Øjenklinikken Aros - GRÅ STÆR OPERATION\nOperation for grå stær er en af de mest almindelige øjenoperationer i verden. Operationen foretages ved at indoperere en linse i øjet. Øjenlægerne i Østergade anvender nyeste Zeiss IOL-master 700 apparatur til udmåling af linsestyrke og Alcon Infiniti Ozil til operationen. Operationen for grå stær udføres af Øjenlæge og Øjenkirurg Michael Lindholt.\nGrå stær betyder synshæmmende uklarheder i øjets linse, der anatomisk ligger lige bag pupillen. Ved operation for grå stær bliver linsens hvidlige uklare indhold fjernet og erstattet med en kunstig linse. Den nye linse har ubegrænset holdbarhed.\nValg af linsetype\nValg af linsetype ved grå stær operation. Ved en grå stær operation, fjernes øjets naturlige linse og erstattes med en kunstig linse. Den nye kunstige linse indopereres som en permanent løsning og skal ikke senere udskiftes.\nDet er derfor vigtigt at De tager stilling til hvilke type linse De ønsker indopereret i Deres øjne.\nHos Øjenklinikken Aros kan De vælge imellem flere forskellige typer linser, for optimalt synskomfort.\nIkke alle typer vil være velegnet til Deres øjne. Til forundersøgelsen foretages en udmåling af øjnene og vi vil tale nærmere om hvilke type linser der er bedst egnet til netop Deres øjne og Deres synsbehov.\nHvis du har været ved optiker og ændret brille ikke hjælper, er den mest sandsynlige årsag til synsnedsættelse grå stær for alle over 50 år.\nSend os en besked, så ringer vi dig op. Hvis du ikke har været ved optiker først, kan du normalt ikke få tid i klinikken.\nForvent opringning inden for to uger. Klinikken ringer 2 gange.\nSymptomer på grå stær kan være optikeren har svært ved at få de nye briller til at passe. Måske er der over tid tilkommet læsebesvær, eller De er rykket tættere på Deres TV. Lysblænding, f.eks. når De kører bil om aftenen (især i regnvejr). Vær opmærksom på at Færdselsloven stiller visse krav til Deres synsevne.\nGrå stær og bygningsfejl\nHar man både grå stær (katarakt) og bygningsfejl (astigmatisme) er det nu muligt at behandle begge dele ved kun én øjenoperation. Her indopereres en linse, der løser begge problemer. I de fleste tilfælde vil operationen gøre briller til lang afstand overflødige.\nNår man både har grå stær og bygningsfejl har man svært ved at se helt skarpt på lang afstand uden briller. Ved en traditionel grå stær operation vil den nye linse ikke ændre på den synsforringelse som en bygningsfejl giver.\nMen hos Øjenklinikken Aros er det nu muligt at vælge at få indopereret en såkaldt Zeiss TORBI®-linse som giver mulighed for at få et så forbedret syn, at man ikke længere behøver at bruge briller for at se på lang afstand.\nMed Zeiss TORBI-linsen er det blevet muligt at kompensere for bygningsfejlen og dermed radikalt forbedre synsoplevelsen.Man kan altså på én gang komme af med grå stær, begrænse eller helt eliminere bygningsfejlen og dermed reducere brugen af briller.\nVentetid for gratis operation\nKlinikken har aftale med Region Midt om operation for grå stær. Ventetiden er aktuelt 3 til 6 måneder for operation uden egenbetaling for borgere i Region Midt.\nFrit Sygehusvalg for grå stær operation er suspenderet fra august 2013. Indtil videre er al behandling via Udvidet Frit Sygehusvalg (ventetidsgaranti) suspenderet, idet Øjenklinikken Aros i lighed med øvrige praktiserende øjenlæger har opsagt aftalen som følge af utilstrækkelig honorering.