En slibesten er perfekt til dine knive - Fluck\nEn slibesten er perfekt til dine knive\nForside / Slibesten /\nNår vi står i et køkken og skal lave mad, så er der mange forskellige redskaber vi tager i brug, alt efter hvad for noget mad vi har planer om at lave. Knive bruges ofte, da det er dem vi blandt andet skærer kød, grøntsager og meget andet ud med. Knive er vigtige indenfor madlavning, og det er derfor ganske fornuftigt hvis vi passer godt på dem, og sørger for at de stadigvæk er skarpe. Det er derfor det er en utrolig god idé at gå ud og investere i en slibesten. En slibesten sørger for, at du kan slibe dine knive og det betyder, at de bliver ved med at holde sig skarpe.\nSkær igennem hvad som helst med hjælp fra slibesten\nHvis du går og leder efter en god slibesten at prøve af, så ville et godt eksempel kunne fås lige her. En gerber slibesten er utrolig praktisk, i det den er så lille og du kan have den med alle vegne. Men selvom den er praktisk, så gør den bestemt også sit job, og sørger for at alle dine knive er skarpe og klar til brug, når du har brug for det. Så hvis du søger en god slibesten, så er denne her helt sikkert værd at prøve af. Du kan have den med alle steder, og fordi den er så lille, så vil den ikke fylde unødvendigt.\nNår først du har valgt at købe den, så vil du lyn hurtigt finde ud af, at det virkelig kan gøre en forskel i dit liv og i forbindelse med din tid i køkkenet. Det kan være ekstremt irriterende at skulle skære noget ud, hvis ikke kniven er skarp, da det tager en evighed. Med en slibesten vil dette ikke være tilfældet, og du kan hurtigt og nemt skære igennem hvad end du ønsker der skal skæres ud.


Kristendommen ifølge Jens Christian Grøndal og Lotte Heise – Kirkekultur.nu\nKristendommen ifølge Jens Christian Grøndal og Lotte Heise\nJens Christian Grøndal fortæller om sit forhold til kristendommen fra han som stort barn valgte at gå til gudstjeneste til mange år med afstand og passivitet i forholdet til kirken. Og så hans oplevelse med at følge sin datter til gudstjenester i forbindelse med hendes konfirmationsforberedelse og de samtaler de har haft om kristendom.\nHan har for første gang læst i Bibelen og er blevet slået af, hvor livagtigt der fortælles om f.eks. kvinderne ved graven efter Jesu opstandelse. Han er blevet ramt af fortællingernes enkelhed og at de er så konkrete. Han kalder kristendommen for et fællesskab uden grænser og har taget kristendommen til sig.\nLotte Heise har stadig sin barnetro, men det er en tro i bevægelse som ikke kan puttes i nogen kasse. Det er en tro på, at der er mere mellem himmel og jord blandet med overtro.\nHun fortæller hvordan det guddommelige rører hende gennem ord og musik, hun fortæller om sit forhold til salmerne – ”måske verdens flotteste samling” – hun skriver om næstekærlighed og medmenneskelighed, om tryghed trøst og tro og om sit forhold til ritualer. Bogen er samtidig fyldt med nedslag i hendes liv og med fortællinger om og indsigt i det hun brænder for og beskæftiger sig med. ”Tro er dejligt men religion kan være en helt anden snak” skriver hun et sted i bogen som forklaring på sin modvilje mod at putte andre mennesker i ”kasser”.\nDe to bøger er en del af serien “Kristendommen ifølge” og er udgivet af Eksistensen.


Hvad betyder badekarbeklædning? Forbedr dit badeværelse med et badeværelsespanel!\nDet har aldrig været lettere at renovere dit badeværelse. Badeværelsespaneler er vokset i popularitet i de seneste år – med hundredvis af designs og finish at vælge imellem, herunder træ, spejle og endda paneler med skjult opbevaring. Der er ingen tvivl om, at der er noget for enhver smag. Plumbworld har erkendt behovet for badeværelsespaneler og har for nylig formået at holde priserne nede uden at gå på kompromis med kvaliteten, så alle havde råd til et sådant badeværelsespanel. Tilføjelsen af et badeværelsespanel kan være prikken over i’et for at færdiggøre dit badeværelsesmøbler.\nPaneler til badekar – hvad skal man overveje, når man køber et badeværelsespanel?\nSelvom badeværelsespanelet er en af de nemmeste opgraderinger at tilføje til dit badeværelse, er der nogle ting, du absolut skal være opmærksom på. Først og fremmest er vandtætningen meget vigtig, fordi vandindtrængning skal undgås. Selvom mange paneler er forseglet på fabrikken, hvis du skærer dem i størrelse, skal du helt sikkert forsegle kanterne før installationen. Det er også en god idé at gøre dette på mange paneler alligevel for en garanti. Følgende ting er også vigtige faktorer at overveje, før du foretager et køb.\nEt badekar beklædning med træ\nBadekarbeklædning – samling\nDimensioner og størrelser: Badeværelsespaneler kan fås i forskellige størrelser, men det mest almindelige er 1700 mm panel. Dette er rettet mod mere end 90% af badeværelserne, og de fleste kan laves til at passe til mindre badeværelser uden at beskadige maling eller finer. En sokkel leveres med mange badeværelsespaneler, der matcher hovedvinduets højde for maksimal kompatibilitet med dit badeværelse. Matchende endepaneler til badende, der udsættes, sælges separat, mens et frontpanel alene er tilstrækkeligt til dem, der har deres badeværelse i en niche. Kontroller dimensionerne på dit badeværelse omhyggeligt, så de er kompatible med panelstørrelsen. Kontakt en installatør, hvis du ikke er sikker.\nBadekarbeklædning med finer\nBadeværelsesdesign: De fleste badeværelsespaneler er designet til enkelt- eller dobbeltbadeværelser. Hvis du leder efter et udskiftningspanel til dit helt nye 1700 mm badeværelse, har du ikke noget problem, fordi valget er virkelig omfattende. Desværre, hvis du for nylig har købt et P-formet eller L-formet brusebad, har du ikke den samme sort at vælge imellem. Fordi disse er mindre almindelige, er designs stærkt begrænsede, men det betyder ikke, at det er umuligt at opfriske dit badeværelse.\nBadekarbeklædning i forskellige farver\nDet skal også bemærkes, at hvis dit badeværelse har spabad, vil ikke mange badeværelsespaneler være kompatible på grund af spabadets funktion. Når det er sagt, er der masser af boblebadspaneler derude, der vil være passende.\nFunktioner & Design: På Plumbworld adskiller vi badeværelsespaneler i tre forskellige kategorier for at gøre det endnu lettere for dig. Det ville være standard, dekorative og opbevaringsbadeværelsespaneler. Alle tre tilbyder helt forskellige egenskaber og er velegnede til forskellige badeværelseskrav. Standard badeværelsespaneler har et rent udseende og kommer oftest i almindelige hvide eller træfarver. De dekorative badeværelsespaneler er præcis, hvad de hævder at være, og de tilbyder meget flere designmuligheder end et standardpanel.\nDisse er gode til folk, der ønsker at få fokus på deres badeværelse uden at overdrive det. Denne kategori omfatter badeværelsespaneler med indviklede mønstre, spejle, frostede paneler, bånd og kombinationer. Nogle badeværelsespaneler tilbyder også et opbevaringsområde bag hovedpanelet for nem adgang ved hjælp af et glidende eller aftageligt enkelt panel. Ideel til badeværelser, hvor opbevaringsplads er et problem, f.eks. B. til plejeprodukter eller rengøringsudstyr, der kan opbevares her. Nogle er aflåselige for at sikre, at børn ikke har adgang til området.


Rot af eg af rod på plommetræer: Hvad der forårsager plum Armillaria rodrot - Sanne Haver\nAt redde et blommetræ med armillaria er usandsynligt. Selvom forskere er hårde i arbejde, er der ingen effektive behandlinger tilgængelige på dette tidspunkt. Den bedste benyttelse er at tage skridt til at forhindre egrødrot på blomme. For mere information og nyttige tip, klik på denne artikel.\nPlum armillaria rodrot, også kendt som svampe rodrot, eg rodrot, honning paddepude eller bootlace svamp, er en ekstremt destruktiv svamp sygdom, der påvirker forskellige træer. Desværre er det usandsynligt at redde et blommetræ med armillaria. Selvom forskere er hårde i arbejde, er der ingen effektive behandlinger tilgængelige på dette tidspunkt. Den bedste benyttelse er at tage skridt til at forhindre egrødrot på blomme. Læs videre for mere information og nyttige tip.\nSymptomer på eg rodrot på plomme\nEt træ med plum-eg rodsvamp viser generelt gulfarvede, kopformede blade og forkrøblede vækst. Ved første blik ligner plum armillaria rodrot meget som alvorlig tørke stress. Hvis du ser nærmere på, ser du rottede stængler og rødder med sorte, snorede tråde, der udvikler sig på større rødder. En cremet hvid eller gullig, filtlignende svampevækst er synlig under barken.\nTræets død kan forekomme hurtigt efter symptomerne vises, eller du kan se en gradvis langsom tilbagegang. Efter at træet er død, vokser klynger af honningfarvet paddestykker fra basen, hvilket normalt vises i det sene forår og sommeren.\nArmillaria rodrot af blommer spreder sig primært ved kontakt, når en syg rod vokser gennem jorden og rører ved en sund rod. I nogle tilfælde kan luftbårne sporer sprede sygdommen til usundt, dødt eller beskadiget træ.\nForebyggelse af Armillaria Rot Rot af blommer\nPlant aldrig blommetræer i jord, der er blevet påvirket af armillaria rodrot. Husk, at svampen kan forblive dybt i jorden i årtier. Plante træer i godt drænet jord. Træer i konstant soggy jord er mere tilbøjelige til rodfrugt af eg og andre former for rodråt.\nVandtræer godt, da træer, der er stresset af tørke, er mere tilbøjelige til at udvikle svampen. Pas dog på for overvanding. Vand dybt, og lad derefter jorden tørre, før den vandes igen.\nBefrugt plommetræer i den sene vinter eller det tidlige forår.\nUdskift om muligt syge træer med dem, der vides at være resistente. Eksempler inkluderer:


Urbánski & Udstillings-billeder – DR Koncerthuset\nAflyst Sendes på DR P2\nUrbánski & Udstillings-billeder\nUrbánski & Udstillingsbilleder\nOplev to af de mest elskede klassiske stykker på én aften: Musorgskijs Udstillingsbilleder er en rundtur i farverige, russiske scener, og Griegs storslåede Klaverkoncert er et melodisk overflødighedshorn. Den dynamiske dirigent Krzysztof Urbánski står i spidsen for det eventyrlige program, som sendes direkte fra Koncertsalen på DR P2.\nKoncerten gennemføres uden publikum og sendes på DR P2 den 6. januar kl. 19.20 med ny solist og dirigent: Dirigenten Krzysztof Urbánski erstatter Han-Na Chang, og pianisten Marianna Shirinyan erstatter Behzod Abduraimov.\nSe programnoter til koncerten af Jens Cornelius\nDenne koncert er aflyst for publikum i henhold til de gældende retningslinjer for kulturarrangementer. Har du billet til koncerten, kontakter DR Koncerthuset dig direkte på mail. Se vores generelle forholdsregler vedr. Covid-19 her: https://drkoncerthuset.dk/info-coronavirus/.\nGriegs elskede Klaverkoncert tager os gennem hele følelsesregistret. Her er skønhed og drama – og ikke mindst en stolthed over at være fra Norge! Se Mathias Hammer fortælle om Griegs Klaverkoncert.\nAftenens solist er den dansk-armenske pianist Marianna Shirinyan, som erstatter den oprindeligt annoncerede Behzoud Abduraimov, og dirigenten er Krzysztof Urbánski, som dirigerer DR Symfoniorkestret for første gang på afbud fra Han-Na Chang.


Hjulmand: Vi er nødt til at rokere en del - FC Nordsjælland\nHjulmand: Vi er nødt til at rokere en del\n– Det afgørende er, at de spillere, vi peger på, er klar til opgaven. Vi stoler på dem, vi sender på banen, lyder det fra FC Nordsjællands cheftræner før søndagens kamp mod AGF i Aarhus.\nFC Nordsjælland er midt i et tæt sammenpresset kampprogram med Europa League kamp hver torsdag og Superligakamp hver søndag, og sådan vil det fortsætte mindst 14 dage endnu.\nFor FCN er kampen mod AGF på søndag kl. 16.00 i Aarhus således den fjerde kamp på ti dage, og det tætte program påvirker i høj grad holdsætningen. Med otte kampe på kun godt tre uger, er der brug for mange spillere, konstaterer FC Nordsjællands cheftræner Kasper Hjulmand.\n– Vi er nødt til at rokere en del, og det gjorde vi allerede mod Cliftonville i torsdags. Det afgørende er, at de spillere, vi peger på, er klar til opgaven. Vi stoler på dem, vi sender på banen. Og alle skal hele tiden være klar til at gøre, hvad de kan for at levere, når der er brug for dem.\n– Vi skal nok være klar til kampen i Aarhus, og vi glæder os. Vi har et tæt program og vil gerne vinde det hele. Nu har vi set truppen lidt an efter kampen mod Cliftonville, og så laver vi lidt justeringer og har en plan klar til mødet med AGF.\n– AGF kom godt fra start i Midtjylland og ser ud til at have fundet noget, der virker. Det er et godt trænet hold, og der er kommet struktur og sammenhæng i spillet, og de spiller med stor intensitet. At dømme efter spillet mod FCM står AGF stærkt, så vi ved godt, at det bliver en svær opgave, lyder det fra Kasper Hjulmand.


