2). Registeret er ikke offentligt, men du får besked, hvis der bliver indberettet noget om dig. Du kan få adgang til de registrerede oplysninger om dig og din egen virksomhed på ved brug af Digital Signatur/NemID eller ved at skrive til Erhvervsstyrelsen, Langelinie Allé 17, 2100 København Ø. Du kan også skrive til Erhvervsstyrelsen via kontakt.erst.dk. Konsekvensen af væsentlige overtrædelser Hvis man allerede har begået en eller flere væsentlige overtrædelser, som er kommet i registeret, og en af de nævnte myndigheder ved et kontrolbesøg konstaterer endnu en væsentlig overtrædelse, kan myndigheden starte en sag om frakendelse af retten til at drive fødevarevirksomhed. Det samme gælder, hvis overtrædelsen er meget grov. Det er kun domstolene, der kan træffe beslutning om, at nogen skal frakendes retten til at drive fødevarevirksomhed. Hvis det sker, bestemmer domstolen også, hvor længe det skal vare. Det skal være mindst 1 år, men højst 5 år. 1. Det ved et kontrolbesøg skønnes, at det vil indebære overhængende fare for fødevaresikkerheden at lade fødevarevirksomheden fortsætte sin virksomhed. Eksempler herpå: Markedsføring eller omsætning af sundhedsskadelige varer, fødevarer uegnet til menneskeføde, forurenede fødevarer mv. 2. Indehaveren af næringsbrevet groft eller gentagne gange væsentligt har overtrådt fødevarelovgivningen på en sådan måde, at der er overhængende risiko for, at virksomheden fortsat ikke vil blive drevet i overensstemmelse med fødevarelovgivningen. Eksempler herpå: Grove tilfælde af vildledning, f.eks. svindel med datomærkning, salg af fordærvede fødevarer og lign. HVAD ER EN VÆSENTLIG OVERTRÆDELSE? Hvis du sælger/serverer fødevarer direkte til forbrugere og straffes med bøde på kr. eller derover, er det en væsentlig overtrædelse, som skal indberettes til registeret. Hvis du driver fødevareengrosvirksomhed, er det en væsentlig overtrædelse, hvis du straffes med bøde på kr. eller derover. FRAKENDELSE VED DOMSTOLENE HVAD SKAL DER TIL? Register over væsentlige overtrædelser mv. Myndighederne inden for fødevaresikkerhed, pant på emballage, arbejdsmiljøforhold, skat og afgifter og politiet kommer med mellemrum på kontrolbesøg for at tjekke, om du overholder reglerne. MIDLERTIDIG INDDRAGELSE/FRATAGELSE HVAD SKAL DER TIL? Fødevarestyrelsen kan træffe beslutning om midlertidig inddragelse/fratagelse af retten til at fortsætte driften, hvis: Overtrædelsen skal angå din fødevarevirksomhed og skal vedrøre lovgivningen om fødevarer, pant på emballage, arbejdsmiljø, skat og afgifter. Overtrædelse af restaurationsloven indberettes uanset bødestørrelsen. Foto: BEE-LINE / Kan man miste retten til at drive fødevarevirksomhed? / / 21 / / 22 / / Kan man miste retten til at drive fødevarevirksomhed? /\n12 10 KAN MAN BLIVE SLETTET I NÆRINGSBASEN AF ANDRE GRUNDE? Hvad indeholder selv-studiet? Kurset består af moduler, der kombinerer tekstfiler, opgaver og lydklip m.m. Det er derfor muligt at læse og se billeder mv. med de emner, der indgår i prøven. Hvert modul afsluttes med spørgsmål, og du får en tilbagemelding på dine svar, så du kan se, hvordan du klarer det. Det er muligt at tage testspørgsmålene lige så mange gange, du har lyst til. Hvad kræver det af udstyr at tage kurset som selv-studie? Det kræver, at du har adgang til en computer med internetadgang, men du behøver ikke at have større erfaring med computere for at bruge selv-studiet. Koster det noget? Det er gratis at bruge selv-studiet på KURSUS PÅ ET UDDANNELSESTED Hvor holdes kurserne? Der er ingen