\nEgenbetaling, tilskud og forsikring\nSåfremt De ønsker operation for grå stær indenfor én uge, tilbyder vi operation mod egenbetaling på 8.000 per øje.\nHvis operation med egenbetaling ønskes, ydes der tilskud fra Sygesikringen Danmark efter gældende regler. Med operationsdækning ydes der tilskud på 6.000 per øje og Deres egenbetaling bliver 2.000 per øje. Kontakt Danmark på Søndergade 76, 8000 Aarhus C eller ring på telefon 70109070\nHar de en sundhedsforsikring, kan denne også ansøges om et tilskud. Hvis De har en privat Sygeforsikring dækker det oftest hele beløbet.\nBesked er afsendt.\nVed en grå stær operation, fjernes øjets naturlige linse og erstattes med en kunstig linse. Den nye kunstige linse indopereres som en permanent løsning og skal ikke senere udskiftes. Det er derfor vigtigt at De tager stilling til hvilke type linse De ønsker indopereret i Deres øjne. Hos Øjenlægerne Østergade kan De vælge imellem flere forskellige typer linser, for optimalt synskomfort.\nDer findes overordnet fire forskellige muligheder for valg af den kunstige linse:\nMonofokal linse (enkelt styrke)\nLinsen giver et godt syn på lang afstand, hvis De ikke har bygningsfejl. Til læsning vil der være behov for en læsebrille. Har de bygningsfejl vil de have behov for briller til både lang og kort afstand. Dækket af den offentlige sygesikring uden egenbetaling med ventetid. Uden ventetid til 8.000 pr. øje, dog 2.000 pr. øje ved medlemsskab af Sygesikringen Danmark med operationsdækning i mindst ét år.\nMonofokal linse m. korrektion af bygningsfejl\nMed den toriske linse kan De kan se på afstand uden brille, selvom De før operationen havde en bygningsfejl. Til læsning behøves en læsebrille. Dækket af den offentlige sygesikring uden egenbetaling med ventetid. Uden ventetid til 10.000 pr. øje, dog 4.000 pr. øje ved medlemsskab af Sygesikringen Danmark med operationsdækning i mindst ét år.\nMultifokal linse (flere styrker)\nDen multifokale linse giver et godt syn på alle afstande, hvis De ikke har bygningsfejl og de fleste kan efterfølgende klare sig helt uden briller. Udføres mod en egenbetaling på 20.000 pr. øje uden ventetid.\nMultifokal linse m. korrektion for bygningsfejl\nDen toriske/multifokale linse giver et godt syn på alle afstande og korrektion for bygningsfejl. De fleste kan efterfølgende klare sig helt uden briller. Udføres mod en egenbetaling på 23.000 pr. øje.


Smilende sommer – piger på cykler\nSer man film fra 50erne, ser man smilende piger i deres sommerkjoler på cykel. Man ser mødre gør hovedrent hver dag. Vi ser Morten Korch – filmene for os. Og det varede længe inden vi i Danmark kunne høre Jill – House Rock med Elvis. Det blev anset for farligt.\nEget lokum i Tønder\nOg derhjemme i Tønder flyttede jeg allerede som seks – syv årig i rækkehus, med have og græsplæne. Social boligbyggeri dengang, havde stor kvalitet. Og så havde min far endda selv været med til at bygge det. Jo nu var det ikke mere lokum på trappeafsatsen sammen med naboen.\nKunne ikke forstå mig – dengang\nIndrømmet – dengang tænkte jeg ikke meget på København. Og københavnere har næppe kunnet forstå mig dengang – mon de kan det i dag?\nDen sociale standard\nI København var der stor forskel på kvaliteten. Der var også stor forskel på den sociale standard. Man skulle tro, at man befandt sig i to verdener, dengang i 1950erne.\nVille ikke bo på landet\nBrønshøj blev befolket af Nørrebro – arbejdere. De ville godt nok væk fra kasernen, men de ville ikke bo helt ude på landet. De klumpede sig sammen.