Pom Pom sko | Køb hjemmesko og begyndersko\nPom Pom har siden 2009 designet lækre sko til børn. Hjemmeskoene fra Pom Pom har en rigtig god pasform og er lavet i blødt skind og med en blød gummisål, som gør skoen skridsikker og behagelig at have på. Hjemmeskoene har en velcrolukning, som sikrer en god pasform og gør at de er lette at tage af og på. De fine hjemmesko fra Pom Pom fås i mange forskellige fine farver og med print.\nNår dit barn begynder at kravle, gå og bevæge sig rundt indendøre er Pom Pom hjemmesko, den perfekte løsning til fodtøj.\nDer er tænkt funktionalitet ind i hjemmeskoene fra Pom Pom. De er nemme at tage af og på, og en god velcrolukning hen over barnets fod, sikrer at Pom Pom hjemmeskoene sidder godt på fødderne.\nPom Pom har en fast og fleksibel gummisål, der giver barnet god føling med underlagt, samtidig med, at det sikrer barnet undgår at skride.\nPom Pom er en rigtig god begyndersko. Hælkappen har Pom Pom udviklet så den er blød og lækker og ikke "gnaver" barnets hæle.\nPom Pom har en normal bredde, og matcher gængse skolængder.\nDet er vigtigt at måle barnets fod inden du køber Pom Pom hjemmesko, for at sikre at skoene passer. Du bør tillægge 1-1,3 cm til bevægelighed og vokseværk.\nGå på opdagelse på hjemmesiden og du vil erfare at Pom Pom designer de yndigste hjemmesko. Du kan vælge sko fra Pom Pom i forskellige fine farver eller med smukke print.\nDet kan derfor være svært at vælge præcis de Pom Pom hjemmesko du har lyst til at give dit barn på. Heldigvis har barnet ofte brug for mere end et par, især når det er børn som er startet i institution.\nI en lille sidegade til gågaden i Esbjerg har den danske virksomhed Pom Pom til huse. Herfra er der siden 2009 solgt lækkert fodtøj til børn, ikke bare i Danmark men også rundt omkring i verden. Ja, selv i Australien har de fået øjnene op for kvaliteten af Pom Pom's fodtøj til de mindste.\nStifteren af virksomheden Jes Laursen designer sko til de allermindste ud fra nordiske idealer om skønhed og funktionalitet.\nSiden 2013 har Babara Jepsen været en del af Pom Poms virksomhed, hun og Jes danner par og har tilsammen 6 børn. Deres erfaringer fra denne børneflok indgår i deres design og produktudvikling af Pom Pom sko, og de ved hvad der dur, og hvad der ikke dur.\nPom Pom er garant for kvalitet og funktionalitet. De lækre sko fra Pom Pom bliver produceret i Portugal. På adressen i Esbjerg er der kun en håndfuld medarbejdere der sikrer en fortsat kvalitets produktion af Pom Pom.


10.000 til unge riddere - sn.dk - Forsiden - Nordsjælland - Helsingør\nPå billedet ses Filialdirektør Mikkel Bjerrum sammen med Quarterback Victor Lyhne Bæk samt Mads Emil Savola og Sebastian Skourup fra Kronborg Knights talentfulde U16 mandskab\nArtiklen: 10.000 til unge riddere\n10.000 til unge riddere\nHelsingør - 17. maj 2018 kl. 15:54\nFilialdirektør Mikkel Bjerrum fra Nordea overrakte søndag 13 5maj 10.000 kroner fra Nordea Fonden til Kronborg Knights ungdomsprogram.\n- Pengene falder på et tørt sted, udtaler formand Anders von Essen-Leise.\nKlubben er vokset voldsomt det sidste år og antallet af aktive spillere er fordoblet på ganske kort tid. Det stiller store krav, ikke mindst økonomisk, da klubbens vækst og popularitet ikke på nogen måde synes at være toppet. Kronborg Knights stiller som en af de eneste klubber i Danmark med fuldt mandskab i både U10, U12, U14, U16 og Elite.\n- Værdierne er rigtige, fællesskabet og sammenholdet er vigtigt og der er plads til alle, også m/k. Det er vi glade for at kunne støtte, siger Mikkel Bjerrum f\nKonkret går pengene primært til opbygning af klubbens U19 mandskab, som kommer i aktion 2019.\nKronborg Knights, Amerikansk fodbold har eksisteret siden 1989 og er dermed en af Danmarks ældste klubber. Klubben har spillet med om Danmarksmesterskabet: Mermaid Bowl i 1997, 1998, 1999, 2005 og 2006.\nKlubbens elitehold, som er ubesejrede siden 2016, er på vej tilbage i Nationalligaen og forventer at spille med om Danmarksmesterskabet igen fra 2019


Denne fortroligheds-politik informerer dig om, hvordan Copyright House bruger og beskytter den information, du giver os, når du bruger dette website.\nCopyright House er forpligtet til at sikre, at dit privatliv beskyttes. Når vi beder dig om at give dine personlige oplysninger ved brug af dette website, kan du være sikker på, at oplysningerne kun vil blive brugt i overensstemmelse med denne fortroligheds-erklæring. Copyright House kan ændre denne politik fra tid til anden ved at opdatere denne side. Tjek venligst denne side fra tid til anden for at sikre at du er tilfreds med forekommende ændringer. Denne politik træder i kraft fra 27 Oktober 2009.\nCopyright House kan indsamle dit navn, adresse, postnummer, e-mail adresse og website. Disse er nødvendige for at registrere din copyright-konto hos os.\nHvad gør vi med oplysningerne\nVi kræver disse oplysninger til intern registrering. Det kan være, vi bruger disse oplysninger, til at forbedre vores produkter og tjenester. Hvis du har tilmeldt dig Copyright House nyhedsbrevet, kan vi periodisk sende reklame e-mails om nye produkter, special-tilbud eller anden information, som vi mener, du måske finder interessant, gennem den e-mail adresse du har oplyst. Du kan opt ud af Copyright House nyhedsbrevet når som helst, hvilket du kan gøre ved at klikke på afmeldings linket i e-mailen.\nHele tilmeldings-processen, for din copyright-konto, foregår på sikrer sider, og oplysningerne bliver sendt til os på en sikker, krypteret måde for at forhindre aflytning.\nDit personlige medlems-område er også i denne sikre del af vores website. Vi tilråder dig kraftigt, at du altid logger ud før, du forlader dit personlige medlems-område. Dette er i særdeleshed vigtigt, når du gør brug af en offentlig computer, så som en computer på et bibliotek. Hvis du glemmer at logge ud, kan den næste bruger af computeren være i stand til at åbne din konto. Men, hvis nogen skulle være i stand til at logge ind på din copyright-konto, uden din tilladelse eller viden derom, vil de ikke kunne få adgang til filerne, som du har registreret for copyright-beskyttelse.\nVi er forpligtede til at sikre, at dine personlige oplysninger er sikret. For at forhindre uautoriseret adgang eller videregivelse, har vi indført passende fysiske, elektroniske og ledelsesmæssige procedurer, der skal beskytte og sikre de oplysninger, vi indsamler online.\nHvordan Copyright House bruger cookies\nEn cookie er en lille fil, som bliver placeret på din computers hard drive, såfremt din computers indstillinger tillader cookies. Cookies tillader web-applikationer at respondere til dig som enkelt person. Web-applikationen kan skræddersy dens kørsel efter dine behov, hvad du kan lide, og hvad du ikke bryder dig om, ved at indsamle og huske informationer om dine præferencer.\nEn cookie giver os ingen adgang til din computer eller nogen oplysninger om dig, andet end de data du vælger at dele med os. Du kan vælge at acceptere eller afvise cookies. De fleste web-browsere acceptere automatisk cookies, men du kan sædvanligvis ændre din browser-indstillinger til at afvise cookies, hvis du foretrækker dette. Men, det kan dog forhindre dig i at drage fuld fordel af Copyright Houses website.\nVores website kan indeholde links til andre websites. Når du har brugt et af disse links til at forlade vores site, skal du være opmærksom på, at vi ikke har nogen som helst kontrol over det andet website. Vi kan derfor ikke være ansvarlige for beskyttelsen og fortroligheden af de oplysninger, du giver, mens du besøger disse websites, og sådanne sites er ikke omfattet af Copyright Houses fortroligheds-erklæring. Du rådes til at læse fortroligheds-erklæringen gældende for det pågældende website.\nVi videregiver ikke dine oplysninger til trejde-part\nVi sælger, distribuerer eller leaser ikke dine personlige oplysninger til tredje-part. Hvis du tror, at nogle af de oplysninger Copyright House har, om dig, ikke er korrekte eller er ufuldstændige så kontakt os venligst. Copyright House vil prompte rette enhver oplysning, som viser sig at være ukorrekt.


SERTICA Invoice Management | Reducér manuel håndtering af fakturaer\nReducér manuel håndtering af fakturaer op til 70%\nReducer den manuelle håndtering af fakturaer op til 70%\nInvoice Management modulet kan reducere manuel håndtering af fakturaer med op til 70%. Når der modtages en faktura, vil modulet automatisk prøve at matche detaljerne af den indkommende faktura med eksisterende indkøbsordrer i SERTICA. Hvis der er et match, vil fakturaen automatisk blive accepteret, i forhold til den foruddefinerede approval matrix.\nFakturaer der ikke matcher en indkøbsordre vil automatisk blive overført til de ansvarlige ansatte for manuel håndtering. Af sikkerhedsmæssige årsager, kan manuel håndtering benyttes ved fakturaer med et højt beløb, hvor godkendelse er nødvendig fra én eller flere ansatte.\nFakturaerne opbevares i SERTICA med bemærkninger omkring de fakturaer, der er i uoverensstemmelse. Når den ansvarlige ansatte har håndteret en uoverensstemmelse, kan fakturaen accepteres direkte i SERTICA. Når en faktura er accepteret, vil den relaterede indkøbsordre blive opdateret med en ny faktureringsstatus som til dels eller fuldt ud faktureret.\nVed elektronisk at forbinde indkøbsprocessen med den finansielle afdeling i SERTICA, tilbyder systemet fuld kontrol og synlighed af hele livscyklussen af en transaktion.\nNY FEATURE: Invoice Management API\nVi har tilføjet en API til Invoice Management modulet, hvilket gør det muligt at tilføje fakturaer fra andre systemer til SERTICA. Det betyder, at du kan have alt relevant information vedrørende tekniskstyring opbevaret i et system, hvilket giver dig et perfekt overblik. Kontakt os for adgang til API dokumentet, som er tilgængeligt fra vores web service.\nDigitalisér indkommende fakturaer\nSammenlign modtagne fakturaer med indkøbsordre for auto-matching\nAutomatisk håndtering af PDF fakturaer\nKomplet elektronisk arkiv af fakturaer med proces og godkendelses historik\nFuld kontrol og synlighed\nReducering af bearbejdningstid og omkostninger\nMindre papir administration\nForbedret sporbarhed af faktura og godkendelsesprocesser


Slushice og saltstænger hjælper de ældre i varmen | Sjælland | DR\nSlushice og saltstænger hjælper de ældre i varmen\nPersonalet på plejecentre finder nye løsninger for at undgå dehydrering for beboere.\nLillian Andersen forsøger sig med en slush ice i sommervarmen. (Foto: Anja Christensen © Birkebjergcentret (BBC) Næstved)\nSlush ice, saltstænger og juice. Snackmenuen er opgraderet på Birkebjergcentret i Næstved, så beboerne ikke bliver dehydrerede i den ekstreme varme.\nPlejecentre over hele landet må finde på nye løsninger, for at beboerne kommer helskindet gennem varmen.\nMen det er ikke kun væske, der er vigtigt. Der skal også være salt til rådighed, så man ikke kommer til at mangle det vigtige mineral:\n- For at undgå saltmangel har vi købt saltstænger og for at undgå mangel på energi har vi sørget for juice i stedet for vand, fortæller teamleder på Birkebjergcentret, Lasse Hansen.\nPlejecentret har også lejet tre maskiner med slush ice, - en drik, der vel nærmest kan kaldes en form for grødis.\n- Erfaringen er, at mange ældre ikke altid forstår, hvorfor vi skal drikke mere væske. For at gøre det lidt anderledes kunne slush ice være et nyt pust, noget der gør, at vi har lyst til at drikke noget mere, fordi det ikke er det samme, som vi plejer at få, siger Lasse Hansen.\nLæs også:Dansk hedebølge tager livet af flere ældre\nI Slagelse fristes de ældre med ekstra is i drinken\nPå Plejecentret Skovvang i Slagelse har personalet også passet ekstra godt på beboerne de sidste par måneder.\n- Her til morgen talte vi om, hvor godt de ældre har klaret sig i det lange, varme forløb. Det er personalets fortjeneste, fordi de har været gode til at sørge for, at vores beboere har fået nok at drikke fra starten af, fortæller centersygeplejerske på plejecentret Helene Jørgensen.\nHun forklarer også, at indbydende drinks, der minder lidt om en tur sydpå, hjælper:\n- Vi prøver at friste med noget is, der klirrer lidt. Nogle synes, det er fantastisk, at det er lidt ligesom at være på ferie. Andre synes, det er ganske forfærdeligt, siger hun og tilføjer, at personalet har fokus på at tilbyde de ældre det, de bedst kan lide at drikke.\nPlejecentret forsøger også at tilsætte lidt salt til saftevand, så de ældre får deres saltbehov dækket.\n- Jeg har prøvet at smage det her til morgen. Det smagte faktisk ikke særligt slemt, siger Helene Jørgensen og forklarer, at personalet tilsætter en halv teskefuld salt til én liter saft.


