Rekruttering - SpencerHede\nOm SpencerHede ApS\nSpencerHede finder den rette kandidat til din virksomhed.\nLad os håndtere jeres næste rekruttering. I vælger om vi skal varetage hele processen, eller i ønsker at håndtere nogle af faserne selv.\nVores kerneværdier omkring rekruttering er ønsket om en solid personlig kontakt og kendskab til den virksomhed, vi rekrutterer for. Derudover en kontinuérlig, ærlig og forståelig kommunikation under hele rekrutteringsprocessen.\nBeskrivelse af arbejdsopgaver og ønsket profil\nog håndtering af ansøgerfelt\nIndividuelle samtaler og profilanalyser\nPræsentation af kandidater for virksomheden\nVi er certificerede i Extended DISC personanalyse og JTI profiltest. Vores brug af disse værktøjer tilpasses den konkrete rekruttering.\nForud for præsentationen af finalekandidaterne modtager virksomheden skriftligt materiale omkring hver enkelt kandidat. Materialet indeholder kandidatens CV, testresultatet, og en fortolkning af kandidatens forventede adfærd og testresultatet, samt referat af testsamtalen.\nVi er til for dig, og for at du får den medarbejder som passer ind – det vil du mærke undervejs.\nVi har et meget stort virksomhedsnetværk som i vekselvirkning har brug for at slippe medarbejdere og tilføre nye medarbejdere. Derfor står vi også parat til at hjælpe en af dine medarbejdere videre til det næste job.\nRing til os og aftal et uforpligtende møde om jeres behov lige nu.\nVi er en fagligt krævende flok, der er dybt afhængige af hinanden for at lykkes. Vi har høje forventninger til hinanden og til at opgaven bliver løst. SpencerHede Aps håndterede alle dele af processen pletfrit og gav samtidig mig som ansættende leder en ’huskeliste’ over, hvad jeg skal huske at følge op på over for vores nye kollega. Jeg kan varmt anbefale SpencerHede Aps til at tegne og formidle profiler af kandidater.\nKommunikationschef i Børn & Unge\n61 60 79 10


Vil du opleve championatsfinaler på Blue Hors? - Ridehesten.com\nDer er efterhånden ikke længe til, at Blue Hors slår dørene op til et brag af et finalestævne, når de afholder Pavo og Dansk Ride Forbunds championatsfinaler i uge 41.\nHer mødes de bedste ungheste i Danmark, i både springning og dressur, i håbet om at ride sig til sejr i de anerkendte championater for ungheste.\nDer er ingen tvivl om at det bliver spændende sport at følge med i, når finalerne skal afgøres. For springhestenes vedkommende, mødes de bedste heste fra hele landet i tre aldersgrupper, nemlig 4-, 5- og 6-års championater. I dressur er der hele fire aldersgrupper, hvor der afvikles klasser for henholdsvis 4-, 5-, 6- og 7-års heste. Der er allerede mange spændende ekvipager der har kvalificeret sig, mens andre stadig har chancen for at opnå kvalifikation til finalestævnet.\nIgennem en række kvalifikationer har ekvipagerne nemlig kunnet kvalificere sig sommeren over. Alle kvalifikationsstævner i springning er allerede afviklet, mens der i denne weekend afholdes kvalifikation i dressur hos Sportsrideklubben Aalborg, og der er endnu en kvalifikation hos Frederiksværk Rideklub i næste weekend.\nFå billetter allerede nu\nFra torsdag den 10. til søndag den 13. oktober har du altså muligheden for at se de talentfulde ungheste og deres dygtige ryttere hos Blue Hors, hvor du allerede nu kan erhverve dig billetter til en meget attraktiv pris.\nKøber du billetten i forsalg på nembillet.dk, kan du sikre dig en siddeplads til samme pris (+ et gebyr på 15 kr.), som en ståplads koster i døren. I døren sælges der udelukkende ståpladser.\nTorsdag er der gratis entré. Fredag koster billetterne 75 kr., lørdag og søndag 100 kr. Vil du gerne opleve arrangementet alle dage, kan du spare yderligere penge ved at vælge en partout billet til 200 kr. for alle dage.


Diamanten - Farsø - Her Handles\nHer i Farsø er det ikke den nyeste trend som går hurtigst, vi er mere til gode klassikere og holdbare minder, men jeg tager afsted på smykke messer 1 gange om året, og tager det ind som jeg synes ser spændende ud, og hører efter hvad kunderne ønsker sig af fremtidige mærker.\nLidt om mig/indehaveren, Sofie Bærentzen Krogholm, startede som salgselev med speciale i smykkebutikken Poul A. Hinrichsen, Aars i 1998, blev færdig udlært i 2000, hvorefter jeg blev, indtil at jeg fik lyst til at åbne min egen butik i Farsø. Jeg slog dørene op til Diamanten på Store Torv i Farsø, november 2007. Flyttede over i Farsø Rådhuscenter 01.04.2012.\nJeg elsker smykker og ure, men elsker endnu højere at vejlede mine kunder frem til hvilket smykke, ur eller dåbsgave de skal give til dem de holder af. Da jeg nu har været i branchen i godt 20 år kender jeg mange af de lokale hvilket er en stor hjælp.\nDiamanten har tilknyttet guldsmede værksted og urmager. Det vil sige at man kan indlevere sine gamle smykker og ure og få dem sat i stand. Dette kan man få lavet et tilbud på.\nSmå reparationer som fx batteriskift i armbåndsure og omtrækning af perle halskæder udføres dog i Diamanten.\nDiamanten er medlem af Danske Guldsmede og Urmagere, og det betyder at alle gaver købt i Diamanten kan byttes i hele landet i 30 dage.\n98 63 10 63\nDette er de normale åbningstider, og der skal derfor tages forbehold for helligdage og evt. udvidede åbningstider ved arrangementer.\nButikker, Forretninger, Gavekort, Rådhuscenter\nGravør, Guldsmed, Urmager


Få et gratis og uforpligtende forsikringstjek | Se mere her på siden →\nDet kan være dyrt at være dårligt forsikret, ligesom det også kan være dyrt at være forsikret for mere end du egentlig har behov for. Derfor tilbyder vi et gratis forsikringstjek.\nHvis du indtaster dit telefonnummer i boksen herunder, kan du blive ringet op af en af vores dygtige medarbejdere, når det passer dig. Vi vil gå dine forsikringer igennem sammen med dig og sikre, at du hverken er under- eller overforsikret. Er der penge at spare vil vi tilbyde dig en skræddersyet løsning, der passer til lige præcis dine behov.\nDet er selvfølgelig ganske gratis og helt uforpligtende.\nFordele i ABCforsikring\nHos ABCforsikring har du sikkerhed og økonomisk tryghed, hvis uheldet er ude.\nVi står altid klar til at hjælpe dig med både skadebehandling, forsikring og hvad du ellers skulle have brug for\nSolide forsikringer til gode priser\nGode priser på forsikringer, hvor du kan få yderligere rabat hvis du samler dine forsikringer.\nEr din situation ændret for nyligt? Få et uforpligtende forsikringstjek\nNoget i din livssituation kan måske have ændret sig. Måske er du flyttet, fået længere på arbejde, dine børn er måske flyttet hjemmefra eller noget helt fjerde.\nHar noget i din hverdag ændret sig, siden sidste forsikringsgennemgang? Lige gyldigt hvad kan det være en rigtig gode ide at få tjekket dine forsikringer igennem en gang i mellem. Du kan få et helt uforpligtende og gratis forsikringstjek.\nVi vil gerne hjælpe dig, så vi i fællesskab kan sikre at du er rigtigt forsikret.\nVed at samle din forsikringer hos os, får du både større overblik, klarhed i dine forsikringer og samtidig kan du også spare penge. Vi tilbyder nemlig samlerabat og masser af fordele.\nHos ABCforsikring tror vi på solide og relevante forsikringer, som passer til dine behov. Vi vægter høj gennemsigtighed i dine forsikringer til skarpe priser.\nDet hele handler om at føle sig tryg.\nDu kan ringe til os eller få os til at ringe til dig til en uforpligtende snak.\nHvornår har du sidst gennemgået dine forsikringsdækninger? Lad os gøre det sammen gratis\nHar du et overblik over dine forsikringer?\nHar du styr på hvilke forsikringer du betaler for og hvordan du står hvis uheldet er ude? Det kan være rigtig dyrt at være underforsikret, hvis du nu skulle komme ud for en ulykke. Desuden kan det omvendte også være gældende – altså at du er overforsikret. Måske har din livssituation ændret sig, eller du har nogle gamle dyre forsikringer, som du egentlig ikke har brug for. Uanset hvilken situation du befinder dig i kan det være en rigtig god ide at få tjekket det hele igennem.\nFå en uforpligtende snak om din forsikringssituation\nABCforsikring tilbyder dig at gennemgå dine forsikringer sammen med dig. Det er helt uforpligtende og ganske gratis at få et forsikringstjek – så har du allerede de forsikringer som du har behov for til en billig pris, er det hele jo som det skal være. Men er du over- eller underforsikret og derved kan spare penge og blive bedre dækket, hjælper vi dig på rette vej. Vi vægter at du har overblikket, og derfor tilbyder vi forsikringer med høj gennemsigtighed.\nDu kan enten beregne en pris her på siden, eller udfylde kontaktformularen. Så vil en af vores kompetence medarbejdere ringe dig op til en uforpligtende snak, og hjælpe dig med at få overblik eller skræddersy et forsikringstilbud, der passer til din situation – selvfølgelig til skarpe priser og med solid dækning, så du kan føle dig tryg i alle henseender.


Chi/pom, hund, 8 år , salgklar Nu\nMin Bellis søger et nyt hjem, gerne på landet, hvor hun kan gå ture og hygge sig.\nHun er en meget kærlig, frisk og glad hund.\nHun er vandt til gæster og katte. Hun bor også sammen med en anden lille hund, men hun er ellers ikke så glad for nogle hunhunde og nogle store hunde, men hun kan næsten vendes til hvad som helst.\nJeg ser helst at hun ikke skal bo sammen med mindre børn. hun er glad nok for børn som er på besøg.\nJeg håber at finde et rigtigt godt og roligt hjem til hende.\nAnmeld Chi/pom, hund, 8 år , salgklar Nu