\nTingbjerg – kvarteret\nDer burde være en gade her i Tingbjerg, der hedder Steen Eiler Rasmussens Gade. Det var Steen Eiler Rasmussen, der stod for udformningen af Tingbjerg – kvarteret i 1956 – 58. Det er et jo fantastisk lilleby – miljø.\nJa man glemmer helt at svensker - kongen engang havde residens i Utterslev.\nMan forsøgte at give bebyggelsen, købstadens gamle præg, med snævre gader, torv og butikker med åbne grønne arealer bag husene.\nHele Tingbjerg blev bygget fra 1956 – 1968. Det omfatter et højhus på 12 etager og et stort antal tre – etagers blokke, i alt godt 1.200 boliger. Hertil kom skole, børneinstitutioner og butikker.\nAllerede i 1948 var en ideskitse færdig. Den hed Skitseforslag til Egnsplan For Storkøbenhavn. På skitsens forside var tegnet en hånd med udstrakte fingre lagt hen over København, deraf navnet Fingerplanen.\nS – banerne skulle udbygges, og der skulle placeres nye boligkvarterer i fingrene. Servicecentre forestillede man skulle ligge i knoerne.\nInd til byen på 45 minutter\nLængere ude ville man lave etageboliger, og endnu længere ude villakvarterer. Men den kollektive trafik skulle man kunne komme ind til byen på under 45 minutter, selv fra den yderste omegn.\nFingerplanen blev aldrig en juridisk plan. Men den dannede diskussionsoplæg.\nTænk i 1955 var der registeret 63.000 biler i København – en fordobling på 10 år.\nDengang da Fingerplanen blev udarbejdet var der en bil pr. 33 indbygger. I 1954 var der en bil pr. 20. indbygger. Og så gik det ellers hurtig med at få anskaffet biler.\nDer kom en masse andre planer. De blev kaldt for Kransen, Kæden m.m. Man havde svært ved at blive enige. Og noget af planlægningen var uladsiggørlig allerede fra starten.\nTre ugers ferie\nPå arbejdsmarkedet i 1952 blev der indført tre ugers ferie. Få år senere blev den ugentlige arbejdstid nedsat til 45 timer.\nFabrikker blev flyttet væk fra centrum til yderkanterne. Det skete blandt andet for Konfektionsbyen, Lersø Parkallé . Maskinfabrikken Atlas flyttede fra Bragesgade til Lundtofte.\nKøbenhavns struktur ændrede sig fuldstændig. Forstæderne blomstrede op. Industrien flyttede ud. I 1950 havde havde Københavns Kommune et indbyggertal på 768.000. Men i 1960 var 40.000 flyttet ud. Og med dem 234 industrivirksomheder. I 1970 var yderligere 130.000 flyttet ud. I 1985 var der vel kun 460.000 i Københavns Kommune. Planlæggerne havde svært ved at følge med.\nStatslån til drømmehuset\nMan kunne i perioden fra 1938 til 1958 få et statslån til drømmehuset. Man kunne låne op til 90 pct. af byggesummen. Staten stillede kun to betingelser:\nMan skulle anvende en arkitekt\nDet nye hus måtte maksimum være på 110 kvadratmeter. Senere blev dette forhøjet til 130 kvadratmeter.\nI begyndelsen af 1950erne kunne man erhverve et hus i Herlev for 68.000 kr.\nMod vejen holdt man facaden med sirlige roser og hæk, plus en lige sti af hjemstøbte cementfliser til hoveddøren. Baghaven var optaget af æble – og pæretræer, måske kirsebær – og blommetræer, masser af bærbuske, kartofler, porre og gulerødder.\nI København vedtog man en saneringsplan i 1959. Det betød, at man indtil 1972 nedlagde 2.700 usunde boliger. En ny saneringsplan blev vedtaget i 1971. Denne var årsag til den såkaldte Bulldozersanering på Nørrebro.\nFolk havde pludselig ikke råd til at flytte tilbage.\nKøbenhavns første selvbetjeningsbutik blev anlagt i 1949 i Vigerslevvej i Valby. En journalist bemærkede, at der kun var stillet 10 indkøbsvogne frem.