Cookie- & Persondatapolitik - Sleep2Care\nDenne politik om behandling af personoplysninger ("Persondatapolitik") beskriver, hvorledes SLEEP2CARE ("SLEEP2CARE", "os", "vores", "vi") indsamler og behandler oplysninger om dig.\nPersondatapolitikken gælder for personoplysninger, som du afgiver til os, eller som vi indsamler via SLEEP2CARE hjemmeside www.Sleep2care.dk ("Hjemmesiden").\nSLEEP2CARE er dataansvarlig for dine personoplysninger. Al henvendelse til SLEEP2CARE kan ske via kontaktoplysningerne anført under pkt. 7.\n4.2.2 Du har ret til at få udleveret en kopi af de personoplysninger, som vi behandler om dig. Hvis du ønsker en kopi af dine personoplysninger, skal du sende en skriftlig anmodning til Sleep2care@Sleep2care.dk Du kan blive bedt om at dokumentere, at du er den du giver dig ud for at være.\n4.8.1 Du har til enhver tid ret til at tilbagekalde et samtykke, du har givet os til en given behandling af personoplysninger. Hvis du ønsker at tilbagekalde dit samtykke, bedes du kontakte os på Sleep2care@Sleep2care.dk\n7.1 SLEEP2CARE er dataansvarlig for de persondata, som indsamles via Hjemmesiden.


Ole Fastrup æresmedlem\nOle Fastrup æresmedlem af NAFA\nPå generalforsamlingen den 25. januar 2011 blev foreningens formand siden 2000, Ole Fastrup, Aalborg, udnævnt til æresmedlem af foreningen.\nOle Fastrup aflægger sin sidste formandsberetning. Foto: Torben Christensen.\nBestyrelsesmedlem Holger Nielsen tog ordet og sagde:\nPå vegne af den øvrige bestyrelse vil jeg gerne sige hjertelig tak for de 11 år, du har været formand.\nHvis jeg kort skal karakterisere dit virke, vil jeg bruge ordene initiativrig og realistisk.\nVed bestyrelsesmøderne er du fremkommet med mange idéer, herunder mange gode idéer.\nDu har også været fortrinlig til at uddelegere arbejder og udnyttet dit indgående kendskab til, hvem i foreningen, der ville være god til at klare et givet job og så få dem til at lave arbejdet, noget jeg selv har erfaret flere gange i udviklingen af den historiske del af foreningens hjemmeside.\nDu har ydet en stor indsats, når det drejer sig om\nat vedligeholde Den gamle Dame og det hus, hun bor i,\nat rejse land og rige rundt til foreningsledermøder og rapportere tilbage om de ikke altid lige realistiske forslag, der blev fremsat på disse møder,\nat sige pænt goddag til nye medlemmer og give sig tid til at give en introduktion til observatoriet og kikkerten,\nat hverve folk til vores turnusgrupper, der står for forevisningerne for offentligheden,\nat tage den nogle gange trælsomme kontakt med Aalborg Kommune, og forklare dem om vores behov,\nat tackle brøsige folk fra vagtselskabet, når de kom farende ved en falsk alarm,\nat finde de rette takkeord til udefra kommende foredragsholdere,\nat tilrettelægge turnusfrokosterne og byde velkommen til dem,\nat invitere på astronomisk besøg i privaten.\nI bestyrelsen er vi kede af, at du har valgt at stoppe, men vi forstår godt dit valg. Vi er glade for, at du bliver i turnusgrupperne (to!) og regner fortsat med at kunne trække på din erfaring. Som anerkendelse for din mangeårige indsats har vi i bestyrelsen besluttet at udnævne dig til æresmedlem af foreningen.\nJeg synes, at vi skal applaudere Ole!\nOle Fastrup udnævnes til æresmedlem. Foto: Torben Christensen.\nHerefter tog Per Rieffestahl, mangeårigt medlem af foreningen, ordet og sagde:\nKære Ole forhenværende Formand\nJeg vil gerne ved denne lejlighed besmykke dig med titlen ”emeritus”, en betegnelse, man normalt hæfter på udtjente professorer og præster.\nDu er ingen af delene, men alligevel finder jeg det her berettiget at hædre en formand, som har plejet sin menighed og himmelvendte katedral med kærlighed og omsorg.\nAltså Formand Emeritus Ole Fastrup.\nSom en god hyrde har du passet dine lam, samlet dem under dine beskyttende vinger, sørget for at kuplen på katedralen kan det, kupler skal kunne, nemlig åbne for himlens vidundere. Du har også formået at aktivisere menighedens medlemmer med alskens gøremål dermed, at de ikke skulle falde i lediggangens lede fælde og helt forsumpe.\nDet er hartad utroligt, hvad du har fået menighedsrådet til at udrette og sætte i gang. I begyndelsen af din hyrdegerning handlede det oftest om indkøb af okularer og H-alfa filtre, radioanlæg, mærkværdige små unyttige kikkerter og løjerlige dippedutter. Et større arbejde omkring udgivelsen af en bog om Urania Kikkerten blev det også til. Som primus motor for dette projekt fik du sandelig selv sved på panden! Det gjaldt for øvrigt også, da du på Foreningens vegne takkede for Tycho Brahe medaljen på Planetariet i København. Det varede lidt, før projektoren ville det, du ville. Heldigvis fik du hurtigt beordret en ansat – eller var det direktøren? – til at give dig hurtig førstehjælp på tasterne.\nDu har sandelig også sørget for, at der er kommet en ny kikkert på ”Den gamle Dame” og samtidig gjort det muligt at kunne kigge ud af fordøren på dit hus og vurdere, om dine gæster på trappen nu også var dem, du forventede til afterparty i haven, når den årlige turnusfrokost var vel overstået.\nMange af os stedkendte fra NAFA gik dog direkte uden om huset - forbi fordøren med den fine Voigtlænder-linse i glughullet - og tilsluttede os selskabet i haven, hvor vi hyggede os efter turnusfrokosterne. Her var vi sammen med blandt andre din viv Marianne. A’propos Marianne!\nHun er vel den person, der har lidt mest ved dine natlige eskapader. Søvnløse nætter havde hun, mens du tumlede rundt i Mosen med petroleumslamper, for at publikum kunne finde vej til VLT. Jeg taler her om de tre- fire stykker, der normalt kommer til sådanne observationsaftener! Uden Marianne som kærlig og forstående støtte i hjemmet, ville du have været ilde stedt!\nNår ”Den gamle Dame ” (og her tænker jeg ikke på Marianne) skrantede, når computeren svigtede, når hjemmesiden skulle støves af, når pærerne på stien skulle udskiftes, når journalister skulle hidkaldes: Altid var du der og kunne finde de rette medlemmer til jobbet, så du bagefter roligt kunne tage hjem og hvile ud på Spolen. Det er også et herligt sted.! Vi var altid spændte på, om der var Wyandotter, Perlehøns, Isa Warren eller hvide italienere i hønsegården. Du truede ofte med at vride halsen om på dine høns, når de ikke lagde nok æg.\nMåske et lidt usympatisk træk ved dig, men et karaktertræk, som tydeligt viser viljestyrke og handlekraft. Du går dog ofte med blød hat – og vi medlemmer tror fast på, at der også kan være en blød mand under denne.\nMå jeg gøre opmærksom på, at den tildelte titel ”Emeritus” indeholder ordet ”emereri”, hvilket betyder at ”fortjene”. Den tildeles kun folk, der har fortjent at trække sig tilbage efter veludført gerning. 11 år? er da noget, der vil noget!\nDu går ikke på grund af svagelighed eller alderdom. Nej! Som Christian den 4. siger i Syngespillet Elverhøj, da han står ved Tryggevælde Å ved Stevns: ”Vel er jeg ikke Cæsar, og disse bølger ikke Rubicon. Men dog siger jeg: Jacta est alea.” Terningerne er kastet!\nOle fra Spolen! Ole Farstrup! Ole Færstrup! Ole Fastrup Formand Emeritus: Kært barn har mange navne!\nTillykke med din ny tilværelse som almindeligt menighedsmedlem i NAFA!\nPer Rieffestahl holder tale for Ole Fastrup. Foto: Torben Christensen.


Tid til et regel-tjek? Almene boliger er for dyre, advarer politikere | Horsens Folkeblad\nTid til et regel-tjek? Almene boliger er for dyre, advarer politikere\nPubliceret: 26.12.2016 13:29\nOpdateret: Her slog tyvene til i Horsens juleaftensdag\nOdder - Politikere i Odder vil have Folketinget til at give reglerne for almene boliger et tjek. Boligerne risikerer at blive alt for dyre, lyder advarslen, der kom i sidste ugem da Odder Byråd skulle godkende byggeriet af flere nye almene boliger i kommunen.- Det er en uhyrlig høj kvadratmeterpris. Vi må lægge noget pres på boligselskaberne for at få priserne ned, sagde Sanne Rubinke (SF), da 35 almene familieboliger gik gennem byrådet.Borgmester Uffe Jensens (V) forklarede, at han har holdt et møde med de almennyttige boligselskaber.- Her var de høje priser på dagsordenen, fortalte han, men det er ikke boligselskaberne selv, der bestemmer kvadratmeterpriserne på boligbyggeri.\nStaten bestemmer - Det er staten, der har udstukket en kvadratmeterpris på 22.000 kr. sagde Elvin Hansen (S).Han forklarede endvidere, at de høje huslejer også skyldes, at boligselskaberne bruger mange penge til henlæggelser til renovering.- Vi skal snakke med Folketinget om reglerne for henlæggelser, for det giver alt for høje huslejer og dermed kommunerne højere udgifter til boligsikring, sagde Elvin Hansen.