Kom så sommer… din narre***** – Stay Positive\nPosted on juni 10, 2015 by Pernille Højland-Rønde\nKom så sommer… din narre*****\nJeg synes, at sommeren er en værre narre*****. Helt ærligt. Liiidt varmt en dag. Så blæsende og koldt igen. Nu SKAL sommeren altså komme. Ikke kun fordi det er dejligt med sol på vores kinder, og fordi vi bliver i godt humør af det (red. Miss Sunshine), men også fordi jeg fryser mine fødder.\nÉn af de mange symptomer på psoriasisgigt er hævede og meget ømme tæer. Og det har jeg jo selvfølgelig. De er som små tykke cocktailpølser. Eller en mini-Frankfurtere. Ikke alle. Men det er sørme også nok med bare et par stykker. De er en blanding af at være følelsesløse og virkelig smertefulde. En mærkelig følelse.\nSå jeg kan ikke rigtig have sko på. På gode dage kan jeg presse dem ned i en bestemt kondisko. Men ellers er de så hævede, at de ikke kan være i sko og støvler uden stor ubehag. Man kan ligefrem se, at de prøver at presse overlæderet ud af skoen. Hvis bare de kunne. Og derfor er mine fødder og jeg meget forelskede i mine Birkenstock-sandaler. Og derfor har jeg dem i alle varianter. Og derfor har i set mig iført regnfrakke, hue og sandaler. Brrrrrrr…\nSå kom så sommer… din narre*****. Lad mig nu bare have sandalerne på permanent de næste par måneder. Lad nu mine tykke tæer nyde, at blive luftet og komme lidt ud… i deres elskede sandaler.\nJeg har også altid haft et skofetish. Haft aaaaalt for mange sko. Bare Niels ikke læser med, når jeg indrømmer dette. Og haft mange flere trendy sko end funktionelle. Jeg troede, at det var en midlertidig bivirkning, at tæerne hævede og fødderne gjorde ondt. Men det ser desværre ikke sådan ud. Og da jeg er mere handlingsorienteret end sofaorienteret, så har jeg pakket alle mine lækre og fede sko væk. Mine fede sneaks, mine lækre pumps, mine hotte støvler. Tre hele sække fyldt med sko, som er for stramme til mine fødder og tæer i øjeblikket. De er kommet på loftet, så jeg ikke skal kigge på dem hver dag. Men de er ikke længere væk, end at jeg håber på, at denne bivirkning en dag fortager sig, og at jeg så igen kan være toplækker med lange ben og hævet mås i fantastiske stiletter. Det får man altså ikke af Birkenstock, skal det lige siges.\nMen ens skofetish fortager sig ikke sådan lige. Og hvad gør man så, når sådan en situation indtræffer, og man nok har en lille (eller større) shopaholic gemt i maven? Man køber da flere Birkenstock. I alle modeller og farver. Selv min mor kigger efter Birkenstock til mig (red. Stadig min mors lille pige).\nJeg har altid været modebevidst. Altid været smart klædt. På min egen unikke måde. Jeg var god til det med mode. Mange kom til mig for at få fashion-tips. Til mig!? Og nu…\nJeg er ikke en sjuskemikkel, men det føles sådan. Ligesom Maria i West Side Story, så længes jeg efter at skråle, “I feel pretty. Oh so pretty”. Men sandheden er, at jeg i stedet bare føler mig fed, klodset og utilpas. Jeg er overvældet af smerter, stivhed, muskelsmerter og træthed og kan derfor ikke rigtig motionere. Så jeg har taget på i vægt. Mit ansigt er rundere og jeg føler mig altid oppustet. Jeg kan ikke gøre noget med mit hår, da det er smuttet på en (forhåbentlig) lille ferie.\nJeg har skabe fyldt med sko, tørklæder, smart tøj og business-tøj. Jeg har hatte, smykker, og jeg elskede at shoppe. Det er ikke så sjovt længere. Jeg er ikke længere stilfuld. Birkenstock og tørklæder fuldender ikke altid ens outfit på den fede måde. I stedet vil jeg bare gerne se ud… som jeg gjorde. Jeg bader og shaver og skrubber og cremer og parfumerer og lakerer og polerer og makeupper og føler mig stadig ikke smuk. Så når du ser mig i mine sandaler, må du endelig ikke tænke “hvorfor har hun ikke pænere sko på”. Jeg forsøger… jeg forsøger…\nOg nu vil jeg så bare gerne have sommer, så alle I andre også får jeres små krumme tæer frem og mine ikke føler sig så alene. Frem med dem.\nTagged with:alopecia, autoimmun, gigt, humor, kroniker, kroniskesmerter, kvinde, pletskaldethed, positiv, psoriasisgigt, shopaholic, solskin\nTidligere indlægMiss Sunshine


Opfordring til ny uddannelsesminister: Gør det lettere at arbejde og studere samtidig | FSR - danske revisorer\nForside > Presse og nyheder > Vi mener: > Ugens kommentar > Ugens kommentar 2016 > Opfordring til ny uddannelsesminister: Gør det lettere at arbejde og studere samtidig\nOpfordring til ny uddannelsesminister: Gør det lettere at arbejde og studere samtidig\nDebatUgens kommentar, 3. marts\nEfter en turbulent periode i dansk politik fik vi i denne uge en ny uddannelses- og forskningsminister. Ulla Tørnæs overtager poster efter Esben Lunde Larsen, som bliver ny miljø- og fødevareminister.\nUddannelsesområdet er vigtigt – ikke alene for revisorbranchen, men for dansk erhvervsliv generelt. Det er helt afgørende for Danmarks konkurrenceevne, at vi uddanner tilstrækkeligt mange kvalificerede kandidater på højt niveau, og at de, der uddannes, har de kompetencer, virksomhederne efterspørger.\nUddannes der så tilstrækkeligt mange kvalificerede kandidater på højt niveau, der tilgodeser behovet på det private arbejdsmarked? Nej, det gør der ikke. Flere analyser peger på, at der vil være mangel på højtuddannede fremover. Og det er ikke bare prognoser, de mangler allerede nu. Det mærker vi i revisorbranchen – både når vi kæmper om kandidaterne i storbyerne, men især når vi bevæger os væk fra universitetsbyerne, fordi universitetsbyerne støvsuger oplandet for talenter.\nDerfor er det helt afgørende, at det igangværende arbejde med et nyt bevillingssystem til de videregående uddannelser munder ud i en løsning, som sikrer, at de kandidater, der uddannes, har en høj kvalitet inden for discipliner, som erhvervslivet efterspørger.\nDet er også vigtigt, at bevillingssystemet understøtter en stærk kobling og relevans i forhold til arbejdsmarkedet. Universiteterne er i høj grad indrettet på at skulle være ”kuvøse til det sublime”, og kandidaterne er længe undervejs. Mange er først sidst i tyverne, når de stifter bekendtskab med arbejdsmarkedet. Det er alt for sent.\nI revisorbranchen har vi i mange år haft en model, hvor uddannelse og arbejde går hånd i hånd. Det skaber sammenhæng mellem det teoretiske og praktiske – og så er det en god forretning for det danske samfund. De studerende tjener penge, mens de læser, som de betaler skat af. De trækker ikke på SU-systemet, og de har et job, når de er færdige med at studere.\nFremdriftsreformen har desværre sat en stopper for den model, med mindre de studerende eller deres arbejdsgiver selv vil betale for uddannelsen. Der er mange gode tanker og intentioner bag fremdriftsreformen, men når det gælder om at sikre koblingen mellem de videregående uddannelser og arbejdsmarkedet, så dumper den.\nI FSR – danske revisorer har vi derfor fremlagt et forslag til en erhvervskandidatuddannelse, som bygger på de gode erfaringer, vi har i revisorbranchen med at koble uddannelse med praktisk arbejde. En erhvervskandidatuddannelse er en deltidsuddannelse, som kan være et alternativ til den traditionelle ”fuldtidsmodel”. Erhvervskandidatuddannelsen knytter uddannelse og arbejde tættere - og holder samtidig de studerende på sporet.\nMed en erhvervskandidatuddannelse vil vi tage hul på et helt nyt kapitel i dansk uddannelsespolitik, hvor uddannelse og arbejdsliv i langt højere grad tænkes sammen – og på en måde, som både løfter kompetencerne hos de studerende og gavner samfundsøkonomien.\nHerfra skal lyde en opfordring til den nye uddannelses- og forskningsminister til at se åbent og fordomsfrit på de muligheder en erhvervskandidatuddannelse rummer i forhold til den aktuelle uddannelsespolitiske udfordring de videregående uddannelser skal honorere: At producere flere højtuddannede kandidater med erhvervsrelevante kompetencer uden at det koster statskassen ekstra. Det er ikke en umulig opgave, og vi ønsker Ulla Tørnæs held og lykke og alt det bedste i sit nye ministerjob.


Publiceret: 12. apr 2021\nBåde når det gælder almindeligt tøj, og når det gælder sportstøj, er det et ufravigeligt krav, at tøjet skal være forsynet med firmanavn og/eller firmalogo, hvis momsen skal kunne fratrækkes.\nLangt de fleste virksomheder har hvert år udgifter til indkøb af arbejdstøj i større eller mindre omfang. Tøjet kan være af forskellig art, men kan som oftest inddeles i henholdsvis specialbeklædning, almindelig beklædning og sportstøj.\nReglerne for specialbeklædning\nHer er der fx tale om uniformer, kitler, arbejdstøj- og sko med stor slidstyrke samt sikkerhedsbeklædning. Altså tøj og sko, der bruges af de ansatte i forbindelse med deres arbejde og som principielt tilhører virksomheden.\nMoms af udgifter til indkøb af den slags vil normalt altid være fradragsberettiget. Også selvom der ikke er påført firmanavn og/eller logo på det.\nFradragsretten gælder i princippet også for selvstændige, men for disse er det også et krav, at der er tale om udgifter, der ligger ud over, hvad der er almindeligt forekommende for en person med det pågældende arbejde. I en nylig afgørelse fik ejeren af en virksomhed indenfor kontorbeplantning kun med nød og næppe godkendt fradrag for momsen af udgifter til indkøb af såkaldte servicebukser med værktøjslommer og knæpuder, men ikke godkendt fradrag for momsen af udgifter til indkøb af et par specialsko af mærket Ecco Ultra Terrain samt håndværkershorts af mærket Edge.\nReglerne for almindelig beklædning\nOmfatter i første række skjorter, bukser og jakker, herunder habitter. For den type beklædning kan momsen kun fratrækkes under følgende betingelser:\nAt tøjet tilhører virksomheden og derfor skal leveres tilbage til denne, når ansættelsen ophører.\nAt tøjet ikke må bruges udenfor arbejdstiden – altså privat.\nAt tøjet er forsynet med firmaets navn eller logo.\nKravet om firmanavn eller logo er ufravigeligt. Landsskatteretten offentliggjorde i efteråret en afgørelse om en virksomhed, som havde indkøbt beklædningsgenstande for i alt 40.860 kr. og fratrukket momsen heraf med 8.172 kr. Det var oplyst, at der var tale om tøj, der skulle bæres af visse medarbejdere i forbindelse med en udstilling og en messe. Der var blandt andet tale om en habit af mærket Pal Zileri, om skorter, bukser og slips fra Hugo Boss og om et antal Stenstrøm skjorter. Der var ikke påført firmanavn eller logo på nogen af delene. Landsskatten tiltrådte derfor Skattestyrelsens afgørelse om, at momsen ikke kunne fradrages.\nReglerne for sportstøj\nMoms af udgifter til indkøb af sportstøj til hold eller klubber, som virksomheden sponserer, er fradragsberettiget, hvis tøjet er forsynet med virksomhedens navn og/eller logo. Tilsvarende gælder for sportstøj, der stilles til rådighed for de ansatte, fx i forbindelse med disses deltagelse i en firmafodboldturnering, et motionsløb eller i et cykelløb. Også her er der krav om firmanavn og/eller logo, hvis momsen skal kunne fratrækkes.\nEn del virksomheder har en sportsshop, hvor medarbejderne kan købe sportstøj med rabat. Her skal der afregnes moms af salgsindtægterne, mens momsen af udgiften til indkøb og evt. tryk kan fratrækkes, uanset om tøjet er forsynet med navn/logo eller ej. Der gælder særlige regler for opgørelse af momsgrundlaget i sådanne tilfælde.\nFor mange kommer for sent i gang med planerne om salg og generationsskifte. Det koster på salgsprisen, siger erfaren mægler\nFinansielle fonde køber SMV’er - men kun de bedste\nNye og mindre kapitalfonde byder sig til ved generationsskifter og salg af industrivirksomheder.