rammer for, hvem eller hvor der kan holdes kurser. Erhvervsstyrelsen stiller gratis undervisningsmateriale til rådighed, og det er derefter op til det enkelte uddannelsessted at planlægge det nærmere kursusforløb. Hvor og hvordan tilmelder jeg mig et kursus? De uddannelsessteder, der holder kurser, kan bruge til at oplyse om tid og sted for kurser, og om hvordan du melder dig til. Se links i boksen i kapitel 7. Du kan også kontakte din egen brancheforening, som måske har de oplysninger, du mangler. Hvor lang tid varer kurset? Det enkelte uddannelsessted planlægger undervisningen, så du får viden om de regler, der har betydning for start og drift af din virksomhed. Uddannelsesstedet bestemmer kursets længde, men undervisningsmaterialet er lavet, så det kan gennemgås i løbet af 3-4 dage. Hvad koster kurset? Det enkelte uddannelsessted bestemmer prisen for et kursus. Betaling sker efter nærmere aftale med uddannelsesstedet. BETINGELSERNE ER IKKE LÆNGERE OPFYLDT Retten til at være optaget i Næringsbasen kan bortfalde dvs. ophøre automatisk hvis den, der er optaget, ikke længere opfylder betingelserne for at være i Næringsbasen. MANGLENDE BETALING Retten til at være i Næringsbasen bortfalder, hvis det samlede årlige gebyr ikke bliver betalt. Læs mere i kapitel 2. Du må ikke fortsætte med at drive din virksomhed, før du har betalt det skyldige beløb og er optaget i Næringsbasen igen. OBS: Det er ikke lovligt at drive fødevarevirksomhed uden at være optaget i Næringsbasen! VIRKSOMHEDEN OPHØRER Hvis du afmelder din momsregistrering, bortfalder din optagelse i Næringsbasen og dermed næringsbrevet. Men hvis du bare skifter branche, har det ingen betydning i Næringsbasen så skal du selv ændre din branchekode i CVR og sørge for sletning i Næringsbasen. Er du interessent i et I/S eller komplementar i et K/S, og bliver du slettet fra virksomhedens momsregistrering, bortfalder din optagelse i Næringsbasen. VIRKSOMHEDEN FLYTTER FORRETNINGSSTED Optagelsen i Næringsbasen gælder for ét bestemt forretningssted, så længe den, der er optaget i Næringsbasen, driver virksomhed fra dette forretningssted. Hvis du flytter forretningsstedet, skal du have den nye adresse optaget i Næringsbasen. OBS: Hvis du ændrer adresse på forretningsstedet, der kan evt. blot være tale om ændring af husnummer, vil din forretning automatisk blive slettet i Næringsbasen, og du skal derfor sørge for at registrere adresseændringen i Næringsbasen. Serverer du alkohol? Det er en betingelse for at få alkoholbevilling, at du har næringsbrev til det konkrete forretningssted. Du skal derfor ansøge om ny alkoholbevilling, når du flytter forretningssted. DU VIL IKKE DRIVE FØDEVAREVIRKSOMHED MERE Hvis du holder op med at drive fødevarevirksomhed, kan du selv slette din virksomhed i Næringsbasen på med din Digitale Signatur/ NemID eller indsende en ophørs-/ændringsblanket til Erhvervsstyrelsen. VIL DU SENERE STARTE FØDEVAREVIRKSOMHED IGEN? Så skal du sørge for at blive optaget i Næringsbasen på samme måde som nye virksomheder. OBS: Hvis du én gang har bestået næringsprøven, skal du ikke tage den igen. Hvis du har været omfattet af de særlige regler om drift den 1. juli 2005 eller 1. maj 2007, og derfor var undtaget fra prøvekrav, gælder dette som udgangspunkt også fortsat. / 20 / / kan jeg få undervisning, inden jeg går til næringsprøve? / / kan man blive slettet i næringsbasen af andre grunde? / / 23 /\n13 ERHVERVSSTYRELSEN / LANGELINIE ALLÈ 17 / 2100 KØBENHAVN Ø / tlf: / bjerg kommunikation FOTOS på forsiden: BEE-LINE