Forbrugertillid og fremvisninger går hånd i hånd | home a/s\nForbrugertillid og fremvisninger går hånd i hånd\n9.2.2016 08:00 | home a/s\nFærre på boligfremvisning i januar end i december. Flere hus-fremvisninger end for et år siden\nFremvisninger på huse og lejigheder, januar 2016\nDet nye fremvisningsindeks fra Home og Danske Bank viser, at der i januar var færre boligkøbere på trapper og flisegange end ved udgangen af 2015.\nAntallet af fremvisninger af huse og ejerlejligheder faldt med henholdsvis 0,6 % og 1,7 % fra december ’15 til januar ’16 (sæsonkorrigeret), når man måler som et tre-måneders glidende gennemsnit, viser Home Fremvisningsindeks.\nIndekset er interessant, fordi det giver et tydeligt fingerpeg om, hvor mange bolighandler, der er i ’pipeline’ de kommende måneder - og dermed også en indikation af, hvordan boligpriserne kan forventes at udvikle sig i den nærmeste fremtid. (se grafen i bunden for sammenhængen mellem fremvisninger og handler).\nNedgangen i fremvisninger er kommet samtidig med, at Danmarks Statistiks forbrugertillidsindikator faldt fra 6,1 i december til 4,6 i januar.\nForbrugertilliden afspejles i fremvisninger\nIfølge Home og Danske Bank er det påfaldende, hvor tæt en sammenhæng der er mellem udviklingen i forbrugertilliden og antallet af fremvisninger. Det sås senest i januar, hvor både forbrugertilliden og antallet af fremvisninger faldt, påpeger makro-økonom og analytiker i Danske Bank Mikael Milhøj. (se graf for sammenhæng mellem forbrugertillid og fremvisninger).\n"Udviklingen på boligmarkedet og forbrugertilliden går typisk hånd i hånd. Når det går bedre på boligmarkedet, er danskerne typisk også mere optimistiske - og omvendt. Én af årsagerne til, at vi har set en bedring i danskernes økonomiske humør de seneste år hænger således også sammen med, at boligmarkedet klarer sig bedre," forklarer Mikael Milhøj.\nIfølge relationschef i Home Mads Ellegaard er den tætte sammenhæng naturlig:\n”Forbrugertilliden siger noget om tiltroen til egen og landets økonomi. Særligt jobsikkerhed og lønforventninger har stor betydning for lysten til at handle bolig – der er den største privatøkonomiske investering for de fleste,” siger Mads Ellegaard.\n”Homes fremvisningstal viser så, i hvilken grad danskerne som boligkøbere rent faktisk bevæger sig ud for at se på boligerne. Det er den tydeligste indikator for, hvor meget der vil blive handlet bolig inden for en relativ kort tidshorisont. Derfor følges forbrugertilliden og fremvisningstallene så pænt,” uddyber Home-chefen.\nÅr- til-år: Flere fremvisninger på huse\nHan understreger, at boligmarkedet på ingen måde ’gik i sort’ i januar – trods nedgangen i fremvisninger.\n”Der var stadig et relativt stort antal fremvisninger for årstiden. For husene var der endda flere fremvisninger end for et år siden, men for lejlighederne var der tale om en tydelig tilbagegang i forhold til året før. Det skyldes en ekstremt høj aktivitet for et år siden som følge af, at renten dykkede helt ned under gulvbrædderne, og det gav efterfølgende et unormalt stort antal handler på lejlighedsmarkedet, som er mere rentefølsomt end villamarkedet,” forklarer Mads Ellegaard.\nMikael Olai Milhøj, Danske Bank, siger:\n”Fremvisningstallene for januar indikerer, at vi ikke skal regne med at se lige så høj aktivitet på boligmarkedet i 1. kvartal i år, som det var tilfældet i 1. kvartal sidste år. Når det er sagt, er renterne begyndt at falde igen, bl.a. som konsekvens af, at Den Europæiske Centralbank, ECB, sandsynligvis vil sætte renten yderligere ned. Det betyder også, at boligrenterne er blevet lavere, hvilket kan være med til at øge aktiviteten de kommende måneder. Højere udbetalingskrav trækker nok lidt den anden vej, selvom det er svært at sige, om det får en større betydning. ”\nSe venligst uddybning, grafer og tabeller for boligfremvisningerne i vedhæftede dokumenter.\nResumé – Home Fremvisningsindeks, januar 2016\nhomes fremvisningsindeks, der måler udviklingen i antallet af fremvisninger hos home, viser, at antallet af fremvisninger af huse og ejerlejligheder faldt med henholdsvis 0,6 % og 1,7 % fra december 15 til januar 16 (sæsonkorrigeret), når man måler som et tremåneders glidende gennemsnit.\nTrods færre fremvisninger i januar var antallet af fremviste huse og ejerlejligheder stadig henholdsvis 1,6 % og 1,9 % højere sammenlignet med for tre måneder siden.\nI januar i år var der 0,8 % flere fremvisninger af huse sammenlignet med januar sidste år, mens antallet af fremviste ejerlejligheder faldt med 7,2 % i samme periode.\nAnalytiker Mikael Olai Milhøj\nPhone: +45 45 12 76 07\nMobile: +45 28 18 69 08\nSammenhæng mellem forbrugertillid og boligfremvisninger\nSammenhæng mellem fremvisningsindeks og handler


Lisbeth Knudsen forlader Berlingske Media | Danske Medier\nDanske Medier / Medieverdenen\nLisbeth Knudsen forlader Berlingske Media\nBerlingske Medias administrerende direktør og ansvarshavende chefredaktør gennem de seneste otte år, Lisbeth Knudsen, træder tilbage, meddelte selskabet onsdag i en pressemeddelelse.\nDen nye ejer af Berlingske Media, De Persgroep (DPG), ønsker at udvikle virksomheden under en ny ledelse og udtrykker samtidig anerkendelse af den store rolle, som Lisbeth Knudsen har spillet i den positive udvikling i Berlingske Media under hendes embedstid, hedder det i pressemeddelelsen.\nParterne har aftalt, at Lisbeth Knudsen fratræder med virkning fra 1. oktober. Hun fratræder samtidig som formand for Danske Medier – en post hun har bestridt siden maj i år.\nBestyrelsen har som konstitueret adm. direktør udpeget medlem af koncernledelsen og direktør for produktion, distribution og bladsalg, Bjarne Werner Munck og indleder samtidig processen med at søge efter en permanent CEO.\nTil ansvarshavende chefredaktør for Berlingske har bestyrelsen udpeget Tom Jensen, der allerede i dag er medlem af Berlingskes chefredaktion og har været det siden 2007.\nChristian Van Thillo, administrerende direktør for De Persgroep oplyser, at De Persgroep er en meget anderledes aktionær end det tidligere ejerskab, og at dette har store konsekvenser for både strategiske og operationelle beslutningsprocesser i virksomheden.\n– Vi kom til den konklusion, at vi ikke var i fuld overensstemmelse om den fremtidige strategi og drift af selskabet og besluttede derfor, at det var bedst for alle interessenter at skilles på en god måde, siger Christian Van Thillo.\n-Jeg blev bedt om at lede Berlingske Media og Berlingske i en yderst turbulent periode, hvor jeg sammen med en dedikeret og kompetent gruppe af chefer og medarbejdere har formået at vende et katastrofalt stort underskud til en rentabel og gældfri virksomhed og samtidig omdanne virksomheden fra en overvejende print fokuseret virksomhed til et multimedie selskab, siger Lisbeth Knudsen.\nHun siger, at hun være på udkig efter ny, spændende læring og nye udfordringer og forhåbentlig vil være i stand til at bruge de mange års erfaring med digital transformation og fra de mange virksomheds- og organisatoriske bestyrelser, hun har arbejdet med, til nye opgaver både i og uden\nfor mediebranchen i fremtiden.\nNyhed til forsiden


Få 3 tilbud på nye vinduer i Faxe Ladeplads – nye vinduer nu\nDu er her: Forside / Faxe Ladeplads\nNye vinduer i Faxe Ladeplads\nVidste du, at du kan 3 tilbud på nye vinduer? En udskiftning af alle vinduer er bestemt ikke en billig udgift, men den kan tjene sig selv hjem igen, fordi du til gengæld kan spare penge på varmeregningen. Overvejer du at få nye vinduer? Faxe Ladeplads’ tømrerfirmaer giver dig gerne et godt tilbud lige her.\n» Bestil 3 uforpligtende tilbud på nye vinduer\nNye vinduer: Faxe Ladeplads har flere tømrerfirmaer som kan skifte dine vinduer ud\nVil du have skiftet vinduer i Faxe Ladeplads, kan du kontakte et lokalt tømrerfirma i Faxe Ladeplads. Det er nemlig tømrerarbejde at skifte hele vinduet – det vil sige ruden og rammen. Vil du i samme omgang have skiftet en dør eller hoveddør, er det også en tømrer, der kan klare det for dig.\nVil du kun have skiftet selve ruden i et vindue, skal du derimod have fat i en glarmester. Det vil fx være tilfældet, hvis en rude er blevet knust.\nVinduer med en ramme af træ skal vedligeholdes for at kunne klare de udfordringer, som det våde danske vejr byder på. I praksis vil det sige, at rammerne skal males eller olieres med jævne mellemrum. Alligevel kan vinduesrammer af træ have en begrænset levetid, så på et eller andet tidspunkt vil de være modne til udskiftning.\nNår det bliver aktuelt med en udskiftning af vinduer i Faxe Ladeplads, kan et lokalt tømrerfirma hjælpe dig med montering af nye vinduer. Vær for øvrigt opmærksom på, at i dag stiller bygningsreglementet krav om, at nye vinduer er lavenergivinduer. Faxe Ladeplads og omegn har flere tømrerfirmaer, som kan hjælpe dig med sådan en opgave. Føler du dig helt på bar bund, når du skal finde en tømrer til at skifte dine vinduer, kan en i din omgangskreds måske anbefale dig en dygtig tømrer, som de selv har haft gode erfaringer med at bruge. De personlige anbefalinger er ofte guld værd, så det kan godt betale sig at spørge lidt rundt i dit netværk.\nVil du først og fremmest finde en billig tømrer i Faxe Ladeplads, kan det være en god idé at indhente flere tilbud på udskiftning af vinduer. Det er som sagt ikke en billig investering, og prisen kan sagtens svinge en del, da arbejdslønnen vil udgøre en stor del af prisen på at få skiftet vinduer. Et tømrerfirma fastsætter selv sin timepris, så derfor kan den godt være billigere hos en tømrermester end hos en anden.\nDu kan indhente flere tilbud ved at ringe rundt til forskellige tømrerfirmaer i Faxe Ladeplads. Nogle har måske fyldte ordrebøger, så de først har tid til at hjælpe dig et stykke ud i fremtiden. Derfor kan det være en god idé at indhente tilbud et godt stykke tid inden du egentligt regner med, at vinduerne skal skiftes.\nStart med at få to tilbud. Ligger priserne tæt på hinanden, har du formentlig ramt det rigtige prisniveau. Ligger priserne derimod langt fra hinanden, kan det være en god idé at få et tilbud mere, så du har mulighed for at vurdere, om et af tilbuddene enten var alt for billigt eller alt for dyrt.\nDen endelige pris for udskiftning af vinduer i Faxe Ladeplads vil formentlig variere fra tømrerfirma til tømrerfirma, men den vil også være afhængig af antallet af vinduer, størrelsen på vinduerne, typen af vinduer, materialerne og deres holdbarhed. Vinduesrammer i fyr er fx billigere end vinduesrammer i træ-alu.\nInden du vælger en billig vinduesramme i fyr, bør du overveje, om du vil bruge tid på at vedligeholde dine nye vinduer med maling. Vinduesrammer i træ skal olieres eller males, så de kan modstå vind og vejr. Hvis du kan lide at male, kan det måske godt give mening at vælge vinduesrammer i træ, men hvis du vil have en maler i Faxe Ladeplads til at klare arbejdet for dig, vil selv de billigste trævinduer blive dyre i længden. Det tager lang tid at male vinduer, så på længere sigt vil det være billigere med vedligeholdelsesfri vinduer, der ikke skal males. Det kan fx være billige plastvinduer eller de dyrere træ/alu vinduer, hvor den udvendige ramme er af aluminium.\nSkal monteringen af dine nye vinduer være så billig som muligt, kan du også prøve at undersøge prisen, hvis du selv indkøber vinduerne, inden tømreren går i gang med at skifte dem. Der er mange producenter af vinduer, og der er stor forskel på prisen fra producent til producent.\nVil du gerne gøre det nemt for dig selv, kan du hurtigt og nemt bestille 3 tilbud på nye vinduer hos 3byggetilbud, som vi reklamerer for. Så vil du inden for 3 dage modtage 3 tilbud fra 3 lokale tømrerfirmaer, som gerne vil skifte dine gamle vinduer ud til nye vinduer i Faxe Ladeplads.\nBeskriv de vinduer som du ønsker at få skiftet på dit hus i Faxe Ladeplads. Det kan fx være antallet af vinduer, deres størrelse, type, og hvorvidt du ønsker vedligeholdelsesfri vinduer.\nVedhæft et billede\nVedhæft gerne nogle billeder af de vinduer, som skal skiftes. Det vil hjælpe tømreren med at danne sig et indtryk af opgaven, så han kan give et reelt tilbud på nye vinduer i Faxe Ladeplads.\nSend opgaven ind\nNår du har sendt din opgave ind, vil en medarbejder fra 3byggetilbud ringe dig op. Sammen gennemgår I din opgave, så der ikke er tvivl om, hvad du gerne vil have tilbud på.\nModtag 3 tilbud\n3byggetilbud sender din opgave videre til 3 udvalgte tømrerfirmaer i Faxe Ladeplads og omegn. Det er velrenommerede tømrerfirmaer med erfaring i montering af nye vinduer. I løbet af de kommende 3 hverdage vil de sende dig 3 tilbud med priser på udskiftning af dine vinduer.\nNår du har modtaget tilbuddene, kan du i fred og ro sammenligne dem. En ting er prisen. Noget helt andet er, hvad hvert tømrer har inkluderet i sit tilbud på nye vinduer til dit hus i Faxe Ladeplads. Det kan fx være, at et tilbud er med dyre vinduesrammer i træ-alu, mens et andet tilbud er med billige rammer i plast.\nVælg et tilbud\nDet står dig frit for at vælge det tilbud, som du synes bedst om. Der kan være mange andre faktorer end en billig pris, som spiller ind. Det er uforpligtende for dig at bestille 3 tilbud, så det står dig frit for at takke nej til alle 3 tilbud, hvis ingen af dem lever op til dine ønsker eller budget. Det er helt op til dig.\nEr nye vinduer i Faxe Ladeplads en god investering?\nDet er som tidligere nævnt ikke billigt at få skiftet alle vinduerne i et hus i Faxe Ladeplads, men det kan sagtens være sund fornuft og god økonomi alligevel. Det er dyrt at varme et hus op især, hvis du bruger olie eller el som opvarmning. Har du gamle vinduer, som måske endda er punkteret, vil meget af varmen forsvinde ud gennem vinduerne.\nNye lavenergivinduer med 3 lag glas holder væsentligt bedre på varmen. Du kan se frem til en biligere varmeregning, og derfor kan det i mange tilfælde godt betale sig at investere i nye vinduer. Den helt konkrete gevinst ved at skifte vinduer vil dog afhænge af flere ting som fx den øvrige stand og alder på dit hus. Derfor er der flere ting, som du skal overveje, inden du beslutter dit for at få nye vinduer. Faxe Ladeplads har flere tømrerfirmaer, som kan vejlede dig, så du kan træffe den rette beslutning.\nDerfor bør du overveje at investere i nye vinduer\nDet er ikke billigt at skifte vinduer ud uanset, om du bare skal have skiftet et enkelt vindue eller dem alle sammen på én gang. Den samlede pris for montering af nye vinduer i Faxe Ladeplads afhænger af flere ting som fx antallet af vinduer, størrelsen på dem og typen af vinduer. Arbejdslønnen til tømrerne spiller naturligvis også ind, og den kan godt variere fra by til by. Derfor kan du også overveje at indhente tilbud hos tømrerfirmaer i andre byer end Faxe Ladeplads.\nJo ældre vinduerne i dit hus er, jo hurtigere vil udgiften til nye vinduer tjene sig selv ind. Nye lavenergivinduer holder nemlig meget bedre på varmen i dit hjem end gamle vinduer. Derfor kan du forvente en billigere varmeregning, hvis du skifter alle dine vinduer til lavenergivinduer. Fra 2021 skal alle nye vinduer i helårsboliger leve op til energimærke A. Det betyder, at vinduerne skal slippe mere varme fra solen ind end mængden af varme, som forsvinder ud igen. Overvejer du at sælge dit hus i Faxe Ladeplads, kan nye lavenergivinduer give et løft til husets facade samtidig med, at det forbedrer boligens energimærke, så huset bliver mere attraktivt for interesserede købere og dermed kan blive solgt hurtigere. I nogle tilfælde vil salgsværdien for dit hus endda stige mere end udgiften til nye vinduer.\nEr dine vinduer punkteret eller utætte, holder de ikke så godt på varmen. Montering af nye lavenergivinduer i dit hus i Faxe Ladeplads er en mulighed for at spare penge på varmeregningen og samtidig gøre noget godt for klimaet. Udgiften til nye lavenergivinduer kan i mange tilfælde tjene sig hjem over få år.\nNye vinduer kan øge salgsværdien af din bolig. Som en tommelfingerregel kan man sige, at jo ældre dit hus er, jo mere vil dets værdi stige, hvis du skifter de gamle vinduer ud til nye energibesparende vinduer. Salgsværdien kan endda stige mere end udgiften til nye vinduer, fordi varmeregningen bliver billigere.\nNye vinduer kræver ikke en masse vedligeholdelse, hvis du vælger rammer af plast eller træ-alu. De behøver nemlig ikke at blive malet, så du kan spare penge på malerarbejde. Besparelsen er selvfølgelig mest markant, hvis du hidtil har haft vinduer med rammer af træ i dit hus i Faxe Ladeplads.\nEr du bekymret for indbrud, er nye vinduer en overvejelse værd. Det er sværere at bryde ind ad nye vinduer end gamle vinduer. Både beslag og lukkesystemer er blevet mere sikre, og en indbrudstyv vil for det meste vælge at bryde ind i huse, hvor det er nemt at få adgang.\nMange boliger er plaget af støj fra trafik og lignende. Nye vinduer kan reducere den støj, som trænger ind, fordi nye vinduer består af flere lag glas og samtidig er mere tætte. Er din bolig i Faxe Ladeplads meget plaget af støj, findes der også ekstra støjreducerende vinduer.\nStore vinduer slipper mere lys ind end små vinduer. Mange ældre huse i Faxe Ladeplads har mindre vinduer. Vil du skifte vinduerne ud, kan du derfor overveje, om du vil have større vinduer. Det koster ikke nødvendigvis mere i energiregnskabet, men det kan modernisere udseendet af dit hus.\nSkal de nye vinduer være i samme stil som de gamle?\nHar du først bestemt dig for at skifte vinduerne ud, kan du benytte lejligheden til at vælge en anden type vinduer, end hvad du har nu. Det kan også være, at du gerne vil have større vinduer, så du kan få mere lys ind i din bolig. Eller måske vil du gerne have vinduer, som åbner på en anden måde. Du kan blandt andet vælge mellem tophængte vinduer og sidehængte vinduer. Som du kan se, er der mange muligheder, når man skal have nye vinduer. Faxe Ladeplads’ lokalområde har flere dygtige tømrermestre, som kan rådgive dig, så du kan træffe den rigtige beslutning. Derfor kan det være en god idé at tage tømreren med på råd, så du kan få flotte nye vinduer, som på bedste vis harmonerer med den arkitektoniske stil på dit hus.\nHvad skal tømreren vide?\nMange ting har indflydelse på den endelige pris for montering af nye vinduer i Faxe Ladeplads. Derfor har et tømrerfirma brug for flere informationer fra dig for at kunne beregne et godt og fornuftigt tilbud.\nMange tømrermestre tager sig gerne tid til at komme forbi dit hus i Faxe Ladeplads for at besigtige opgaven. Det giver tømreren mulighed for at tage højde for ting, som du måske ikke selv har tænkt over, når han fx skal vurdere tidsforbruget og beregne en pris til dig.\nTømreren har naturligvis brug for at vide, hvor mange vinduer der skal skiftes ud, hvor store de er, hvilke materialer du foretrækker samt hvilken vinduesmodel du ønsker. Det vil alt sammen spille ind, når han skal beregne en pris for at skifte dine vinduer. Faxe Ladeplads er ingen undtagelse. Mange tømrere vil også foretrække selv at tage mål til de nye vinduer, så de kan bestille de rigtige vinduer hjem.\nDet er selvfølgelig en smagssag, hvilken slags vinduer man foretrækker, men det er en rigtig god idé at tage hensyn til husets byggestil og udseende. Selv det klassiske parcelhus er underlagt modens luner, så stilen stille og roligt ændrer sig med årene, og det påvirker naturligvis også vinduernes udseende og størrelse. Er du i tvivl om, hvad du skal vælge af nye vinduer, kan en professionel og erfaren tømrermester i Faxe Ladeplads rådgive dig om de overvældende mange valgmuligheder.\nHvordan skal dine nye vinduer se ud?\nNår du skal have nye vinduer, skal der tages mål, så du får den korrekte størrelse. En erfaren tømrer i Faxe Ladeplads har mange års praktisk erfaring med at måle op til nye vinduer, så han ved lige præcis, hvilke mål han skal tage.\nDet er derfor sund fornuft at lade tømrerfirmaet stå for opmålingen til nye vinduer. Så kan du føle dig sikker på, at der bliver bestilt vinduer i den rigtige størrelse. Det er så ærgerligt at opdage, at man har målt forkert, når man endelig er klar til at montere de nye vinduer – for slet ikke at tale om, at det kan være en ganske dyr fejltagelse.\nSørg derfor for at få et tilbud, som inkluderer opmåling til de nye vinduer. Faxe Ladeplads er hjemegn for flere dygtige og erfarne tømrere, som står klar til at hjælpe dig, og de vil selvfølgelig også gerne komme ud og måle op til nye vinduer hjemme hos dig i Faxe Ladeplads.\nNye vinduer – Faxe Ladeplads\nDet kan sagtens betale sig at få flere tilbud på nye vinduer. Faxe Ladeplads’ lokalområde huser flere tømrerfirmaer, som gerne vil montere nye vinduer. Hvis du indhenter flere tilbud på montering af nye vinduer i Faxe Ladeplads, vil du sikkert opleve, at priserne svinger lidt, så husk at være opmærksom på hvad de forskellige tilbud reelt indeholder. Du har også mulighed for at bestille 3 tilbud på nye vinduer lige her. Det er en gratis service, som gør det nemt for dig at finde en lokal tømrer, som tilbyder udskiftning af vinduer i Faxe Ladeplads.\nBestil 3 tilbud på nye vinduer i Faxe Ladeplads\n© Nye vinduer Faxe Ladeplads