Om os – Firehouse\nFirehouse er et af de mest aktive navne pÃ¥ den danske reggaescene.\nVi startede som tre separate lydsystemer, der forgÃ¦ves forsÃ¸gte at starte en mindre klub op pÃ¥ det hedengange Etnorama i 2005. Selvom vores klub ‘Firehouse’ ikke blev nogen succes, tog vi navnet og slog pjalterne sammen med Ã©t klart mÃ¥l: At bringe mere dancehall til KÃ¸benhavns gader!\nDet har fÃ¸rt til en lang rÃ¦kke fester bÃ¥de uden- og indendÃ¸rs, soundclashes mod konkurrerende lydsystemer, mixtapes ad libitum, pladeudgivelser, gigs sÃ¥ langt vÃ¦k som Sverige og Jylland og generelt bare en masse go’ syg stil. I de sidste par Ã¥r er vi begyndt ogsÃ¥ at skabe vores egen musik. Det har bragt os til sejr i Karrierekanonen i P3 og en kommende rotation pÃ¥ DRs Boogie TV med hittet â€œDu FÃ¥r Ik Punaniâ€ med Lady Smita.\nFirehouse er p.t. et af de mest seriÃ¸se bud pÃ¥ en dansk version af de store jamaicanske sound systems. FÃ¦nomenet kan kort beskrives som en alsidig underholdnings-maskine af et mobildiskotek â€“ en gruppe reggae-selectors, sangere og deejays, masser af bass, rÃ¸g, nok dubplates og sjÃ¦ldne skiver.\nPÃ¥ scenen er Firehouse en af de eneste i Danmark, der kan levere alle aspekter af en original jamaicansk sound system session. Vi producerer vores egen hÃ¥rdtslÃ¥ende dancehall â€“ med et kollektiv af forskellige sangere som SÃ¸ster Esther, Lady Smita, Troels Egern & Ham de kalder Joe, Maffi DrengeneÂ og flere. Vi er heller ikke bange for at investere vores hÃ¥rdt optjente penge i nok dubplates med eliten af Jamaicansk dancehall. Vi blev nummer to til DM i sound clash 2007, hvor sejren desvÃ¦rre gik til Rootsman Hi Fi. Men det har ikke stoppet os i at levere nok dubplates til de danske dances! Og sÃ¥ har vi altid det allernyeste dancehall fra Jamaica med, nÃ¥r vi tager ud for at nice dansen op.\nFirehouse har ogsÃ¥ et navn, der rÃ¦kker ud over Danmarks grÃ¦nser. Vores mixtapes er blevet internationalt anerkendte af reggaefans over hele verden â€“ fra Tyskland til USA og Japan. Derudover samarbejder vi med det tyske elektroniske pladeselskab Jahtari, der prÃ¦senterer vores eget label: Maffi. P.t. har vi to udgivelser pÃ¥ dette selvejede internationale label pÃ¥ gaden – og mange flere er pÃ¥ vej.


Hvad er Super 100's egentlig? - Den velklædte mand\nHvad er Super 100’s egentlig?\n24. juli 2008 , af Torsten Grunwald\nButikker reklamerer her og der for, at deres habitter er forarbejdet i stoffet “Super 100s” eller “Super 120s” eller måske ligefrem “Super 180s”. Det lyder besnærende, men fortæller reelt ikke, om stoffet er godt.\n“Super” var en betegnelse, der dukkede op i 1960’erne. Den refererer til, hvor mange garnstrenge à 560 yard, man kan spinde på et pund uld. Indirekte fortæller det mål, hvor tynde stoffets uldfibre er.\nIndtil til 1960’erne kunne man normalt spinde 80 eller 90 garnstrenge à 560 yard på et pund uld. Men så skete der noget. Bedre maskineri gjorde det muligt at sortere ulden nøjere og spinde flere garnstrenge på et pund uld. Og Super-ordet blev taget i brug for at sælge dette ofte bløde og levende stof.\nBranchen bagved er i dag er gået væk fra Super-ordet. Man måler ganske enkelt uldfibrenes diameter i enheden my, på engelsk kaldet “microns”. Super 100s svarer til uldfibre med en diameter ca. 18,5 microns.\n25. juli 2008 kl. 20:34\nLidt nørdet, men meget oplysende. Tak for det. /Lars H.\n7. september 2010 kl. 7:35\nJeg har købt et par målsyede skjorter på tailorstore.dk, der giver oplysninger om stoffets kvalitet ved netop at kalde det “dobbeltvundet 100s” f.eks. samt at oplyse om vægten og vævetypen.\nJeg er meget tilfreds med kvaliteten, men kan du sige noget om hvorvidt det faktisk er en fordel at vælge stof der “kun” er “dobbeltvundet 80s” eller “enkelt 50s”?\n7. september 2010 kl. 8:15\nSuper er som sagt en teknisk betegnelse, der beskriver tykkelsen af de fibre, der bruges til at spinde de tråde (man væver stoffet af). Super henviser nærmere til tynde fibre. Kvalitet hænger ikke sammen med tynde fibre, men kvaliteten af uld, behandling af uld, spindeprocessen, vævning af stoffet, efterbehandling af klædet mv. Super er kort sagt et markedsføringsstunt. Super-stof kan godt være af høj kvalitet, men det har bare ikke noget at gøre med, at det er Super.\nSå vidt så godt. Du spørger så til tvinding af trådene. I udgangspunktet er det godt og øger slidstyrken. Klæde på tvundne tråde har bedre slidstyrke end klæde på tråde, der ikke er tvundne. Men igen: kvalitet består af mange forhold: bomuldens kvalitet, behandlingen af den etc. Så tvinding er på ingen måde en garanti for kvalitet. En skjorte på ikke-tvundne tråde kan altså sagtens være bedre end den på tvundne tråde.\nGenerelt koster det rigtigt gode stof til skjorter fra 200-300 og opefter. Så hvis en skjorte er nede i det prisleje, er den enten på tilbud, producenten har gjort et regulært kup mht. indkøb af skjortestoffer eller er kvaliteten derefter.\nDe vigtigste tøjfibre: uld, bomuld, kashmir, silke - Den velklædte mand siger:\n2. januar 2017 kl. 20:40\n[…] Det kendte Super 100’s-uld mv. er en indirekte betegnelse for uldfibres diameter. Betegnelsen bruges inden for habitstoffer. Jo højere tal, des mindre diameter har uldfibrene. og des mere silkeagtigt kan man væve uldstoffet. Uldstof med et højt Super-nummer er ingen garanti for et godt uldstof dog. Det skal man notere sig. […]\nTøjfibre - hvad du må vide om dem - Den velklædte mand siger:\n10. oktober 2019 kl. 15:28\n[…] Hårfibre, hvad end de kommer fra får, kashmirgeder eller kameler, klassificeres alle ud fra omkredsen af en hårfiber. Jo mindre, desto finere og dyrere, men dog ingen garanti for, at tekstilet i sidste ende er bedre end andet. Læs mere her. […]


Ny database viser, at langt flere danskere deltog i modstandskampen under Anden Verdenskrig end hidtil antaget. Historiker Claus Bryld kritiserer opgørelsen for at være for løst sammensat.\nEn af de mest kendte mænd fra modstandsbevægelsen: Marius Fiil med sin kone, Gudrun, foran Hvidsten Kro. Fold sammen\nFredag d. 06. april 2012, kl. 17.20\nVar man modstandsmand, hvis man i løbet af besættelsen uddelte et enkelt illegalt blad - eller hvis man lavede mad til en modstandsmand?\nDen »Modstandsdatabase«, som Frihedsmuseet netop har offentliggjort efter flere års arbejde, gør spørgsmålet aktuelt. Den rummer 85.000 danskere, der ifølge museet deltog i modstandskampen.\n- Det er et overraskende stort tal. Det er næsten en fordobling i forhold til det antal, som historikerne hidtil har anset for at være modstandsbevægelsens maksimale størrelse ved slutningen af krigen, siger Frihedsmuseets leder, Esben Kjeldbæk, til Weekendavisen.\nHistoriker Claus Bryld kritiserer imidlertid databasen.\n- Den kan kritiseres ud fra et kildemæssigt synspunkt. Jeg synes ikke, at det defineres, hvad man skal have udrettet under besættelsen for at tælle med i opgørelsen. Det er klart, at folk, der førte væbnet kamp og fremstillede illegale blade, var modstandsfolk. Men hvad med folk, der uddelte et illegalt blad i løbet af to år - var de også modstandsfolk, siger Claus Bryld og påpeger, at en del danskere først trådte ind i modstandskampen, da befrielsen var en realitet.\nFolkene bag »Modstandsdatabasen« afviser kritikken. De mener, at kriterierne for at blive optaget har været meget klare.\n- Hvis fjenden mente, at det var illegalt, så var det illegalt. Det har været vores kriterium for at optage folk i »Modstandsdatabasen«, siger projektleder Jakob Sørensen til Weekendavisen.\nHan erkender, at nogle af de 85.000 danskere først trådte ind i modstandsgrupper, da tyskerne havde kapituleret.\n- Omvendt er der sikkert stadig frihedskæmpere, vi ikke har fået registreret. Derfor er tallet på 85.000 formentlig det bedste bud, der kan gives på, hvor mange danskere der på den ene eller anden måde - og i større eller mindre omfang - deltog i illegalt arbejde rettet mod tyskerne, siger Jakob Sørensen til Weekendavisen.\nClaus Bryld vil ikke beskylde folkene bag databasen for at have taget politiske hensyn i forbindelse med deres arbejde. Men han mener, at den kan bruges politisk.\n- Hvis man kan vise, at Danmark var en aktiv deltager i de allieredes krigsførelse, står man bedre på den internationale scene - end hvis man kun var kollaboratør-nation. Selv om Danmark ikke blev anerkendt som allieret efter krigen, var vi alligevel med til at grundlægge FN - og blev dermed de facto anerkendt som allieret, siger han.\nVar Danmark ikke blevet en del af det selskab, kunne det havde ændret historien radikalt.\n- Var Danmark ikke blevet anerkendt, var der måske kommet et opgør med samarbejdspolitikken efter krigen. Der kom et opgør med de, der havde været på den forkerte side af kridtstregen, men man tog ikke et opgør med samarbejdspolitikken. Det var måske kommet, hvis man havde erkendt, at Danmark det meste af besættelsen samarbejdede med tyskerne, og man kun det sidste halvandet år af krigen havde en modstandsbevægelse, der betød noget, siger Claus Bryld.