\nDer var stillet masser af kurve frem. Man mente, at husmødrene ville være for genert til at køre rundt med indkøbsvogne. De skulle nok langsom vende sig til det.\nHovedstadens Brugsforening havde været rigtig kreativ, da de udarbejde en annoncetekst:\nRespekt for husmoderens tid og arbejde er den vigtigst grund til at indføre selvbetjening.\nDet gik ud over den lille butik\nI 1959 var der fandtes der 220 selvbetjeningsbutikker i København inden for fødevarehandelen. Især brugte Irma denne nye selvbetjenings – form. Det var personalebesparende. Følgen blev naturligvis de små butikkers død.\nI 1935 var der 21.000 detailhandlere i København. I 1958 var der 15.000 tilbage. Medvirkende til dette var også, at de ældre bydele med de mange dagligvarebutikker efterhånden blev affolket, fordi folk flyttede ud i forstæderne.\nFruen tog på arbejdsmarkedet\nMan var indstillet på ar betale de omkostninger, der fulgte med. Ringere service og standardiseret varesortiment.\nFruen tog ud på arbejdsmarkedet. Hun skulle skynde sig fra arbejdet, i supermarkedet og hjem og lave mad til manden.\nOg lidt senere kunne man så også i Irma få surmælksprodukter, vin og færdigretter. Det var stort.\nBehov for vuggestuer\nDet voksende antal mødre, der søgte ud på arbejdsmarkedet skabte øget behov for vuggestuer.\nDen månedlige indtægt i 1957. Mor går endnu derhjemme. Huslejen var 127 kr. Til gengæld var skatten kun 175 kr.\nMellem 1940 og 1960 fik hovedstaden en fordobling af ældre borgere over 65 år. Det betød større krav til alderdomsforsorgen. I 1955 fik man hjemmehjælp.\nNørre Hospital i Ryesgade blev omdannet til plejehjem.\nDe Gamles By ved Guldbergsgade ændrede gradvis karakter fra at være et traditionelt alderdomshjem til at være plejeinstitution.\nDet var nu ikke alle, der bare flyttede ud til forstæderne. Der var masser af boligmangel. Og mange boede i husvildebarakker. Således boede 12 familier i Bethlehem på Frederikssundsvej. De havde et fælles køkken i kælderen. Om vinteren var vandet frosset i flere måneder. Og de var 45 beboere til at deles om to gammeldags retirader i gården.\nAndre steder boede man i kolonihavehuse.\nTænk i 1953 var hver 7. dansker ramt af bolignøden. 150.000 hustande boede i saneringsmodne ejendomme. I 142.000 lejligheder i byerne var uden selvstændig toilet. 520.000 lejligheder var uden bad og 550.000 uden centralvarme.\nEn socialrådgiver beskrev forholdene på Nørrebro således:\nFamilien består af 9 medlemmer – forældrene og 7 børn i alderen 4 – 14 år. Lejligheden, der ligger ud mod gården, består af 2 små værelser, køkken, en mini entré og WC. Det ene værelse fungerer både som opholdsstue og som forældrenes soveværelse.\nDet andet værelse er lidt større, men meget af pladsen optages af køjesenge.\nHer skal 7 børn sove, lege og læse lektier. Køkkenet er lille og fugtigt. Hele lejligheden er mørk og solfattig. Den lange smalle gård er legeplads for 70 børn.\nTænk at arbejderbørn kom igennem mellemskolen og ind i gymnasiet.\nStorproduktion af boliger\nKun de sociale boligselskaber eller den private stor- entreprenører evt. flere i samarbejde magtede de store montagebyggerier. Man tog udgangspunkt i præfabrikerede betonelementer. Denne metode tog sit opsving i 1950erne.\nHvem ville og kunne bo på 13. etage?\nBellahøj – bebyggelsen var det første større eksempel på den nye teknik. Samtidig introducerede man højhusbyggeriet i Danmark. Jordbeton – elementerne begyndte at vinde frem.