WWF-Norge tager ansvar for ulvene – Mens WWF-Danmark er krøbet i et musehul – Holmskjold\nBjørn Holmskjold | 28. april 2018 | Norge, Verdensnaturfonden (WWF) | Ingen kommentarer\nDen manglende respekt for naturens arter er kendetegnende både den norske og danske regering\nMan kan ikke retfærdiggøre ulvejagt med ubegrundet frygt.\nWWF (Verdensnaturfonden) mener på ingen måde, at det, der er nogle mennesker, der er bange for ulven, kan retfærdiggøre ulvejagt.\nI dag har WWF rejst sig mod den norske stat, og gør gældende, at regeringen har overtrådt såvel norsk ret og internationale konventioner for beskyttelse af ulvene i hele Europa.\nBaggrunden er regeringens beslutning om at skyde 42 ulve sidste vinter.\nWWF forudser, at ulven på den måde udslettes, hvis denne politik fortsætter.\nDer har være mange skænderier om ulven, og vrede over den udviste respektløshed over for den norske ulve- og rovdyrbestand.\nLider man af angst-fobier for ulve, er mødet med ulven den bedste medicin.\nWWFs talsmand, EA Herstad, var i hendes procedure angribe regeringens begrundelser for at begynde at jage ulvene, og mener, at regeringen derved overtræder loven.\nBlandt andet gjorde hun gældende, at folks frygt blev brugt som ét af flere argumenter for at give grønt lys for ulvejagt.\nDet er der ingen dækning for i loven.\nMan skal tage folks frygt alvorligt, men den kan ikke bruges til at retfærdiggøre jagt. Hvad er logikken i, at mennesker udenfor ulve-zonen, finder det utåleligt at leve med ulven, mens mennesker indenfor ulve-zonen, de bare leve med det?\nDet er respektløshed, sagde hun.\nHun mente, at det heller ikke var dokumenteret, at jagt-interesser var stærkt plaget af ulve, og at staten derfor ikke havde nogen dækning i loven for at indlede jagten sidste vinter.\nHun sagde også i sin procedure, at hvis staten vinder sagen, kan det have konsekvenser internationalt, og det kan forårsage en afsmittende virkning på forvaltningen af andre rovdyr.\nUlvebestanden i Norge er langt fra stor nok til stå bag de mange dræbte husdyr, rener og elge den beskyldes for.\nDette alene røber, der manipuleres i stor stil.\nAttorney Elisatbeth Stenwig sagde i sin procedure, at det høje konfliktniveau i mange samfund er uholdbar, og at myndighederne skal tage nye greb.\n-Det er kun WWF, der vil tro, at ubehag og frygt ikke er en legitim begrundelse. “Det er mennesker, der bor i disse kommuner, der bedst ved, hvor skoen trykker,” sagde hun.\n-Det handler ikke kun om fårenes sommergræsning og jagt. I stigende grad handler det om folks livskvalitet, sagde hun i sin procedure.\n“Det er meget vigtigt, at folk har tillid til ledelsen.” Man har vedtaget en rovdyr-zone politik, der skal følges. Det giver tillid og er konfliktdæmpende, sagde Stenwig, der mener, at den nuværende politik med rovdyr-zoner skaber tillid hos befolkningen.\nJeg, og mange andre, mangler at se WWF-Danmark træder frem i lyset, og tydeligt tage ansvar for de danske ulve. Der er under massivt politisk pres for enten at bortskydes eller indhegnes, samt for at få ophævet fredningen jfr. EU-direktivet.\nI modsatfald vil WWF-Danmark blive stillet til ansvar for ikke at tage dette helt forventelige ansvar.\nSåledes til deres orientering.\nAdmin. for FB-gruppen: Vi kæmper aktivt for ulven