Ikke helt perfekt: Ét skridt ad gangen\nIndsendt af Nordic patterns kl. 12.33\nKnitting Bee 1. maj 2012 kl. 00.52\nJeg er fuld af beundring - dit mod er smittende :)\nIkke helt perfekt 1. maj 2012 kl. 08.41\nAlle jeg har mødt i forløbet har en del af æren - derfor også dig ;-)\nMoster Pips 15. september 2012 kl. 09.37\nKender det kun alt for godt, står midt i samme problem og har svært ved at finde vej. Må man spørge hvilken vej du gerne vil gå?\nGlæder mig til at læse med:0))\nIkke helt perfekt 16. september 2012 kl. 14.52\nKære Moster Pips!\nTak for din kommentar. Det er meget tankevækkende, hvor mange mennesker i min omgangskreds, som kan genkende sig selv i mine overvejelser. Det bekræfter mig i, at jeg ikke er alene om at have det sådan :-)\nHvad vej vil jeg gå? Godt spørgsmål. Jeg vil gerne kombinere mine erfaringer med undervisning med min glæde ved at arbejde kreativt. Hvad det ender ud i er stadig uvist, men ét skridt af gangen ;-)\nMoster Pips 17. september 2012 kl. 14.45\nJeg tror at vi er mange, der står midt (næsten:) i livet og trænger til noget andet. Der er kommet flere erfaringer i vores bæger og vores hjerner og hjerter er ikke det samme som for mange år siden vi stod og skulle vælge.\nFølg dit hjerte, så kan det ikke gå galt.


Flere klubber sløjfer indskud | Dansk Golf Union\nFuresø Golfklub (bill.) og Vejle Golf Club har valgt at sløjfe indskuddet for nye medlemmer - ligesom mange andre danske klubber har hjort det i de seneste 10 år.\n04/05 - 2019 | Henrik Søe\nFor 10 år siden var indskud en almindelighed i danske golfklubber. Men antallet af klubber, der vælger at gøre brug af denne model, er faldet drastisk gennem årene. Nu har to af landets største klubber også valgt at fjerne indskuddet.\nI Furesø Golfklub, der har over 1.700 medlemmer, besluttede man på den seneste generalforsamling at droppe indskuddet, som lød på 13.000 kroner for voksne medlemmer. På den måde vil klubben fjerne en barriere for fremtidige nye medlemmer.\n- Det har vi ganske enkelt gjort for at kunne tiltrække flere medlemmer. Der er tale om relativt mange penge, hvis man som en familie på fire skal betale et indskud på 30.000 kroner, siger Lars Lindegren, manager i Furesø Golfklub.\nFuresø Golfklub har i to sæsoner tilbudt to forskellige kontingentsatser for nye medlemmer - et kontingent med indskud og ét uden. Men på klubbens generalforsamling besluttede man at gøre op med den todelte model med virkning fra 1. april. Medlemstallet i Furesø har ligget stabilt omkring de 1.700 i de sidste fem år, så det er mere fremtidssikring end akut medlemsflugt, der ligger bag beslutningen om at fjerne indskuddet.\n- Vi har ikke haft problemer med at fylde op med nye medlemmer, men det skyldes også delvist, at vi i de sidste to år har haft muligheden for kontingent uden indskud, siger Lars Lindegren.\nFor at udligne forskellen vil kontingentsatserne for de to grupper over de kommende år gradvist nærme sig hinanden, så kontingentet om cirka 10 år vil være ens for alle.\nOgså i Vejle Golf Club har man i år valgt at sløjfe indskuddet på 5.000 kroner i håbet om at tiltrække nye medlemmer til klubben, der ligesom mange andre har oplevet et mindre medlemsfald i de senere år.\n- Vi har i nogle år haft tilbuddet om ikke at betale indskud mod at betale et højere kontingent. Men det er der ikke ret mange, der kender til, for folk har det billede, at vi er en klub, du skal betale indskud i. Nu vil vi gerne sende et klart signal om, at det er afskaffet, og det er samtidig en tilpasning til markedet. Mange andre golfklubber kører også uden indskud, sagde Claus Svold til Vejle Amts Folkeblad.\nVejle Golf Club valgte også på generalforsamlingen at afskaffe det billigere hverdagsmedlemskab, ligesom man fik vedtaget en kontingentforhøjelse, som dog ikke berører juniorer og studerende.\nDanske klubber med indskud siden 2008\n2008: 150 klubber (baseret på tal fra 170 af 179 klubber)\n2009: 135 klubber\n2010: 120 klubber\n2011: 104 klubber\n2012: 102 klubber\n2013: 84 klubber\n2014: 67 klubber\n2015: 58 klubber\n2016: 44 klubber\n2017: 36 klubber. (baseret på tal fra 150 af 190 klubber)\n(Da antallet af indsendte svar fra klubberne varierer i de enkelte år, skal tallene kun ses som en indikator. Der blev ikke indhentet oplysninger om indskud i 2018)


Forskel mellem Mexico og New Mexico\nHovedforskel: Mexico er officielt kendt som De Forenede Mexicanske Stater, eller Estados Unidos Mexicanos på Spansk. New Mexico er den 47. stat i USA. Den største forskel mellem de to er, at Mexico er et land i Nordamerika, mens New Mexico er en stat i USA.\nMens navnene er kendte, er forskellen mellem de to vigtige. Mexico er et land i Nordamerika, mens New Mexico er en stat i USA.\nMexico er officielt kendt som De Forenede Mexicanske Stater, eller Estados Unidos Mexicanos på Spansk. Det er en føderal republik, der ligger i Nordamerika, lige syd for USA. I det sydlige eller vestlige Mexico er Stillehavet, mens det ligger sydøst i Guatemala, Belize og Det Caribiske Hav og i øst er Mexicogolfen. Mexico er en føderation bestående af enogtredive stater og et føderalt distrikt. Det føderale distrikt er hovedstaden kendt som Mexico City.\nMexico er det femte største land i Amerika (både nord og syd) efter det samlede areal og den 13. største uafhængige nation i verden. Det er den ellevte største nation ifølge befolkning og er faktisk det største folkerige spansktalende land i verden og det næststørste land i Latinamerika.\nFør spanierne ankom i Mexico indeholdt de avancerede civilisationer som Olmec, Toltec, Teotihuacan, Zapotec, Maya og Aztec. Efter deres tilbagegang og væksten i spansk kolonisering blev det viceroyalitet i det nye spanske Spanien. Efter nedgangen i koloniseringen erklærer Mexico sin uafhængighed i 1821.\nPerioden efter uafhængigheden blev præget af økonomisk ustabilitet, den mexicansk-amerikanske krig, der førte til territorialcessionen til USA, konditorkriget, den franco-mexicanske krig, en borgerkrig, to imperier og et indenlandsk diktatur. Men i dag er Mexico en af verdens største økonomier. Det er også den tiende største olieproducent i verden og den største sølvproducent i verden. Det betragtes som både en regional magt og mellemkraft.\nMexico var det første latinamerikanske medlem af OECD's Organisation for Økonomisk Samarbejde og Udvikling. Det betragtes også af Verdensbanken for at være et overindkomstland. Den har det fjortende største nominelle BNP og det tiende største BNP ved købekraftparitet, hvorfor det betragtes som et nyindustrieret land og en fremtrædende magt.\nEfter Mexico erklærede uafhængighed fra Spanien, var den region, der i sidste ende ville blive til staterne Texas, New Mexico og dele af Arizona og Californien, oprindeligt del af Mexico. Texas ceded til sidst fra Mexico og valgte at slutte sig til USA.\nEfter den mexicansk-amerikanske krig, fra 1846-1848 og Guadalupe Hidalgo-traktaten i 1848, sansede Mexico til sidst et stort område til USA. Dette område blev kendt som det amerikanske sydvest og Californien. Det blev til sidst af stater i Arizona og New Mexico, samt dele af Colorado og Nevada. I 1853 overtager Gadsden Purchase den sydvestlige støvlerhæl i New Mexico og det sydlige Arizona. New Mexico blev en officiel stat i USA i den 6. januar 1912. Det var den 47. stat, hvor det bare var et territorium.\nMens mange mener, at staten har fået navnet på sit forældre land, Mexico. Regionen blev imidlertid kaldt New Mexico af opdagelsesrejsende, fordi de troede, at området indeholdt velhavende indiske kulturer, der lignede dem i Mexicas (Aztec) Imperium. Faktisk blev New Mexico eller Nuevo México på spansk givet sit navn i år 1563, og igen i 1581, meget før Mexico, der vedtog sit navn i 1821.\nI dag er New Mexico hjem for tre luftvåbenbaser, White Sands Missile Range og de føderale forskningslaboratorier Los Alamos National Laboratory og Sandia National Laboratories. Det er dominerende producent af olie og gas. Det er faktisk den tredje førende råolie- og naturgasproducent i USA.\nSammenligning mellem Mexico og New Mexico:\nSpansk og 67 modersmål.\nForbundsrepublikkens præsidentstatistiske republik


Hvorfor Canada undlader at være en uddannelse supermagt - uddannelse - 2019\nHvorfor Canada undlader at være en uddannelse supermagt\nFejre et fald\nCanadas seneste resultater i programmet for International Student Assessment (PISA) er blevet fejret bredt. I august 2017 markerede BBC Canada som en "superpower", fordi vi var et af de førende lande.\nFaktisk viser dybdegående analyse, at vores gymnasiestudenter har været stillestående i løbet af det sidste årti. Endnu mere bekymrende, har næsten 10 procent af canadiske 15-årige ikke det videnskabelige niveau, der kræves for at deltage fuldt ud i samfundet.\nOg sidste uges annoncering af 2018 Times Higher Education World University Rankings placerer canadiske universiteter i en lignende situation - bare klamrer sig til deres holdninger.\nSom adjunkt i Werklund School of Education ved University of Calgary har jeg arbejdet med PISA data i mange år. Min forskning med PISA stammer fra en interesse i uddannelsesmæssig vurdering, der begyndte, da jeg var en gymnasielærer. En af mine forskningsstrømme fokuserer på at undersøge de forskellige typer vurderinger, der anvendes i Canada.\nPISA er en international vurdering af færdigheder og viden om 15-årige studerende, et samarbejde mellem medlemslande i Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD). I den sidste runde af vurderingen deltog 72 lande.\nEfter 2015-resultaterne blev udgivet, blev Canada fejret, fordi kun en håndfuld lande overgik os i videnskab, matematik og læsning. Da disse resultater blev sammenlignet med vores tidligere præstationer, foreslog det canadiske elevernes præstation forbedret gennem årene; især i de sidste tre år.\nAnalysen af Canadas PISA-resultater indikerer imidlertid, at vores 15-årige resultater ikke er forbedret overhovedet. Når vi ser på canadiske PISA-scorer i løbet af de sidste par år, ser vi (som vist i figur 2), at der kun er små ændringer i hvert fag. Selvom elevernes præstationer har svinget gennem årene, når vi sammenligner resultaterne fra 2015 med dem fra 2006, viser resultaterne, at elevernes præstation enten er faldet eller forblevet den samme.\nPISA dækker læsning, matematik og videnskab. Hver vurdering indeholder spørgsmål fra alle tre områder, men hvert år skifter fokusområdet. Vi sammenligner 2015 med 2006 her, fordi begge er år, hvor videnskaben var fokus.\nStatistisk set er disse forskelle ikke signifikante, hvilket betyder, at disse udsving måske har været tilfældet og ikke på grund af faktiske fald i elevens præstationer. Når vi betragter de statistiske ubetydelige og fortidstendenser, kan vi med sikkerhed konkludere, at canadiske studerende ikke har vist nogen forbedringer i nogen af emnerne i løbet af det sidste årti.\nHvis eleverne viser, at der ikke er nogen forbedring i elevernes præstationer, hvorfor viser vores rangeringer (vist i figur 1), at vi er forbedret? Årsagen er, at placeringerne afhænger af andre landes præstationer i forhold til Canada. Eksempelvis udgjorde elever fra Finland canadiske studerende i videnskaben i 2012 PISA. Men i 2015 udførte vores elever på samme niveau som deres kolleger i Finland.\nCanadas placeringer forbedret, fordi elevernes præstationer fra Finland faldt over tid. Da vi fejrer forbedringerne af Canadas placeringer, fejrer vi også et fald i udførelsen af elever fra andre bedste lande.\nI stedet for at fokusere på landets placeringer er det mere hensigtsmæssigt at fremhæve elevernes præstationer baseret på de opnåede resultater i hvert fag.\nStabiliteten af canadiske elevernes præstationer på PISA garanterer bekymringer med hensyn til vores uddannelsesprogrammers tilstand. I løbet af det sidste årti har der været mange initiativer og programmer gennemført i hele Canada for at forbedre elevernes præstationer. Disse omfatter Literacy and Numeracy Secretariat i Ontario og Alberta Initiative for School Improvement.\nPISA-resultaterne fra 2015 viser dog fortsat, at næsten en ud af 10 canadiske studerende ikke opfylder det mindste niveau af videnskabsfærdighed, der kræves for at deltage i samfundet. I stedet for at fejre Canadas PISA-resultater, er det nu på tide at reflektere over dem - at identificere svagheder i vores uddannelsesprogrammer, så vi kan forbedre Canadas uddannelse.\nVi er nødt til at spørge os selv: Hvorfor mangler vores studerende at forbedre sig, især inden for videnskab?