\nBellahøj – bebyggelsen bestod af i alt 28 punkthuse, dvs. forskudte blokke med fælles trappeanlæg, på 9 eller 13 etager. Beliggenheden på Bellahøj gav beboerne byens flotteste udsigt. Det gav i alt 1.300 lejligheder. Byggeriet stod på mellem 1950 og 1957.\nMan var meget spændt på, hvem der turde at bo på 13. etage til en husleje på en tredjedel af den gennemsnitlige indkomst. Lejlighederne stod dog også længe tomme.\nI nærheden blev Voldparken i Husum bygget i 1950. Høje Søborg fra 1951 var især beregnet til enlige og ægtepar uden børn. Komplekset havde kollektive foranstaltninger som vaskeri, varemodtagelse og lignende.\nIkke plads til kælder\nLængere ude opstod parcelhusbyggeri. Man kunne tage fordelagtige statslån. Drømmen om eget hus blev gjort til virkelighed. Efterkrigstids – husene havde dog et beskedent udseende med lav tagrejsning. Det var sjældent kælder. Men den voksende bilisme betød dog, at de efterhånden fik garage.\nEn tunnelbane til Brønshøj?\nI 1961 blev der foreslået, at der skulle laves en tunnelbane til Brønshøj. Sporvognenes køreplans - mæssige rejsehastighed faldt med 7 pct. mellem 1951 og 1964. Antallet af tilskadekommende og dræbte steg med 40 pct.\nBefolkningen voksede stærkere end forudset. Den kollektive trafik kunne slet ikke følge med.\nLivet ude af Byen i 1950erne (2. del)\nJa vi begynder lidt brutalt. Bogstavelig talt med livet.\nOg det man aldrig talte om, det var moralen. Tænk i 1948 blev hver fjerde svangerskab i København afbrudt. Men masser af måtte indstille sig på, at beholde barnet. Lægen sagde:\nDe skal se, når barnet først er født, kan De slet ikke forstå, De ønskede at komme af med det.\nForskel på Hellerup – fruen og arbejderkvinden\nDen velstillede Hellerup – frue kunne få en diskret udskrabning. Men arbejderkonen eller den ugifte pige var henvist til adresser, der gik i omgang.\nDem, der var heldig, at få foretaget indgrebet på et sygehus, var henvist til lokaler adskilt fra de pæne. De blev mødt af en ældre stram sygeplejerske. Hendes sidste ord var:\nSå betænker De dem måske, at komme rendende igen om nogle måneder. Efter den søde kløe kommer den sure svie.\n9.000 søgte om abort – årlig\nMødrehjælpen var den eneste legale chance for abort.\nMødrehjælpen blev opsøgt af 9.000 kvinder om året. Af den var 6.000 ugifte og halvdelen under 18 år. Gennemsnitlig fik 40 pct. bevilget abort.\nOverlæge Teit Kærn, Sankt Josephs Hospital oplyste i juni 1952 i Ugeskrift for Læger, at de hos 82 pct. af abortsøgende fra slumlejligheder kunne konstateres kronisk belastningsnervøsitet. Kvinder fra overbefolkede lejligheder indstilledes i 57 pct. af tilfældene til svangerskabsafbrydelse mod 37 pct. af kvinderne fra rimelige boligforhold.\nDe Røde heste skulle blive en af årtiets mest sete, mest kritiserede og mest elskede film. I løbet af de første måneder efter premieren blev den set af 2,4 millioner mennesker. Både Nordisk Film og Palladium havde afvist at filmatisere den populære bog.\nASA var meget i tvivl, men accepterede til sidst manuskriptet. Samtidig sikrede de sig filmrettighederne til Morten Korchs øvrige romaner for 5.000 kr.\nMan kan sige at Mosekongen indeholdt alt. Lige fra forbyttede børn til ægte dansk muld. Og så fulgte Det store løb, Flintesønnerne og Det gamle guld.\nVi skal da heller ikke glemme hele otte Far til Fire – film.\nHvad kan jeg få for 100 kr.\nI Billed Bladet var det en interessant artikel i januar 1950. Her kunne man se, havd man kunne få for 100 kr. - dengang:\nEn Guldring, 800 cigaretter, fuld kost i et folkekøkken i en hel måned, en flybillet København – Aalborg retur, benzin til 1.216 kilometers kørsel i en gammel Citroen, 1,8 liter cognac, 180 pilsnere, 2.300 kopper ren kaffe eller hvad med 2 hektar land på heden?