Vi lover altid højtideligt at beskytte enhver information, du giver, når du bruger dette websted. De oplysninger, du tilbyder, vil kun blive brugt i det forretningsmæssige samarbejde mellem dig og vores platform, uden at skulle bekymre dig om offentliggørelse af privatlivets fred. For at forhindre uautoriseret adgang eller videregivelse har vi opbygget stabile og sikre ledelsesprocedurer for at beskytte de oplysninger, vi indsamler online.\nmail adresse, telefonnummer\nMeddelelser, du tilbyder, indeholder forespørgsel, tilbud og andre tilpassede oplysninger\nAndre oplysninger, der er relevante for det hemmelige forretningssamarbejde.\nHvad vi gør med de kollektive oplysninger\nberøringsskærme findes typisk på større skærme i telefoner med integrerede PDA-funktioner. De fleste er designet til at arbejde med enten din finger eller en speciel stylus. Hvis du trykker på et bestemt punkt på skærmen, aktiveres den virtuelle knap eller de funktioner, der vises på det sted på skærmen.\nSend e-mails om nye produkter, specialtilbud eller andre seneste oplysninger\nHvad angår informationsforskning og serviceforbedring, kan vi kontakte dig med e-mail, telefon osv.\nhvis du tidligere har aftalt, at vi bruger dine personlige oplysninger til direkte markedsføring, kan du ændre dit sind til enhver tid ved at skrive til eller e-maile os på [Email protected].\nDu kan anmode om oplysninger om personlige oplysninger, som vi har om dig i henhold til databeskyttelsesloven 1998. Der betales et mindre gebyr. Hvis du ønsker en kopi af de oplysninger, du har, skal du skrive til.\nNeway bruger, behandler og gemmer information, som det er nødvendigt for at udføre vores kontrakt med dig, og baseret på vores legitime interesser for at levere produkterne og tjenesterne. Vi stoler på dit samtykke til at behandle oplysninger til at sende salgsfremmende e-mails og at placere cookies på dine enheder. I nogle tilfælde kan Neway behandle personoplysninger i henhold til den juridiske forpligtelse eller for at beskytte dine vitale interesser eller en anden persons interesser.\nPersoner beliggende i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) har visse rettigheder med hensyn til deres personlige oplysninger, herunder retten til at få adgang til, korrigere eller slette oplysninger, vi behandler gennem din brug af webstederne og / eller produkter. Hvis du er en bruger baseret i EØS, kan du:\nFå dine oplysninger rettet eller slettet. Du kan bede os om at rette de oplysninger, du synes er unøjagtige eller helt slette alle de oplysninger, vi har om dig, ved at e-maile: [Email protected]\nFå adgang til din personlige datarapport ved at indsende en anmodning kl [Email protected] Denne rapport vil indeholde de oplysninger, vi har om dig, leveret til dig i et struktureret, almindeligt anvendt og bærbart format.\nVi modsætter os behandling af dine personlige data. Det er din ret til at indgive en indsigelse mod behandlingen af dine personlige data ved at e-maile: [Email protected] hvis du føler, at "grunden til din særlige situation" gælder. De eneste grunde til, at vi kan afvise din anmodning, er, hvis vi kan vise overbevisende legitime grunde til behandlingen, som tilsidesætter din interesse, rettigheder og friheder, eller behandlingen er til etablering, udøvelse eller forsvar af en juridisk påstand.\nDu kan bede os om at stoppe med at bruge dine oplysninger, herunder når vi bruger dine personlige data til at sende dig marketing e-mails. Vi sender kun marketingkommunikation til brugere beliggende i EØS med dit forudgående samtykke, og du kan til enhver tid trække dit samtykke tilbage ved at klikke på linket "afmeld", der findes i Neway-e-mails og ændre dine kontaktpræferencer. Bemærk, at du fortsat vil modtage transaktionsmeddelelser relateret til vores produkter, selvom du afmelder dig marketing-e-mails.\nKlag til en regulator. Hvis du er hjemmehørende i EØS og mener, at vi ikke har overholdt lovene om databeskyttelse, har du ret til at indgive en klage til din lokale tilsynsmyndighed.\nVores websted kan indeholde links til andre websteder. Bemærk, at når du først har brugt disse links til at forlade vores websted, har vi ikke kontrol over disse websteder. Derfor kan vi ikke være ansvarlige for at beskytte de oplysninger, du leverer på disse sider. Af sikkerhedsmæssige årsager skal du tjekke fortrolighedserklæringen nøje, når du besøger disse websteder.


Two-Bedroom Apartment Marielyst 01 i Væggerløse til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMere om Two-Bedroom Apartment Marielyst 01\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Botø, så er Two-Bedroom Apartment Marielyst 01 det perfekte valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nTwo-Bedroom Apartment Marielyst 01 tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. For gæsternes velbefindende tilbyder hotellet familieværelse.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Dette hotel tilbyder hele rækken af fritidsfaciliteter, blandt andet have. Oplev en engageret og professionel service samt det brede udvalg af bekvemmeligheder på Two-Bedroom Apartment Marielyst 01.