IDA STEM Students: NEJ vi kan ikke afskaffe den fysiske undervisning | Ingeniøren\nAf Mathias Botoft Hansen 10. nov 2020 kl. 11:18 6\nCoronapandemien og nedlukningen af Danmark har tvunget alle os studerende til at deltage i et eksperiment omkring online undervisning. Her må vi erkende, at det ikke har kunnet erstatte den fysiske undervisning.\nSom studerende har vi oplevet et fald i kvaliteten af vores uddannelser. Det er gået hårdest ud over de praktiske undervisningsformer. Når man skal lære og afprøve nye fysiske eller digitale værktøjer fungerer onlineundervisninger i bedste fald dårligt.\nDer dog enkelte lyspunkter, selvom der overvejende er negative holdninger til den erstatningsundervisning vi har fået. Online undervisning har vist sig stærkest i de teoretiske fag, hvor der ikke er lagt op til diskussion, og den studerendes egen individuelle forståelse er i højsædet.\nVi får som elever god online undervisning, når underviserne tager teknologien til sig og tilpasser deres præsentationsform. Helt konkret er det ved:\nAt filme og opdele lange forelæsninger i mindre bidder, med hvert sit fokus.\nAt stille forståelige spørgsmål til opgaveregning, der passer til dagens undervisning og tager afsæt i pensum.\nAt underviseren er til rådighed udover den almindelige undervisningstid.\nDisse tiltag tillader den fleksibilitet, der er det største plus for onlineundervisningen, idet den enkelte studerende kan undervise sig selv, når det passer ham eller hende.\nDenne undervisningsform er dog meget individualistisk, hvorved fællesskabet og den sociale studerende tabes. Man skaber et større klasseskel mellem studerende, som klarer sig godt uanset hvad, og studerende som skal bruge lidt ekstra tid på indlæring. Det skaber en klasseopdeling mellem A og B studerende, og det kan vi som en uddannelsesnation ikke være bekendt. Vi frygter dette kan ske, netop fordi der i den online undervisning mangler følgende elementer, hvis man sammenlignede med kendt fysisk undervisning:\nSocial interaktion og den kreative proces, hvor læring udvikles i fællesskab.\nLæringsrummet, der opstår mellem studerende og underviser, forsvinder. Hermed bliver undervisningen bliver til en monolog, og dermed forsvinder det, der gør hverdagen spændende.\nNår man skal lære nye værktøjer, mangler den ekspert, der prikker dig på skulderen og forklarer, hvorfor tingene skal gøres på en bestemt måde.\nManglende møder mellem mennesker, som gør din dagligdag spændende.\nHverdagens rammer nedbrydes og vi studerendes i forvejen svage adskillelse mellem fritid og studie opløses fuldkomment.\nDisse elementer er helt essentielle i den måde, vi bedriver undervisning på nu om dage. Det har været en mavepuster for den sociale og faglige interaktion vi studerende imellem, samt mellem studerende og undervisere i løbet af de sidste seks måneder.\nDet store eksperiment i online undervisning har vist, at det moderne universitet kan anvende digitale værktøjer i undervisningen, men at den fysiske læring ikke kan erstattes.\nMathias Botoft Hansen er talsperson for IDA STEM Students\n#1 René Fléron 11. november 2020 - 00:06 Blogger\nDit indlæg ligger i høj grad på linie med hvad jeg oplever. På et universitet foregår groft sagt to typer undervisning. De grundlæggende færdigheder, der skal breddes ud til masserne og som er velkendt viden kan undervises i store hold. Der er en rimelig erfaring for hvor det bliver svært og læringsmaterialet kan være mangfoldigt. Det vil sige at der ud over en lærebog kan være mange andre kilder til emnet. Sådanne fag er bedre egnet til online undervisning, selvom det personlige fremmøde altid er bedre efter min erfaring.\nDen anden type undervisning er den vidensoverførsel, der skal foregå mellem forskerne og de studerende indenfor vedkomnes vidensfelt. Hvor langt er verdenen nået vidensmæssigt inden for det felt? Her vil materialet alt andet lige være mindre omfangsrigt og noget af det er måske ideer eller inspiration fra en vejleder. Det der ultimativt lægger op til at den studerende bliver i stand til selv at hjælpe med at bygge videre på feltets vidensopbygning. Det kræver en meget høj grad af forståelse og vil for de fleste ingeniørfag medføre eksperimenter eller simuleringer. At lave den slags undervisning online er svær. Alle der har arbejdet i internationale projektgrupper ved at tidsskalaen i online samarbejde for forskning eller udvikling er en hel anden end den der anvendes i en studieplan.\nVores første nedlukning viste mig med al tydelighed hvor vigtigt det personlige møde er. Det er dér man forstår hvad det er den anden ikke forstår, så man kan forklare det. For at lave den skarpe nye ingeniør skal man mødes med dem og finde alle de små revner, der så skal fyldes ud. Det er individuelle revner som ikke opdages i en online undervisningssituation.\n#2 Mathias Botoft Hansen 12. november 2020 - 10:26\nRe: Interessant indlæg\nRigtig god pointe Rene. Jeg synes din inddeling i almen viden eller grundviden og så det mere specifikke tilføjer et rigtig interessant aspekt til diskussionen. Derved handler det mere om dybden indlæringen end formålet med den.\nKan du sætte ord på, hvorfor du synes det personlige fremmøde stadig er bedst også for den almene undervisning, jeg er umiddelbart enig, men nysgerrig på at høre din holdning.\nJeg synes dog, hvilket jeg håber fremgår af mit indlæg, at vi i højere grad fremover skal overveje, hvilke småmøder der kan flyttes online i det almindelige virke. Korte møder med vejleder eller lignende kan til tider være fordelagtige at placere digitalt, da man undgår rejsetid for begge parter.\n#3 Jens Frederik Dalsgaard Nielsen 16. november 2020 - 10:18\nHej Har som så mange andre været på digitalt de sidste mange måneder (AAU). Nogle få observationer.\nOpgaveregning har det ikke så godt med ikke fysisk fremmøde. Vores studerende er i grupper og en stor del af dem har (endnu) eget grupperum. Det er meget givende for dem når man kommer på rundgang ifm opgaveregning. Der er altid spørgsmål, osse spørgsmål lidt på kanten af dagens forelæsning. Det får de studerende meget ud af - på alle semestre. Denn rundgang fungerer deværre dårliger når man "kommer rundt i teams/zoom". Nogle typer af undervisning kan godt an online, men andre ikke. Jeg tror ikke at der er bedre økonomi i "online" sammenlignet med "on location". Jeg har snakket med en del kolleger og også andre institutioner- også ikke ingeniør udd - hvor man har prøvet "virtual" og lavet et regnskab på det. Man skal ikke gå virtual for pengenes skyld.\nOnline møder/vejledning med studerende er ok, men absolut ikke alene - mere som et supplement. Jeg føler meget mere de studerende når jeg er sammen med dem og kan derved give hjælp - også til dem der ikke beder om det. Det er svært at observere over teams/zoom.\nMan må ikke glemme at der også er en del håndværk eller mesterlære i at læse til ingeniør.(og mesterlære er ikke kun lab arbejde). Det er altså svært virtuelt.\nJeg mener vi på alle universiteterne har mulighederne for at komme videre. Jeg er lidt bange for, at regnearksfolk rundt omkring kan komme til at gøre "dumme" ting fordi man tror der er økonomi i det som tiden er lige nu.\nEn ingeniørstuderende giver vel 63k i STÅ pr år. Det er 315.000 kr for en civilingeniør. (10 år siden var STÅ vel 30-40% højere i rene kroner ...) Så der er ret dyrt når en ellers dygtig studerende dropper ud. Der er selvfølgelig også dem der er kommet på den forkerte hylde - men det er en anden sag.\n#4 Lars T. Petersen 27. november 2020 - 13:12\nHvis mine døtre om få år havner i en rolle som talsmand, formand eller ombudsmand, så er jeg på at det ville ønske at blive kaldt sådan. Andet ville være useriøst. Jeg forstår Jer virkelig ikke. Dumt mindset.\n#5 Jens Frederik Dalsgaard Nielsen 29. november 2020 - 19:02\nhar du ellers et budskab til hvad hele indlægget drejer sig om ??\n#6 Klavs Klavsen 7. december 2020 - 13:53\nDer burde arbejdes med at få\nDer burde arbejdes med at få udbedret de nævnte mangler - der giver faglige udfordringer og skaber et A og B hold.\nF.ex. har man jo i 40+ år brugt IRC - til en samarbejdsform over internettet - der har sine egne sociale normer og regler og fungerer i bedste velgående i dag - til at formidle at man kan hjælpe hinanden og have det hyggeligt.\nOfte mødes sådanne fællesskaber så til konferencer osv. "en gang imellem" (før Corona) - men oplæring i f.ex. Open Source projekter mv. og andre foregår alt digitalt.\nJeg tænker at f.ex. Mattermost (Open Source alternativ til Slack) - kunne være en god platform, til at skabe nogle kanaler hvor i man i et mere moderne design (og med threading som er en klar fordel - er i Slack - kommer lige om lidt i mattermost i en bedre udgave) - kan gøre meget for at forbedre de studerendes samarbejde - og iøvrigt gøre mange ting mere effektivt, ved f.ex. at lave åbne "emne kanaler" hvor man kan spørge om ting man er i tvivl om - og den slags har mange success med at andre vil besvare - f.ex. stackoverflow der "optjener man point" for at hjælpe hinanden - men også undervisere burde kigge med i sådanne kanaler i "X tid om dagen" f.ex.


Jaye Schlesinger: I tasken - Find dit kunstemne - 2021\nDenne artikel om Jaye Schlesinger af Lisa Wurster-Dolan kom først ud i juli / august 2012-udgaven afMagasin.\nIndkøbsposer er en slags detritus for det moderne liv. Med deres genkendelige logoer og mærker, der afspejler vores kultur for forbrugerisme, føler de sig ikke kun hjemme hos os, de er bogstaveligt talt - de bor i vores skabe som spøgelserne i shoppingture forbi. Jaye Schlesinger bringer disse moderne symboler til live, så vi kan se dem med nye øjne og få en bedre forståelse af os selv.\nJaye Schlesinger, der besøgte Art Institute of Chicago som en ung pige med sin onkel, blev introduceret til de finere elementer i maleriet. Hun blev især begejstret for Cézanne's Basket of Apples og begyndte at forstå de forskellige niveauer af mening i et stille liv. ”Den oplevelse,” siger hun, ”hjalp mig med at se på malerier med et kritisk øje og også en følelse af undring.”\nGenbrug på sit bedste\nPlaceret i et smalt plan og bragt i forgrunden med enkle, neutrale farver, er poserne omhyggeligt anbragt for at give dem personlighed. Nogle forekommer stille og går på pension, mens andre er mere udadvendte og udstråler en sans for humor som i Hav en god dag (under).\nJaye Schlesinger fandt det første emne i sin serie liggende omkring huset og "genanvendte" det på den mest herlige måde. Hendes motiver genkendes øjeblikkeligt - selv når de er krøllet og skruet sammen. At lokke det øjeblik med logogenkendelse fra seeren kræver dygtigt udkast. Schlesinger er også nødt til at genskabe posefarverne samt fange udseende af materialets vægt, tekstur og folder og refleksioner af lys. For kunstneren kom disse evner naturligt fra en baggrund i illustration og en livslang kærlighed til kunst.\nTiltrukket af art\nDa Jaye Schlesinger blev voksen op, brugte han en masse tid på at tegne sig til fornøjelse og brugte den til at undslippe ”uanset hvad der var ubehageligt” eller fik hende til at føle sig ”utilpas. Efter at have foretaget grader i både kunst og psykologi, fandt hun sine interesser vaklende og udvidede, og hun nedsænkede sig i flere år med at designe og bygge møbler.\nEfter at have opdraget en familie, følte hun, at kunsten trak igen og besluttede at tjene til en grad i medicinsk illustration, et træk, som hun håbede, ville give hende mulighed for at bruge tegning for at tjene til livets ophold og tilfredsstille sine kreative trang. Medicinsk illustration var en succesrig karriere for hende: Hun illustrerede mere end 20 bøger og underviste også i kirurgisk illustration og anatomisk tegning. Efter at have været nedsænket i marken i mere end et årti, følte hun imidlertid, at det var tid til en ændring.\nFra illustration drev Jaye Schlesinger temmelig naturligt ind i at arbejde med pastel. Hendes elskede træbearbejdningsværktøj blev emnet for en serie (læs artikel om Schlesinger fra februar 2005-udgaven af Pastel Journal). Fra pastel overgik hun til gouache og besluttede derefter at udfordre sig selv igen.\n”Jeg elsker den måde, hvorpå et fotografi plader et tredimensionelt billede, så objekterne bliver til former, der interagerer med hinanden. Jeg er meget opmærksom på dette, når jeg komponerer et maleri, ”siger Jayne Schlesinger. Hun vælger en smal dybdeskarphed og tager genstanden ud af sin normale kontekst. ”Der er en enkelhed og klarhed i denne form for observation,” forklarer hun.\nFor Schlesinger har kameraet været en stor spiller i hendes vækst som maler. ”De fleste mennesker kan ikke lide at bruge fotos,” fortæller hun. Men da hendes motiver er temmelig flade, behøver det hende at se logoerne på fotos, som kan fange en poses position, inden den falder. ”Fotografierne er meget nyttige til at bevare posituren, som i mange tilfælde er meget kortvarig, og hjælper mig også med at se reflekterede lys.”\nJaye Schlesinger dykker ned i olier\nI stedet for at "køre" ind i dette nye medium, vidste Jaye Schlesinger, at olier ville kræve et nyt sæt malingsevner plus lære af farveblanding, opløsningsmidler og overflader, men hun elskede det overdådige udseende og fornemmelse af olie maling og kunne også lide ideen om have et færdigt maleri, som ikke behøver at være indrammet med glas.\nI stedet for at tage en klasse, besluttede Schlesinger at undervise sig selv. Denne gør-det-selv-tilgang, tænkte hun, ville give hende mulighed for at udvikle sin egen stil. Hun er en selvbeskrevet introvert, og hun nyder også at arbejde alene i sit eget tempo og eksperimentere, mens hun går sammen.\nMed en måned på sig selv ved en kunstnerens tilbagetog, begyndte hun at lære olieremlens reb. Jaye Schlesinger anbefaler ikke denne tilgang til alle kunstnere. Og faktisk arbejder hun ikke selv i et vakuum. Hun læser om materialer og teknikker, besøger museer og gallerier regelmæssigt og deltager i en kritikegruppe. ”Jeg har været i en række kunstnerkolonier,” siger hun, ”og har taget en masse værdifuld indsigt fra interaktion med andre billedkunstnere såvel som forfattere, digtere og musikere.”\nHun vænner sig stadig til den brugte tid på at vente på, at olier tørrer, og som et resultat arbejder de på flere malerier på én gang. ”Processen med at lære et nyt medium har været udfordrende og spændende,” siger hun.\nIkke almindelige objekter\nJaye Schlesinger har en tendens til at arbejde i serier, baseret på emner, der er forbundet med et eller andet aspekt af hendes liv. På et tidspunkt kommer serien til en naturlig konklusion, når der opstår et nyt fokus. Hun kan især lide utraditionelle emner eller usædvanlige måder at komponere almindelige genstande på.\nMens mange kunstnere finder inspiration i portrætter eller kulisser, føler hun en personlig forbindelse til det livløse. ”De fleste mennesker kan lide at tegne naturlige ting, men jeg forholder mig virkelig til disse objekter,” siger hun. Genstande som hendes veludslitte værktøj til skabefremstilling er for eksempel "dyrebare." Hun fik for nylig i opgave at male en række antikke køkkenredskaber, beregnet som fødselsdagsgave til en protektion, hvis mand er en kok.\nJaye Schlesinger kan ikke lide at forbinde sin tidligere karriere som medicinsk illustratør til sit arbejde som en fin kunstner - ”Jeg betragter dem som separate”, siger hun - men det er klart, at disse tegneevner har lånt sig til realistisk skarpe gengivelser. Du kan praktisk talt række dig ind i en Ziploc-taske (se ziploc, ovenfor) eller hør krøllingen af plast i en købmand (se Fuld madnedenfor).\nMens de fleste af disse poser er tomme eller fyldt med lige nok indhold til at give dem mulighed for at stå op, kan man lide at forestille sig, at de indeholder en hemmelighed, som kun kunstneren er interesseret i. Hvis der er nogen form for "hemmelighed", er det den voldsomme opmærksomhed på detaljer og dygtigt udkast, der får billederne til at virke så ubesværet gengivet. Men med sikkerhed er en tur til Gap aldrig den samme igen.\nLisa Wurster-Dolan er en forfatter og redaktør bosiddende i Cincinnati, Ohio.\nTrin for trin maleridemonstration af Schlesinger\nVisuelle koncepter i stilleben af Sherrie McGraw (DVD)\nFlere fremhævede kunstnere fra “Magazine”\nSe videoen: Cash Flows Jai Ho by. Rahman, The Pussycat Dolls parody (September 2021).\nCopyright 2021 \_ Kunstnernetværk - Kreativt indhold, uddannelse og produkter til kunstnerfællesskabet \_ Jaye Schlesinger: I tasken