- Et projekt om pædagogernes opfattelse af støjen i deres arbejdsmiljø - PDF\nDownload "- Et projekt om pædagogernes opfattelse af støjen i deres arbejdsmiljø"\n1 Bachelorprojekt Audiologi Syddansk Universitet Vejleder: Carsten Daugaard - Et projekt om pædagogernes opfattelse af støjen i deres arbejdsmiljø Af Pernille Hyldeqvist\n2 Side /49 Resumé Denne opgave har til formål at belyse den aktuelle situation omkring støjforholdene i de danske daginstitutioner. Den tager udgangspunkt i pædagogernes egen opfattelse støjen, samt deres vurdering af andre støjrelaterede faktorer. Den vil derudover være med til, at belyse hvorvidt pædagoger tillader eventuel støj, om de beskytter sig mod den og om der bliver gjort andre pædagogiske tiltag for at reducere støjende forhold. Min opgave indeholder en teoretisk del, der ligger til grund for diskussionen omkring min problemformulering. Her har jeg valgt at beskrive ørets anatomi og fysiologi, den anatomiske lydopfattelse, støj og de konsekvenser støjpåvirkning kan medføre. Under afsnittet Eksisterende Undersøgelser vil jeg belyse forholdene ud fra rapporter om støj i daginstitutioner fra det sidste årti. For at kunne vurdere, hvorvidt støj er et problem i de danske daginstitutioner, har det været nødvendigt at oprette et spørgeskema bestående af 14 spørgsmål, der spørger indtil pædagogernes opfattelse af støj i forhold til deres arbejdsplads, og 3 spørgsmål om henholdsvis køn, alder og stilling (se appendiks 5, side 1-2). Min spørgeskemaundersøgelser er blevet besvaret af i alt 110 pædagoger (hvilket her dækker over pædagoger, medarbejdere, vikarer, ledere og andet relateret personale). Undersøgelserne viser at 81% af de adspurgte mener, at støj er en belastende faktor i deres arbejde, hvilket er en stor del taget i betragtning af at de reelle støjforhold er forbedret siden Spørgeskemaundersøgelsen viser også, at knap ¼ kunne finde på at benytte personlig støjbeskyttelse, også selvom langt de fleste mener, at det er OK at bærer høreværn, hvis man føler sig udsat. Et interessant punkt i min opgave er dog, at mine spørgeskemaundersøgelser viser, at kun 24% af de adspurgte mener, at de har viden nok på arbejdspladsen, til at forebygge gener fra støj. Disse tal bør tages alvorligt, i og med at viden kan være et nøgleord til bedre støjforhold på pædagogernes arbejdsplads, og det må derfor konkluderes at selvom størstedelen af pædagogerne mener, at de oplever en støjbelastning i deres arbejde, er det ikke ensbetydende med, at støjforholdene er blevet værre gennem de sidste år, men at der muligvis bare ikke er blevet taget hånd nok om det.\n3 Side /49 Abstract This assignment aims to illuminate the current situation about noise conditions in Danish daycare centres. It is based on teachers' own perception of noise, as well as their assessment of other noise-related factors such as design, planning of the educational work, knowledge and resources It will also help to illuminate whether educators protect themselves against noise, and if other educational initiatives is being done to reduce noisy conditions. The first part of the assignment will be theoretical, with the aim of providing sufficient background information that will be used in my practicing part. In order to assess whether noise in the Danish day care centres is a current problem or not, I have chosen to set up a questionnaire. The responses from the questionnaire are discussed in relation to three other existing studies. The survey contains fourteen questions about the day care teachers perception of noise, and three questions about gender, age and profession (referring to appendix 5, page 1-2). The survey was answered by 110 day care teachers (this includes teachers, assistants, students, temporary workers etc.). The studies show that 81% believe that there is noise in such a level that it is of nuisance character, which is a high number taken into account that the real noise ratio has improved since The survey also shows that barely ¼ would use personal hearing protection at their workplace, even though the vast majority believe that it is OK to wear hearing protection if you feel exposed. However, as an interesting point, my survey shows that only 24% of the respondents believe they have sufficient knowledge in the workplace, and only 30% believes that there is enough ressources to prevent nuisance noise. These figures should be taken seriously, as "knowledge" can be a keyword for better noise ratio at teachers' workplaces, yet it must be concluded, that although the majority of teachers believe that they experience an excessive noise level at work, it does not mean that the noise level has gotten worse over the last years, but may just not have been dealt with properly.\n4 Side /49 Indholdsfortegnelse 1. INDLEDNING PROBLEMFORMULERING 5 2. ØRETS ANATOMI OG FYSIOLOGI DET YDRE ØRE MELLEMØRET DET INDRE ØRE COCHLEA OG DET CORTISKE ORGAN HØRENERVEN OG AUDITIV CORTEX 9 3. DEN ANATOMISKE LYDOPFATTELSE KROPPENS BEARBEJDNING AF LYD NÅR LYD BLIVER TIL STØJ GENEREL LYD STØJ LOVGIVNING KONSEKVENSER SOM FØLGE AF STØJPÅVIRKNING TINNITUS HØRETAB STRESS EKSISTERENDE UNDERSØGELSER RAPPORT FRA ARTIKEL FRA ARTIKEL FRA DISKUSSION AF EMPIRI METODE SPØRGESKEMA OG DELTAGERE RESULTATER DISKUSSION OG PERSPEKTIVERING METODEKRITIK KONKLUSION LITTERATURLISTE MONOGRAFI ELEKTRONISKE KILDER BILAG (1-5) 44\n5 Side /49 1. Indledning Mennesker burde ikke være bekymrede for deres helbred, når de går på arbejde og slet ikke, når den danske lov tydeligt beskriver, hvilke retningslinjer en arbejdsplads bør og skal følge. Der har i flere dekader været stor debat om, hvorvidt støj i de danske småbørnsdaginstitutioner (fra 0-6 år) er et problem eller ej. Mange mennesker har en mening om dette emne, og især pædagogerne har i lang tid følt, at de har måtte tale for døve øre, når de har taget problematikken op. Dog kan det have alvorlige konsekvenser at udsætte sig selv for støjende miljøer i længere tid. I 2006 blev der udført støjmålinger i udvalgte institutioner i Danmark, hvilket skulle vise sig at blive et startskud for støjreduktionen på national plan. Pædagogerne og de institutionsansvarlige gjorde for alvor noget ved problematikken da de kort tid efter undersøgelserne, begyndte at evaluere akustikken og gøre nødvendige tiltag for at reducere støjen i børnehaverne/vuggestuerne. Pædagogerne valgte samtidig at evaluere deres eget helbred, og det blev mere og mere populært at drøfte brugen af høreværn i institutionerne. Høreværn står trods alt til rådighed i næsten alle andre støjende brancher. I 2008 vagte spørgsmålet Skal det være tilladt at bære høreværn i de danske børnehaver og vuggestuer? stor debat i medierne. Mange mente, at det selvfølgelig ikke var forsvarligt at lade pædagogerne bærer høreværn, når de på en hel arbejdsdag stod til ansvar for børnenes velbefindende, og mente at det ville påvirke pædagogernes arbejdsindsats at skærme deres hørelse i det støjbelastende miljø, og hvad med børnenes velbefindende? Men selvom mange mente (og muligvis stadig mener) at høreværn i daginstitutioner bør forbydes, har vi i Danmark en lov, der angiver det modsatte. Siden artiklens publicering har snakken om høreværn i institutionerne været tabu for mange, og ideen om at de danske pædagoger skulle bære høreværn, er blevet henkastet. Når man studerer audiologi, som jeg, kan man ikke undgå at tage et emne som dette alvorligt, og jeg finder det interessant at undersøge, om forholdene stadig er, som de var i\n6 Side / , eller om pædagogerne har en anden holdning, som af forskellige grunde kan være svær at bringe til torvs. Denne opgave tager til dels udgangspunkt i artiklerne Forbud mod høreværn i institutioner og Støjgener værst på sygehuse og slagterier, samt rapporten Støj fra den menneskelige aktivitet Et udredningsarbejde. For at understøtte/forkaste teorierne om støj på pædagogernes arbejdsplads, har jeg valgt at oprette et spørgeskema, der spørger ind til pædagogernes egen opfattelse af deres arbejdsmiljø. Svarene herfra sætter jeg i relation til ovenstående eksisterende undersøgelser for at afklare, hvordan udviklingen har forløbet. 1.1 Problemformulering Min opgave vil belyse, hvordan pædagoger i dagens Danmark opfatter støjen på deres arbejdspladser. Den vil vise, om der er sket reelle ændringer af det støjende miljø siden 2006, og om pædagogerne har valgt at følge mediernes kritik fra 2008, eller den danske lovgivning. Tillader pædagogerne støj på arbejdspladsen? Er støjen en belastende faktor i pædagogernes hverdag - og hvis ja, trodser de da den danske lovgivning, og fortsætter arbejdet i det støjende miljø, eller prøver de diskret at reducere støjen? Hvilke konsekvenser har det for de ansatte i sidste ende? Og synes de egentlig selv det er forsvarligt, at bære høreværn på arbejdspladsen? Alle disse spørgsmål vil jeg i denne opgave forsøge at besvare.\n7 Side /49 2. Ørets anatomi og fysiologi I følgende er ørets anatomi og fysiologi beskrevet. I forhold til mit fag og hovedområde i denne opgave er det vigtigt at forstå hvordan øret er opbygget, samt hvordan de forskellige elementer i øret virker. Disse spiller nemlig en vigtig rolle af hensyn til, hvordan vi mennesker opfatter lydstyrke, frekvens, tidsopløsning og måske endda vigtigst af alt hvordan vi mennesker opfatter støj, og hvordan dette kan påvirke hørelsen. Øret er opbygget af 3 hovedsektioner: Auris externa (Ydre øre), auris media (mellemøret) og det auris interna (indre øre) (se appendiks 1). Der vil være en kort beskrivelse af det ydre øre og mellemøret, mens det indre øre vil blive grundigere beskrevet i og med, at det er den del af øret der er mest udsat, og i største grad pådrager sig støjskader (Gelfand, 2009, side 184). Derudover vil der i følgende blive henvist til bilag. 2.1 Det ydre øre Det ydre øre består overordnet set af pinna (auriklen) og meatus acusticus externus (ydre øregang). Auriklen er den eneste del af øret der er synlig og dens tragtform er vigtig for lokalisering af lydkilden. Øregangen består af en bruskdel (meatus acusticus externus cartilagenius), beklædt med hud, hvori der både er hår og kirtler, der producerer ørevoks og holder øregangen ren. Den inderste del af øregangen er benet (meatus acusticus externus osseus) og kun beklædt med et tyndt lag hud (Zemlin, 1998, side ). Øregangen er bevægelig og bevæger sig blandt andet efter kæbemuskulaturen når der tygges, hvilket dermed ændrer dens form i udførelsesøjeblikket. Øregangens primære funktion mht. hørelse er, at den danner en resonator, der udgør db af forstærkningen af lyden, og leder lyden mod membrana tympani (trommehinden) (Widex, 2007, side 38-40).\n8 Side / Mellemøret Mellemøret er et hulrum, der findes i os temporale (tindingebenet). Trommehinden afgrænser det ydre øre fra mellemøret og det er her man finder de 3 mellemøreknogler. Stapes, incus og malleus (Stigebøjlen, ambolten og hammeren) der alle hæfter sammen. Hammeren fæstner til trommehinden, og hæftet sammen med ambolten, der er hæftet på stigebøjlen, som fæstner til det fenestra vestibuli (ovale vindue) i det indre øre. Her ses altså et direkte bindeled mellem ydre øre, mellemøret og det indre øre. Lydbølger vil ramme trommehinden og føres ind til det indre øre via knoglekæden. I mellemøret finder vi også 2 muskler: Stapedius og tensor tympani. Disse fæstner begge til knoglekæden. De 2 muskler danner en beskyttelse af det indre øre. Hvis øret bliver udsat for kraftige lydtryk, bliver en refleks udløst og musklerne trækker sig sammen, hvilket begrænser knoglekædens bevægelse og transmissionen til det indre øre reduceres (Widex, 2007, side 41-42). Dertil skal det siges, at reflekserne har en latenstid og en begrænset varighed af sammentrækninger i en eventuel støjeksponeringstid, der begrænser beskyttelsen af øret. Reflekserne er derfor ikke en hundredeprocentsløsning af støjreduktion (Gelfand, 2009, side 44). 2.3 Det indre øre I det indre øre omsættes mekaniske vibrationer fra lydbølgerne til nerveimpulser, som derefter bliver sendt videre til hjernen. Det indre øre er placeret i tindingebenet, ligesom mellemøret, og består af høreorganet og balanceorganet Cochlea og det cortiske organ Cochlea (Øresneglen), er opbygget som en kanal inde i en kanal: Den ydre kanal, også kaldet den benede, og den indre kanal kaldet den membranøse (se appendiks 2). Disse er med til at afgrænse 3 væskefyldte rum: Scala vestibuli, scala media og scala tympani, der snoer sig ca. 2¾ gang om modiolus og giver cochlea dets spiralformede sneglehusstruktur (Elberling & Worsoe, 2006, side 13).\n9 Side /49 Scala vestibuli og scala tympani er fyldt med perilymfe, der er en væske med højt indhold af natrium (Na+). De 2 væskefyldte hulrum mødes ved en åbning kaldet helicotrema ved cochleas apikale del, og munder ud i henholdsvis fenestra vestibuli (det ovale vindue) og fenestra cochleae (det runde vindue). Scala media er derimod fyldt med endolymfe, som har højt indhold af kalium (K+) (Gelfand, 2009, side 51-55). Denne væske er dannet af en gruppe celler, der sidder på scala medias ydervæg. Disse celler kaldes stria vascularis og opretholder en positiv elektrisk spænding. Tilsammen danner de 2 væsker en slags batteri, der er med til at forsyne hårcellerne med den energi, som de skal bruge for at danne nerveimpulser (Widex, 2007, side 47). Scala media afgrænses fra den øvrige del af cochlea ved de 2 membraner: Reissners membran og basilarmembranen (Gelfand, 2009, side 51-55). Det er også i scala media, at det cortiske organ er at finde. Det cortiske organ hviler på basilarmembranen, og indeholder de sensoriske celler, der er forbundet med de små nervefibre. De sensoriske celler indeholder én række á ca IHC (indre hårceller), og tre rækker med i alt ca OHC (ydre hårceller). Begge hårcelletyper er altafgørende for det totale lydbillede, men de indre hårceller, hvis opgave er at transmittere lydsignal til hørenerven, er særlig vigtige. De indre hårceller indeholder nemlig ca nervefibre, hvorimod de ydre kun indeholder (Elberling & Worsoe, 2006, side 14). Fælles for begge typer hårceller er, at de er belagt med en geleagtig struktur kaldet tektorialmembran, og at de på toppen har små sansehår kaldet stereocilia. Stereocilia, på de ydre hårceller, er forbundet direkte med tektorialmembranen (Zemlin, 1998, side ). De ydre hårceller stimuleres ved at svage lydniveauer, øger basilarmembranens udsving. De ydre hårceller udfører i den forbindelse en slags sammentrækninger/udvidelser, som stimulerer de indre hårceller. Uden de ydre hårceller havde stimulationen af de indre hårceller været meget svag. Så man kan sige, at de ydre hårceller er en form for forstærkere (Elberling & Worsoe, 2006, side 15).\n10 Side / Hørenerven og auditiv cortex I midten af cochlea bliver de afferente nervefibre vævet sammen til N. cochlearis (hørenerven). Derefter løber hørenerven ud gennem et lille hul i tindingebenet, samles med N. vestibulo (balancenerven), og løber derefter videre til pons (hjernestammen). I hjernestammen passerer hørenerven 4 relæstationer, som alle består af neuroner. Efter 1 station krydser hørenerven over til modsatte hjernehalvdel (Elberling & Worsoe, 2006, side 14-15). Derfra går hørenerven videre til mesencephalon (midthjernen), hvor den til sidst munder ud i auditive cortex, som er lokaliseret i temporallappens overflade (i hjernebarken). I auditive cortex systematiseres de forskellige frekvenser. De højfrekvente toner aktiverer nervecellerne bagerst, og de lavfrekvente toner aktiveres længst fremme (Elberling & Worsoe, 2006, side 17). Denne proces fortsætter i og med, at de efferente nervefibre løber den modsatte retning af de afferente nervefibre. De efferente baner har udspring i auditive cortex. Derefter løber de modsat de afferente nervefibre og udmunder i cochlea, hvor de fleste af nervefibrene fæstner til de ydre hårceller. Man har endnu ikke fundet endeligt evidens, men man har teorier om, at de efferente nervefibre er med til at kontrollere den aktive mekanisme i de ydre hårceller (Widex, 2007, side 51). 3. Den anatomiske lydopfattelse De ovenstående, beskrevne elementer i hørelsens bearbejdning er alle med til, at vi mennesker kan høre og forstå de lyde vi får præsenteret. Følgende afsnit vil beskrive, hvordan lyden rent faktisk bearbejdes.