Tjene Penge Binær Handel, Binære Optioner - Tjen penge med binære optioner med disse brokers\nTjene penge binær handel, danmarks...\nHar tjen på binær du nogensinde sad der og tænkte på dig selv. Hvor binære handelsmægler ratings penge kan jeg tjene? Der er nemlig mange hundrede forskellige måder man kan tjene penge online på. Det gør sig ikke gældende i forbindelse med traditionel aktiehandel, så allerede dér har du en fordel i forhold til de traditionelle trading- og investeringsformer, da du i den sammenhæng kun kan tjene penge hvis aktivet faktisk stiger.\nHvis du ønsker at benytte dig af et underliggende aktiv fra en anden del af verden, så kræver det selvfølgelig, at du tilpasser dig den lokale tidszone, hvilket også er ensbetydende med, at du ikke får muligheden for f. Du tjene penge binær handel endda handle med en udløbstid, der lyder på helt ned til tip handel forex iq option og 60 sekunder.\nYou may also like Men selvfølgelig kan opsætningen ikke altid være tilfældet hver dag. Casinostrategien i binære optioner Mange der sværger til binære optioner bruger den kendte doblet op eller casino strategi. Som en investor styrer mange dine forretninger med binære muligheder fra dit eget hjems luksus. Det grundlæggende koncept for at kunne bruge forudsige prisen på aktivet korrekt over en session.\nDu kan dog være næsten helt sikker på, at du gratis online dag handel kursus til at skulle handle for et bestemt beløb, før du kan hæve din bonus. Samtidig skal du også være villig til kiekybinis finansavimas pries masinini mokymasi tilpasse sig markedet, hvis du eksempelvis ønsker at kunne handle med den japanske yen.\nI princippet en skridsikker tjene penge binær handel, hvis man har ubegrænset midler og bookmakerne — eller her binære optionsmæglerne — ikke har et loft for indskud. Sammen med dig skal du beslutte dig for et værktøj, som snart kan ændre sig, f.\nHvis du vil have brug for dem, så er Billige Reseller web hosting meget god til at tjene penge fra online. Som for nylig gør mange hjemmesider tip handel forex iq option at køre deres forretning online, så en forhandler genererer gode penge.\nDu skal også være opmærksom på, at der er og kan være stor forskel på den binære optioner bonus, der bliver tilbudt af de mange mæglere, der er på markedet. Det er selvfølgelig ikke nogen hemmelighed, at der er risiko for tabe penge, når du dele handelssignaler med binære optioner. Der er dog også mulighed for at bruge andre underliggende aktiver, hvilket blandt andet inkluderer olie binære optioner, valuta binære optioner eller binære optioner guld.\nDette er vel ikke direkte snyd, som det er lidt for smart markedsføring. Der findes rigtig mange brokere, der udbyder deres platform eller platforme på det danske marked, hvilket også er ensbetydende med, at du ikke skal være bange for, hvordan bliver rig mand du ikke kan finde en passende mægler og gratis praksis binær optioner handel for dit vedkommende.\nDer er mange blogs og fora til rådighed online, som udelukkende beskæftiger sig sammen med dette emne. Virker til alle telefoner og computere Få dobbelt op på din første indbetaling Alle former for handel Gå til ExpertOption Der er en god chance for, at du tidligere har stiftet bekendtskab med binære optioner — og med stor sandsynlighed indenfor det seneste stykke tid.\nDe giver derfor et gratis beløb til nye kunder, der tilmelder sig deres platform. Spænd sikkerhedsselen klare plan de tekniske jargons tvivl om dens troværdighed. Det betyder at du kan styre binær indstilling forudsigelse software forretninger ved tjene penge binær handel af din smartphone.\nHer på siden har du heldigvis muligheden for at læse mere om en række af forskellige brokere, hvorfor du dermed også kan bruge tjene penge binær handel binære optioner anmeldelser til at danne dig et godt overblik over tjene penge binær handel.\nEller måske skal hendes hovedrolle online aktiehandel kurser sverige at fungere som broen mellem dig og markedet. Det lyder måske en kende kludret, men det bærer faktisk en fordel med sig, da du hvordan bliver rig mand muligheden for at tjene penge hvordan bliver rig mand det respektive underliggende aktiv, uanset om det stiger eller falder i værdi, hvis du vel at mærke har valgt at sætte penge på dette.\nDybest set alt du skal gøre er forskning hjemmesider, som du mener er præmie domænenavne. Tjen hurtige penge hvordan man tjener penge online ved at lave hjemmeside ved at komme i gang, og brug den viden som du har skabt dig her på siden.\nMed fare for at gentage mig selv, men en gang.\nDer er meget gode teknikker til at tjene penge ved hjælp af internettet, og de første par skridt omfatter udnytte af reklamer. Både eksperter bitcoin auto trading bot href="http://hospitalnazareth.com/3361-hvordan-kan-jeg-blive-rig-pe-en-uge.php">hvordan kan jeg blive rig på en uge begyndere kan bruge binære muligheder for at lave daglige penge.\nKunne være fælles, hvis nogen er at miste arbejdspladser og så de har ikke idé den måde at fortsætte med henblik på at penge at sikre, at de præsenterer for deres kære. Binære optioner tips og tricks Hvis du ønsker at handle med binære optioner, så skal du selvfølgelig være opmærksom på, at der er mange ting, du skal tage stilling til og der er ligeledes også rigtig mange faktorer, der kan påvirke din succes med handel med binære optioner.\nMen der er mæglere, der måske vende tilbage bare en lille portion som kompensation. Tjene penge binær handel kan sagtens gøre brug af et aktiv, der stammer fra en helt anden del af verden. Men, der øjeblikkeligt ting kan vil lære kun med erfaring. Sådan indkasserer du en bonus Der er mange, der tror, at bare fordi du indbetaler penge til din konto hos en mægler, så får du også tildelt en binære optioner bonus, men sådan forholder det sig dog ikke.\nSom for nylig beslutter mange til websteder for at drive deres forretning online, så en forhandler kan endda få gode indtægter. Er du skrive for internet kyndige folk? Derfor du virkelig ikke tilbage fra blot en enkelt havde forskellige af downfalls. Der er nemlig en række bestemte betingelser og vilkår, der skal være opfyldt, inden du kan indkassere din dele handelssignaler, og du skal i den forbindelse også være klar over, at det ikke er altid, at disse betingelser og vilkår er helt nemme at opfylde.\nHvis du gerne vil forstå for nicheen, er det faktisk nemmere at du kan markedsføre det. Mæglerne giver dig mulighed for at handle indtil den sidste time før afslutningen. Derfor er der også gode muligheder for at opnå gevinst, bedste måder at blive rig på 2019 du handler med råvarer som underliggende aktiv. Der er eksempler på folk som har tjent flere millioner kroner ved brug af affiliate marketing, og andre eksempler på folk der har tjent lige så meget med handel på binære hvordan man handler bitcoin og tjener overskud.\nTjek rivalisering inden for dit valgte niche. Binær indstilling forudsigelse software er dog særdeles vigtigt, at du sørger for at vælge en broker, der ikke blot stemmer overens med dine forskellige behov og præferencer, selvom det — naturligvis — er noget af det vigtigste i forbindelse med valget af en broker. Prøv at skrive i din bestemt afsnit af mennesker, der ikke blive informeret om AdSense og også hele bedste måde at tjene penge online MMO kendsgerning.\nDette er jeg sikker på gælder i Internet Business World som korrekt. Kat Condo det gør mig spekulerer på, hvordan de har tænkt sig at være så passioneret i forhold produkter, de presser, når de ikke selv har prøvet alle. Den hurtigste måde begynder at tjene penge hvordan bliver rig mand hjælp af Google AdSense får en blog og markedsfører din blog for at bedste måder at blive rig på 2019 mere trafik i den.\nOg hvad er det så lige binære optioner er? Det skal dog understreges, at handel med binære optioner ikke kan tolkes som investering på samme vis som aktieinvestering, valutainvestering eller et helt tredje aktiv.


Trafiksignaler justeres til fordel for klimaet og trafikken\nSkrevet af Vejdirektoratet | 22. marts 2021\nVejdirektoratet er i gang med at finindstille hundredvis af trafiksignaler på det overordnede vejnet over hele landet. Arbejdet skal hjælpe trafikanterne hurtigere frem, og samtidig medfører det også miljøgevinster.\n”Vi kan se på Vejdirektoratets arbejde med trafiksignalerne, at selv små ændringer kan have en mærkbar effekt. Ved at justere trafiksignalerne, så de passer bedre til trafikflowet, kommer bilisterne hurtigere frem og samtidig bidrager det til at nedbringe CO2-udledningen. Det er en forholdsvis simpel manøvre, og det er glædeligt, at det er med til at afhjælpe to af vores store udfordringer på vejene; trængsel og klimabelastningen,” siger transportminister Benny Engelbrecht.\n”Beregninger viser, at en typisk bilist bruger 0,02 liter brændstof på et enkelt stop for rødt med efterfølgende acceleration. Det svarer til 0,05 kg CO2. Det lyder måske ikke af særligt meget. Men i mellemstort trafikanlæg med 20.000 biler i døgnet kan man spare 1 ton CO2 om dagen – og altså 365 tons CO2 om året – med bare ét gennemsnitligt sparet stop for rødt pr. bilist. Så der er altså store gevinster at hente ved blot ganske små justeringer af vores trafiksignaler.”\nHelt konkret har Vejdirektoratet gennemgået 120 af sine i alt godt 300 trafiksignalanlæg på det overordnede vejnet og justeret dér, hvor det har været nødvendigt, så signalanlæggene er ordentligt indstillede i forhold til trafikflowet, andre trafiksignalanlæg og trafikken fra tilstødende veje.\n”Vores trafiksignaler står ofte ved forbindelsesvejene ind til byområder og ved motorvejstilslutninger. Og vi kan for eksempel se på målinger, at vores ændringer på trafiksignalanlægget i krydset Hillerødmotorvejen-Overdrevsvejen i Hillerød medførte en samlet daglig rejsetidsbesparelse på gennemsnitlig 30 timer for alle trafikanterne i krydset,” fortæller Charlotte Vithen.\n”Vi befinder os jo lige nu i en særlig situation på grund af Coronakrisen. Men vi har i Vejdirektoratet bestandigt fokus på, hvordan vi kan hjælpe et stigende antal trafikanter nemt og sikkert frem, da det bliver en af vores helt centrale opgaver fremover,” siger Charlotte Vithen


SeniorBio - Lido Biograferne\nFor pensionister, efterlønnere m.fl.Billetter kun 60 kr. Ved helaftensfilm er billetprisen dog 70 kr. Vi har teleslynge for hørehæmmede. Der er nummerede pladser i salen og rigtig gode forhold for handicappede og gangbesværede. Vi har også toiletter på 1. sal.Lyden vil være dæmpet.Billetterne kan bestilles på nettet eller på tlf. 75824080. OBS: Biografklub Danmark kuponer kan ikke benyttes til dette arrangement.Der tages forbehold for ændringer p.g.a ændring af premiere datoen på filmene.Der er IKKE længere mulighed for at købe kaffe før forestillingerne, da caféen har lukket på det tidspunkt. Kommende SeniorBio film:\n30.05.2013 · 10.00


Miniferie med børn og islandskeheste - fortsættelse\tLogin\nNu også med miniferie 2 - endnu mere ridning!\nWeekend, Børn, Bedste og Heste 1\n- 3. jul 2013 Pris pr. person: fra kr. 3.975,-\nAntal dage4 dage/3 nætterOm hestene.En snes renracet islandske heste, af begge køn og i alle farver, hører til på gården; alle samarbejdsvillige og med et godt sind og gode manerer.\nIntroduktionHar du også drømt om at tage på ferie med dit barn eller barnebarn - hvor det aktive samvær er i centrum?Vi gentager sidste års succes - en miniferie for dig, dine børn eller børnebørn, hvor det netop er det aktivitetsbårne samvær og fællesskab mellem heste og deltagere, der er omdrejningspunkt. Vi hygger og lærer os selv og hestene bedre at kende. Vi arbejder indirekte med tillid, ansvar og balance mens vi boltrer os i den skønne og skovrige østjyske natur sammen med de betagende og rolige islandske heste. Vi lægger armbåndsuret og mobiltelefonen fra os og nyder bare at være sammen! Du behøves derfor ikke være en haj til at ride. Måske du gerne bare vil være sammen med dit barn eller barnebarn, der godt kan lide heste, og så tager vi den derfra. Ferien er en kør-selv ferie. Lejrpladsen og hestene kan nås med bil, tog og bus. ProgramDag 1 - Ankomst kl 15.00Vi mødes om eftermiddagen og efter velkomst og information, finder vi teltene der er slået op ved hestene. Hestene præsenteres, og lærer os at kende. Vi snakker lidt om deres personligheder og om, hvordan heste fungere - eller hvad der ellers dukker op af spørgsmål. Vi gennemgår programmet for de næste dage, så alle får en god start. Og vi taler om de praktiske opgaver, som vi i fællesskab skal hygges om og deltage i. Miniferiens program er dog heller ikke 100 % fast, da vi må være fleksible og medtage det skiftende danske sommervejr som ubekendt faktor, og måske bytte om på tidspunktet for aktiviteterne. Der skal også hele tiden være plads til impulsivitet, uforudsete toiletbesøg eller begejstring over et besøg af ræveunger, hvilket måske kræver et uplanlagt stop! Vi spiser sen aftensmad omkring bålet, hvor vi fortæller historier, hygger og synger. Og når I senere ligger i jeres telte, kan I ligge og holde øje med hestene, se deres lege og hvordan de nyder at holde fri.\nOvernatning: TeltMåltider: - / - / A\nDag 2 - Lege med heste, tillidsøvelser Vi vågner friske og med udsigt til de gumlende heste. Vi siger godmorgen til dem, finder måske en favorit, mens vi giver dem morgenmad og ser efter, at de alle har det godt. Og derefter spiser vi selv morgenmad. Så henter vi vores hest og gør den klar til dagen: Vi børster og ordner den. Formiddagens samvær med hestene består af små sjove opgaver for dig og din hest - lege der hjælper dig med at lære hesten at kende og blive venner med den. Samtidig med øvelser hvor I får tillid til hinanden, og hvor I lærer, hvordan I kan håndtere jeres hest, bliver der tid til grin og impulsivitet. Efter frokost og en velfortjent siesta, har vi flere hyggelige udfordringer, som vi løser i små grupper - omkring samværet med hesten. Vi kan ride og løse opgaver sammen - eller slappe af sammen med hesten.Om aftenen hygger vi omkring bålet, spiser og åbner ØNSKEBRØNDEN - hvor alle kan ønske, i forhold til morgendagens program og aktiviteter! Vi fortæller historier, går måske en tur omkring hestene eller slapper af efter en dag pakket med input og gode fælles opgaver. Måske ser vi glenter og musvåger, der flyver ud på jagt, rådyr og dådyr, der kommer frem for at græsse - eller egern der springer rundt i træerne. Overnatning: TeltMåltider: M / F / ADag 3 - SkovturVi siger godmorgen til hestene og nogen af os tager på en tidlig morgentur i skoven, og oplever hvordan dyrene og lydene vågner omkring os. Derefter spiser vi morgenmad i det fri. Dem der ikke har redet morgentur, henter deres heste, gør dem klar til dagen - og hjælpes ad med at hygge om dem. Formiddagens samvær består af valgfrie opgaver, måske hentet i ØNSKEBRØNDEN! Måske skal vi ride, måske skal vi øve balance, måske skal vi lave fællesopgaver, der styrker tillid, samarbejde og sammenhold. Vi holder frokost og smider os måske bagefter i græsset til en velfortjent siesta. Om eftermiddagen dykker vi ned i ØNSKERBRØNDEN igen, og finder på nye ting med hestene. Vi forbereder aftensmaden i fællesskab og spiser omkring lejrbålet, mens vi synger, griner over dagens oplevelser og måske kommer på nye ønsker for i morgen. Som vi går til ro, kan vi høre fuglene sige farvel til forhåbentlig en dejlig lun sommerdag.Overnatning: TeltMåltider: M / F / ADag 4 - De sidste hestelege og farvelEfter morgenmaden pakker vi lejren sammen. Men det er heldigvis ikke tid til at sige farvel endnu. Vi ordner hestene og tager på en tur i skoven, hvor vi rider ad små snoede skovstier, lytter til fuglenes kvidren og ser måske et dådyr eller to. Vi nyder samværet, fællesskabet, mindes de sidste dages sjove historier og oplevelser. Vi kommer tilbage ved middagstid, hvor det er det tid at sige farvel - til hinanden og til hestene. Afrejse kl. 12.\nOvernatning: -Måltider: M / - / -Dag 2 - Hestelege, fællesskabslege og tillidsøvelser.Vi vågner friske og med udsigt til de gumlende heste. Vi siger godmorgen til dem, finder måske en favorit, mens vi giver dem morgenmad og ser efter, at de alle har det godt. Og derefter spiser vi selv morgenmad. Så henter vi vores hest og gør den klar til dagen: Vi børste og ordner den. Formiddagens samvær med hestene består af små sjove opgaver for dig og din hest - lege der hjælper dig med at lære hesten at kende og blive venner med den. Samtidig med øvelser hvor I får tillid til hinanden, og hvor I lærer, hvordan I kan håndtere jeres hest, bliver der tid til grin og impulsivitet. Efter frokost og en velfortjent siesta, har vi flere hyggelige udfordringer, som vi løser i små grupper - omkring samværet med hesten. Vi rider og løser opgaver sammen - og bruger den tid, der nu er brug for til det impulsive.Om aftenen hygger vi omkring bålet, spiser og åbner ØNSKEBRØNDEN - hvor alle kan ønske, hvad de vil i forhold til morgendagens program og aktiviteter! Vi fortæller historier, går måske en tur omkring hestene eller slapper af efter en dag pakket med input og gode fælles opgaver. Måske ser vi glenter og musvåger, der flyver ud på jagt, rådyr og dådyr, der kommer frem for at græsse - eller egern der springer rundt i træerne. Overnatning: TeltMåltider: M / F / ADag 3 - Hestelege og skovridningVi siger godmorgen til hestene og nogen af os tager på en morgentur i skoven, og oplever hvordan dyrene og lydene vågner omkring os. Derefter spiser vi morgenmad i det fri. Dem der ikke har redet morgentur, henter deres heste, gør dem klar til dagen - og hjælpes ad med at hygge om dem. Formiddagens samvær består af valgfrie opgaver, måske hentet i ØNSKEBRØNDEN! Måske skal vi ride, måske skal vi øve balance, måske skal vi lave fællesopgaver, der styrker tillid, samarbejde og sammenhold. Vi holder frokost og smider os måske bagefter i græsset til en velfortjent siesta. Om eftermiddagen dykker nogen af os ned i ØNSKERBRØNDEN igen, mens andre rider den tur i skoven, de ikke fik gjort i morges. Vi forbereder aftensmaden i fællesskab og spiser omkring lejrbålet, mens vi synger, griner over dagens oplevelser og måske kommer på nye ønsker for i morgen. Som vi går til ro, kan vi høre fuglene sige farvel til forhåbentlig en dejlig lun sommerdag.Overnatning: TeltMåltider: M / F / ADag 4 - De sidste hestelege og farvelEfter morgenmaden pakker vi lejren sammen. Men det er heldigvis ikke tid til at sige farvel endnu. Vi ordner hestene og tager på en tur i skoven, hvor vi rider ad små snoede skovstier, lytter til fuglenes kvidren og ser måske et dådyr eller to. Vi nyder samværet, fællesskabet, mindes de sidste dages sjove historier og oplevelser.Når vi kommer tilbage, er det tid at sige farvel - til hinanden og til hestene. Afrejse.\nMåltider: M / F / -Galleri\nMere infoDet praktiske:Turen starter i Løsning, hos Gitte Sperlings skønne islandsheste og fantastiske omgivelser. Den angivne pris er INKL: ét barn! Flere børn angives i kommentarfeltet under booking: Husk at angive navn og antal på alle børn.Ankomst:Den 30. juni mødes vi kl. 15. Løsning kan nås med tog til Horsens og bus derfra, hvis du ikke har egen bil.Afgang:Den 3. juli ca. ved 12-tiden.Om hestene:En snes renracet islandske heste, af begge køn og i alle farver, hører til på gården; alle samarbejdsvillige og med et godt sind og gode manerer. Måltiderne: Morgen: Müsli, brød, ost, marmelade, mælk og te Frokost består typisk af pålæg, brød, grønt. Snack: saft og kaffe/te.Aftensmad: Varm mad inkluderet grøntsager.Medbring selv slik, vin/øl eller anden drikkelse, du måtte ønske. Sikkerhed m.v.: Travelling Heels prioriterer sikkerhed frem for vovemod, men ønsker ikke at opstille en liste af forbud. Men du skal: · Have ordentlige sko på - i stedet for sandaler· Bære hjelm - kan være en cykelhjelm · Ikke gå på hestefolden efter mørkets frembrud eller alene · Max vægt 90 kg.\nNår du har booket turen, sender vi en udførlig pakkeliste, som du gerne skal følge nogenlunde. Priser & book Weekend, Børn, Bedste og Heste 1\n3. jul 2013 kr. 3.975,-\nBook denne rejse Tillæg for enkeltværelse: ekstra barn Kr. 495,-\nDeltagerprisen inkluderer: TelteAktiviteter jf. program på islandske heste på stedetUddannet rideinstruktør og Travelling Heels turleder, der normalt arbejder med bl.a. hesteterapi.3 x morgenemad, 3 x frokost og 3 x aftensmad samt enkelte mellemmåltider jf. programAlle overnatninger (i telte - et pr. familie) Hvad der ikke er inkluderet:Transport til og fra LøsningDrikkevarer (øl, vin, sodavand osv.)Evt. forsikringer (afbestilling og rejseforsikring)Liggeunderlag, soveposer m.v.


U19-træner bliver Bo Henriksens assistent\n07.06.2021 12:33 | 3F Superliga | 3 kommentarer\nFCM forfremmer U19-træner Henrik Jensen til assistenttræner for Bo Henriksen. Kristian Bach Bak fortsætter, mens Morten Duncan bliver angrebstræner.\nBo Henriksen blev for en uges tid siden præsenteret som ny cheftræner i FC Midtjylland, og mandag er holdet omkring faldet på plads.\nDet sker med forfremmelsen af Henrik Jensen, der har været i FCM i tre år og senest har været U19-træner.\nKristian Bach Bak fortsætter som assistent, mens Morten Duncan bliver angrebstræner for både førstehold og akademi.\nFCM skriver, at klubben melder ud, hvem der bliver ny U19-træner i stedet for Henrik Jensen, når det er endeligt på plads.\n— FC Midtjylland (@fcmidtjylland) June 7, 2021\nBo H. forventer en del udskiftninger i truppen\nBo H. om FCM-job: Jeg har fortjent det\nBo H: FCM kan forhåbentligt tage nyt skridt\nOfficielt: FCM ansætter Bo Henriksen\nhehehehe så blev det ikke Jacob Friis som nogle ellers regnede med....... Virkelig morsomt at selv de kloge hoveder på bold.dk som tror de ved en helt masse og så viser det sig gang på gang ikke at holde stik\nså gerne en anden angrebstræner end duncan.\nUkendt Profil 14:55\nJeg har det lidt ambivalent med Duncan...\nBliver så glad hver gang jeg ser ham på bænken, for så kommer der associationer til masser af mål og målnæse ud over det sædvanlige.\nMen samtidig bliver jeg så skuffet over, hvor dårligt vores forreste afslutter - her tænker jeg især på Kaba og til dels også Brumado, som heller ikke er knivskarp.\nMen det virker til at Duncan ikke har formået at få videregivet sine evner til de nuværende angribere - så enten er det en håbløs opgave, fordi de simpelhen ikke kan læres op til at blive målscorere, eller også har Duncan bare ikke evnerne som træner.\nNår man ser gode headere som eksempelvis Svia og Cornelius, så er fællesnævneren at de 8 ud af 10 gange får hovedet på et indlæg, som bare nogenlunde er i deres retning. For Kaba er det nærmest det modsatte - 2 ud af 10 rammer hans hoved, mens de resterende 8 er milevidt fra, fordi han tager et mærkeligt løb.\nLøbene og bevægelserne burde man kunne lære (med en god træner), mens killer-instinktet nok er noget, der er langt sværere at tilegne sig.\nOg det er her jeg bliver i tvivl, hvorvidt Duncan er en god nok træner, eller om "eleverne" simpelthen bare ikke er dygtige nok til at lære det nødvendige.


Fleksibel afregning af elproduktion.\nI Tyskland og Holland har man haft de i mange år. I Danmark har det aldrig været muligt for små forbrugere og anlæg. Men nu med de nye elektroniske målere er det blevet muligt.\nIdeen er at strøm har forskellig pris alt efter tiden på døgnet. Hvor det er billigst om natten. Og dyrest i rush-hour , morgen og sen eftermiddag.\nBiogasanlæg der har et vist gas volumen kunne så vente med at sælge strøm til nettet til tariffen var højest (morgen og sen eftermiddag). Og det gav jo et andet overskud end at være mængdetilpasser, der producerer hele tiden, som vindmøller.\nSå kunne man brænde al gassen af i store gasmotorer, når afregningsprisen var højest.\nDet samme kan man med de små minikraftvarmeværker, der via små ombyggede dieslemotorer producerer varmt vand og elektricitet. Det barme vand kan gemmes i en lagertank til der er brug for det. Elektriciteten kunne man så vente med at producere til afregningeprisen var højest. Og f.eks. slukke om natten.\nI Danmark har vi kun en lille aktør, der satser på minikraftværker , nemnlig EC Power i Hinnerup ved Aarhus. Firmaet er hidtil overlevet på en fin eksport til Tyskland, hvor teknologien allerede er kendt. Så her øjner man nye muligheder.\nSimpelthen fordi der kan opbygges en bedre økonomi i systemer med fleksibel afregning.\nI Europa findes der i følge Ingeniøren online 7000 anlæg baseret på gas. Og i Danmark er der omkring 100. Så vi er langt bagefter.\nMange gasmotorer kører i kombination med varmepumper, der leverer når afregningsprisen er i bund.