\n11 Side / Kroppens bearbejdning af lyd For at vi skal kunne opfatte lyd, skal der ske en proces. Denne proces består i, at energi fra lydbølger skal omdannes til elektriske impulser i hørenerven, som viderefører det til auditiv cortex i hjernen (Widex, 2007, side 46). Det ydre øre opfanger trykbølger fra en lydkilde. Trykbølgerne når indtil trommehinden og øreknoglekæden, der videresender trykbølgerne som mekaniske vibrationer. Stigebøjlens fodplade er den del, der transmitterer de mekaniske vibrationer via stempellignende bevægelser ind og ud af det ovale vindue. Der udbredes derved trykbølger i cochlea, som sætter perilymfen i svingninger (Jepsen & Thomsen, 2011, side 17-19). Det runde vindue er i denne forbindelse med til, at udligne det øgede tryk, da dets membran bevæger sig modsat, men i samme takt (Zemlin, 1998, side 467). Disse bevægelser fra stapes sætter basilarmembranen i bevægelse, så der dannes bølgelignende bevægelser, der bevæger sig mod cochleas apex. Denne bevægelse kaldes en passivt vandrene bølge (Widex, 2007, side 48). Lydens frekvens er altafgørende for bølgens udsving. Høje frekvenser bliver repræsenteret ved cochleas base, og vil dermed give det største udsving på den nederste del af basilarmembranen, hvorimod de lave frekvenser er repræsenteret ved cochleas apex, og der vil dermed være størst udsving ved basilarmembranen øverste del, hvilket også er det sted hvor basilarmembranen er mest stiv. Jo lavere frekvenser desto tættere apex. Det er derfor muligt for bestemte grupper af hårceller at opfange forskellige information om lyds frekvensmæssige sammenhænge (Widex, 2007, side 48). Frekvensanalysen bestemmes af hvilke hårceller, der påvirkes mest. Den måde vi opfanger lydstyrken på afhænger af, hvor mange hårceller der stimuleres og i hvilket omfang. De ydre hårceller har en lav tærskel, og er ansvarlige for hørelsen af svag stimuli, hvorimod de indre hårceller, der har den største kontakt med nervefibrene, har højere tærskel, og er i stand til at skelne mindre intensitetsvariationer (Jepsen & Thomsen, 2011, side 18).\n12 Side /49 Perilymfen og endolymfen i cochlea forsyner hårcellerne med energien, der skal til for at danne nerveimpulser (Widex, 2007, side 47). Den mekaniske energi er altså nu blevet omdannet til elektrisk energi. Disse nerveimpulser bliver sendt videre, via hørenerven i de afferente nervebaner, til auditive cortex, hvor de bearbejdes og omsættes til lyde, som hjernen fortolker og præsenterer på en mere forståelig måde (Gelfand, 2009, side 75). 4. Når lyd bliver til støj I forrige afsnit blev det beskrevet, hvordan vi mennesker opfatter lyd. Men hvad er lyden egentlig? Hvornår bliver lyd til støj? Og hvordan kan støjen påvirke os mennesker? Der er mange opfattelser af hvad støj egentlig er, og det er derfor ikke altid lige let at beskrive med målinger og tal. Lyd er derimod et fysisk fænomen, og derfor mere håndgribeligt. 4.1 Generel lyd Lydkilder kan være mange ting. Fælles for lydkilder er at de sætter luftpartikler i svingninger ved at skubbe til hinanden. Disse svingninger udgør trykforskelle over og under barometerstanden, og kaldes lydtryk og angives i pascal (Pa). Lydtrykket beskriver antallet af svingninger pr. sekund, hvilket kaldes frekvens og angives i hertz (Hz). Vi mennesker opfatter normalt lyd i frekvensområdet fra ca. 20 Hz til ca Hz, men det varierer fra person til person, eftersom vi mennesker er opbygget forskelligt. Især evnen til at opfatte de høje frekvenser afhænger meget af personens alder og af den form for lyd/støj hørelsen har været udsat for livet igennem. Dog er der områder inden for dette område, hvor vi mennesker opfatter lyden bedre end andre. Ved frekvenser under 50 Hz skal der meget kraftig lyd til, for at det bliver opfattet af øret. Frekvenser højere end er derimod sjældent hørbare, uafhængigt af lydstyrken (Bendtsen et. al., 1998, side 6-7).\n13 Side /49 De lavfrekvente lyde defineres, som lave eller mørke toner og ligger fra 100 til 250 Hz. De højfrekvente defineres, som de lyse toner og ligger fra 2000 Hz og opefter. Tonerne derimellem kaldes mellemtonerne (Mirz & Pedersen, 2002, side 15). Selve lydstyrken beskrives ved hjælp af den såkaldte decibel-skala (se appendiks 3). Denne skala er logaritmisk, hvilket i denne sammenhæng vil sige, at når lydstyrket stiger med 3 db, så fordobles den lydenergi, som når øret. Dette vil samtidig sige, at hvis lydstyrken falder med 3 db, så halveres lydenergien. En ung person, med normal hørelse, kan typisk høre, hvad der defineres, som et lydtrykniveau på 0 db. Dette tal vil også ændre sig alt efter alder og hvor meget lyd/støj man igennem livet har været udsat for. Almindelig samtale foregår ca. med en styrke på 60 db, hvorimod hvisken ligger på 30 db (Arbejdstilsynet, 2002, side 26). 4.2 Støj Støj er, som tidligere fortalt, beskrevet som en subjektiv opfattelse af lyd. Lyd som er uønsket. Disse lyde kan sommetider virke generende på personer, og i andre tilfælde kan det opfattes, som værende smertefuldt og ulideligt (se appendiks 4). Nogle mennesker opfatter et lydtrykniveau på 60 db, som værende støj, hvis det er vedvarende og uden variationer, hvorimod andre opfatter lydtrykniveauer ved samme db, som normalt, og som beskrevet i forrige afsnit foregår en almindelig samtale også på ca. 60 db, hvilket mange ikke opfatter som ubehageligt (Hougaard & Lund, 2004, side 13). Nogle lyde kan blive så kraftige, at de ikke kun er ubehagelige for øret, men også deciderede skadelige. Når lydene bliver kraftigere end db begynder hørelsen at tage skade (Mirz & Pedersen, 2002, side 15). Ikke kun kraftige impulslydtryk er skadelige for hørelsen. Vedvarende støj, og støj ved bestemte frekvenser er også skadeligt for hørelsen (Hougaard & Lund, 2004, side 13). Det der sker, når øret bliver udsat for for meget støj er, at hårcellerne i det indre øre deformeres og nedslides. Når hårcellerne på denne måde ødelægges, er det permanent.\n14 Side /49 Hårcellerne vil ikke gro ud igen, og høreskaden er dermed også permanent. En støjskade opstår som regel ved frekvensområdet omkring 4000 Hz, men hvis en person forsætter med at udsætte sin hørelse for støj, kan høreskaden sprede sig over et større frekvensområde. Summa summarum vil støjens varighed og styrke udgøre en væsentlig risiko for høreskaden og høreskadens omfang (Arbejdstilsynet, 2002, side 28). Selvom støj er af subjektiv karakter, har Branchearbejdsmiljørådet opstillet en tommelfingerregel for, hvordan de ansatte i daginstitutionerne selv kan holde øje med, hvornår lydniveauet overtræder det lovligt fastsatte. Sådan fornemmes støjen Sådan opfattes støjen Støjniveauet er ca. Generende Man opfatter ikke alm. tale på 1 m afstand db Kraftig Man opfatter ikke kraftig tale på 1 m afstand db Meget kraftig Man opfatter ikke råb på 0,5 m afstand db Voldsomt kraftig Man opfatter ikke råb på 0,25 m afstand db (Branchearbejdsmiljørådet, 2000, side 9) Lovgivning På de danske arbejdspladser er det givet ved lov, hvor meget støj en ansat må udsættes for. Denne støjgrænse angives ved det energiækvivalente A-vægtede lydtrykniveau på arbejdspladsen ved en 8 timers arbejdsdag i db (LAeq), som er et udtryk for middelværdien af den varierende lyd, en person udsættes for over et bestemt tidsrum. En gennemsnitlig støjbelastning på 85 db(a) i løbet af 8 timer svarer til: 88 db(a) i 4 timer 91 db(a) i 2 timer 94 db(a) i 1 time 97 db(a) i 30 min. 100 db(a) i 15 min. Dog er det, ifølge Arbejdstilsynets Bekendtgørelse nr. 801 af 4. okt , sådan at ingen person må udsættes for en støjbelastning over 85 db(a) under arbejdet, og ifølge 7\n15 Side /49 at hvis støjbelastningen overstiger 80 db(a), må arbejdsgiveren kun lade arbejdet udføre såfremt der stilles høreværn til rådighed. 7, stk. 2 angiver dertil at hvis støjbelastningen i øvrigt er skadelig eller stærkt generende, må arbejdsgiveren kun lade arbejdet udføre, såfremt der stilles høreværn til rådighed (Bausgaard et. al., 2004, side 14). 5. Konsekvenser som følge af støjpåvirkning Der kan forekomme mange eftervirkninger, som følge af støjpåvirkning. I dette afsnit vil nogle af de hyppigste fænomener beskrives. Tinnitus, høretab og stress er 3 typiske ledsagesymptomer når man udsætter sin hørelse for støj. Foruden disse findes der også bivirkninger som hyperacusis (lydoverfølsomhed), søvnproblemer, koncentrationsbesvær, hovedsmerter og mange flere. Det skal dog siges at alle ovenstående fænomener ikke nødvendigvis stammer fra støjpåvirkning, men kan forekomme som følge af mange andre påvirkninger. 5.1 Tinnitus Tinnitus er en subjektiv opfattelse af lyd, som ikke stammer fra en lydkilde udenfor kroppen. Tinnitus kan opleves som ringen, susen, piben, brusen m.fl. og kan veksle i styrke (Mirz & Pedersen, 2002, side 62). Tinnitus opstår, som følge af en fejlfunktion i høresystemet, men kan dog også opstå som følge af forstyrrelse i andre systemer (Mirz & Pedersen, 2002, side 78). Det kan være svært at lokalisere, hvor tinitussen egentlig kommer fra. Tinnitus forekommer oftest i forbindelse med høretab, men kan også være en følgevirkning af andre diagnoser såsom stress (Mirz & Pedersen, 2002, side 83). Når man befinder sig i støjende miljøer, såsom daginstitutioner, kan man opleve tinnitus, hvilket enten kan fremstå som forbigående eller permanent. Forbigående tinnitus opstår ofte i nogle minutter eller timer, og forsvinder herefter. Permanent tinnitus kan derimod vare uger, måneder og helt op til år (Mirz & Pedersen, 2002, side 59).\n16 Side /49 Tinnitus kan kun høres af personen der har det selv, og kan af mange mennesker opfattes som følelsesmæssigt belastende. Tinnitus, som årsag af daglig støjpåvirkning, kan især være belastene, da man om dagen er omgivet af et støjende miljø, og når man kommer hjem om aftenen, i stille omgivelser, forsætter støjen indefra (Jensens & Nielsen, 1999, side ). 5.2 Høretab Et høretab kan både opstå ved udsættelse for en kortvarig kraftig lyd, såsom en eksplosion eller skud, men også ved vedvarende støj, som ørene har været eksponeret for over flere år, såsom pædagogisk arbejde (Mirz & Pedersen, 2002, side 77). Hårcellerne i cochlea bliver beskadiget og jo mere skade de har taget gennem årene, desto større vil høretabet være. Høretabet opstår oftest i frekvensområdet fra 4 khz 6 khz, men ved svære støjskader bliver også nabofrekvenserne skadet (Mirz & Pedersen, 2002, side 32). Høreskaden akkumuleres over flere år og faseinddeles. I første fase nedbrydes de ydre hårceller i cochlea. Faktisk kan op til halvdelen af de ydre hårceller tage skade, uden at det påvirker hørelsen. Den første fase er således ikke af stor betydning for selve hørelsen. I næste fase vil en så stor del af de ydre hårceller være beskadiget, at høretabet langsomt vil indtræffe. Ved sidste fase vil flere og flere af de indre hårceller blive skadet, og siden de indre hårceller er ørets reelle mikrofoner, vil høreskaden for alvor indtræffe (Hougaard og Lund, 2004, side 26-27). Som regel rammer en støjskade begge øre og som før benævnt, er skaderne permanente, og kan ikke repareres (Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur, 2005, side 1). 5.3 Stress Stress er, i modsætning til høreskader, en indirekte påvirkning af støj. Stress er kroppens egen måde at fortælle, at den oplever belastning, og prøver at ruste kroppen til at komme igennem det. Dette værende hvis påvirkningen er kortvarig. Ved\n17 Side /49 længerevarende påvirkning kan stress lede til organismeskader og eksempelvis ulyst og anspændthed (Hougaard og Lund, 2004, side 23). En teoretiker ved navn Babisch foreslog i 2002 en sammenhæng mellem støjpåvirkning og helbredseffekter. Babisch udtalte følgende: Lydpåvirkning genevirkning psykofysiologisk reaktion (stress) ændringer i biologiske risikofaktorer sygelighed dødelighed (Hougaard og Lund, 2004, side 19). Endvidere forudsætter dette, at lydpåvirkningen er af så stor gene, at det reelt set kan føre til stress symptomer. Stress, som følge af støjgener, kan altså have fatale konsekvenser, hvis udsættelsen er langvarig (Hougaard og Lund, 2004, side 19+22).\n18 Side /49 6. Eksisterende undersøgelser 6.1 Rapport fra 2006 I 2006 udarbejdede Arbejdstilsynet en rapport, der omhandler støj, kaldet Støj fra den menneskelige aktivitet Et udredningsarbejde. Formålet med rapporten var at belyse støjforholdene i forskellige danske brancher. Der blev udført en række målinger til dels i børnehaver af BUPL (Børne- og Ungdomspædagogernes Landsforbund), og i Århus Amt. BUPL s undersøgelse viste, at der i gennemsnit er en støjbelastning på 80 db(a) i de danske børnehaver og vuggestuer. Derudover viste undersøgelserne, at der i henholdsvis 7% og 5% af børnehaverne og vuggestuerne, var en støjbelastning der overskred 85 db(a). I Århus blev samme undersøgelser foretaget, dog lå tallene lidt anderledes. I Århus var den gennemsnitlige støjbelastning på 83 db(a), og ca. 20% af institutionerne overskred 85 db(a). Som rapporten beskriver, er der mange forskellige faktorer, der kan være årsag til et støjende arbejdsmiljø. Nogle af de faktorer, der har størst indvirkning, er bl.a. akustik, indretning, lydkilder, pædagogiske forhold og antallet af børn pr. m 2. (Arbejdsmiljøinstituttet, 2006, side 5) Arbejdstilsynets akustiske målinger er de nyeste, der indtil 2013 har været offentliggjort. Resultaterne af målingerne fra 2013 vil blive gennemgået senere i dette kapitel. Siden Arbejdstilsynets målinger har været foretaget, har der været stor diskussion i medierne omkring, hvorvidt det er forsvarligt at lade pædagogerne i daginstitutionerne beskytte deres hørelse. Det er dokumenteret, at der i 2006 viste sig at være en gennemsnitlig støjbelastning på henholdsvis 80 db(a) og 83 db(a). I afsnittet Lovgivning har jeg beskrevet hvordan loven lyder. Især én bestemt paragraf vil jeg i denne sammenhæng fremhæve: 7 Hvis støjbelastningen overstiger 80 db(a), må arbejdsgiveren kun lade arbejdet udføre såfremt der stilles høreværn til rådighed (Bausgaard et. al., 2004, side 14).\n19 Side /49 Dette leder mig til én ud af mange omdiskuterede artikler, der blev skrevet 2 år efter disse undersøgelser 6.2 Artikel fra 2008 Forbud mod høreværn i institutioner. Dette er navnet på en artikel, der i 2008 blev publiceret af Politikken. Artiklen oplyser, at kommunen i Aalborg forbød pædagogerne at bære høreværn på arbejdspladsen. Ansvarlig for børneområdet Mai-Britt Iversen udtalte til pædagogernes fagblad Børn & unge at Det er uacceptabelt at bruge høreværn i daginstitutionerne, for så skulle børnene også begynde at bruge dem. Institutionerne må organiserer sig ud af støjen (Politikken, 2008). Som beskrevet tidligere er faktorer, som akustik og indretning, vigtige for dæmpning af støj i institutionerne, dog er disse tiltag i Aalborgs børnehaver allerede taget i betragtning. Pædagogerne mener, at støjen skyldes for mange børn på for lidt plads, hvilket vi førhen har anslået, også er et vigtigt kriterium for støjreduktion. Men hvis det ikke er en løsning at skære ned på antallet af børn i institutionerne, hvorfor kan høreværn så ikke være et alternativ? hvilket det ifølge loven også burde. Aalborg kommune beder principielt pædagogerne og de institutionsansvarlige trodse loven pga. hvad de mener, er et etisk problem. Ifølge artiklen findes der også børnehaver i Aalborg, hvor alle pædagogerne har fået lavet specielle formstøbte høreværn, hvis formål er at dæmpe den skadelige støj, men stadig tillade taleinformation. Disse høreværn er nu uden funktion, da de ikke er tilladte. Jeg finder denne artikel relevant i forhold til mit emne, og vil i afsnittet 9. Diskussion og perspektivering diskutere den i forhold til svarene fra spørgeskemaundersøgelsen. Denne artikel skal være med til at belyse, hvorvidt pædagogerne fra spørgeskemaundersøgelsen er af samme opfattelse, som den ansvarlige for børneområdet Mai-Britt Iversen mht. brugen af høreværn. Derudover skal artiklen være med til at belyse om der, siden publiceringen i 2008, er gjort aktive tiltag for at reducere\n20 Side /49 støjen i institutionerne, som Mai-Britt Iversen hævdede ville være muligt, eller om pædagogerne mener, at støjen stadig er et stort problem. 6.3 Artikel fra 2013 Den nyeste artikel, der er blevet skrevet i forbindelse med støjundersøgelser på arbejdspladsen blev publiceret den 21/03/13. Artiklen Støjgener værst på sygehuse og slagterier er skrevet af UgebladetA4, der oplyser at arbejdstilsynet har lavet støjmålinger på nationalt plan i forskellige brancher for at finde ud af hvilke arbejdspladser, der er udsat for mest støj. Arbejdstilsynet har besøgt 2407 daginstitutioner og foretaget akustiske målinger (målingerne blev udført i 2012). Af de 2407 institutioner fandt man brud på støjreglerne i 104 af dem. Ifølge undersøgelserne er der altså 4,2% af daginstitutionerne i Danmark, der overskrider det tilladte lydniveau, hvilket giver institutionerne en 9. plads for mest støjende arbejdsplads på national plan, overhalet af bl.a. slagterier og hospitaler. Undersøgelserne viser også at metal- maskinarbejde er mindre støjende end arbejde i daginstitutioner (UgebrevetA4, 2013). (UgebladetA4, 2013).\n"#$%&"'()*+&*,-."#,. "#$#"%&'()(*+),-./&+"#"$0-1&)2)3#"%&'("#*&4(&#&()5"#+6,) 78)9:0-1&)2);-%)7