\nSvært at tjene 100 kr.\nMan skal bare lige tænke på, at det skam også var svært, at tjene 100 kr. - dengang. Således skulle:\nEn rengøringskone vaske gulv i 50 timer, En kioskejer skulle sælge 2.000 eksemplarer københavnske aftenaviser og en chefpilot skulle flyve 25 timer\nHavde man en tier dengang i 1955, kunne man godt gå fra købmanden med et tungt indkøbsnet. For pengene kunne man få:\n1 kvart kg. Kaffe, 2 kg stødt melis, 1 kg mel, en stor flaske hvidtøl og to pilsnere.\nBanan – båden kom først i 1953\nAk ja i 1945 sang Anker Hansen ”Men når der kommer en båd med bananer” Den kom først i 1953.\nEndda med stålvask\nDet var stort, når et ungt par, der ventede deres andet barn i 1957 var flyttet ud i forstaden. De kunne stolt fremvise deres nye 2 – værelses lejlighed med toilet og håndvask. Køkkenet havde endda indbyggede skabe og stålvask.\nMadlavningen foregik i begyndelsen af årtiet på gammeldags manér. Frysevarer var endnu ikke almindelige. Skulle man lave en hurtigret, måtte man bruge konserves.\nSpinat, grønne bønner og ærter fik man stadig på dåse. Henkogte frugter var hjemmelavede og stod på rad og række med sirlige etiketter på den øverste hylde i spisekammeret.\nDanske Husmødres Forbrugerråd udtalte, at man virkelig kunne lære af amerikanerne. Det kunne man læse i Samvirke. I de nye supermarkeder kunne man finde en overflod af unødvendige forbrugsgoder som sodavand, cigaretter, slik og en overflod af personlige hygiejneprodukter.\nOg i ugebladene kunne man læse om de amerikanske drømmekøkkener.\nAntallet af elkomfurer, køleskabe og vaskemaskiner voksede drastisk i slutningen af 1950erne.\nDet spiste man – dengang\nFamilien Danmarks middagsmad bestod af to retter. Om søndagen forventede især familiens ældste tre retter. Hvad der blev serveret kan vi se i Alt om Damerne årgang 1953.\nSøndag: Oksekødssuppe med urter og hjemmelavede boller, mørbradschnitzel, bondepige med slør\nSom hverdagsmad: Forloren hare med brunede kartofler og rismelsgratin.\nFyldt hvidkål og pandekager, eller vandgrød med æblemos og klipfiskebudding med smeltet smør.\nVelbekomme – klipfiskebudding uha!\nDet var kvindearbejde – det med køkkenet. De betragtede det også som deres domæne, men Berlingske Tidende vovede sig med en ny rubrik over sin dameside:\nMest for kvinder – mænd må gerne læse med.\nIkke just opløftende radio\nDet var nu ikke videre opløftende det, man oplevede i radioen dengang i 1951, se bare her:\n7.50: Landbrugets brevkasse\n8.05: Ti minutters oplysning om kvægets vinterfoder\n8.15: Morgengymnastik for kvinder\n8,25: Morgengymnastik ved kaptajn Jespersen\n8.35: Havearkitekt C. Th. Sørensen om vore parker\n10.00: Pastor Bartholdy prædiker i Haslev Kirke\nDet lette, det lyse, det livsbekræftende\n12.00: Radioens Ønskekoncert\nOg det sidste var sikkert dagens højdepunkt. Her kunne man ifølge radiorådsformanden høre:\nSå kunne man lytte til Kun en dag – et øjeblik ad gangen. Eller hvad med Jerusalem med Frans Andersson. Og så var det lille bedårende Gitte, der ville giftes med farmand.\nGunnar Nu Hansen var klar med det dramatiske\nI 1953 var der 30.000 licensbetalende radiomodtagere Og Gunnar Nu Hansen var klar, når de store og dramatiske begivenheder skulle kommenteres.\nOg når Svend Petersen fremkom med Kvit eller Dobbelt , ja så sad folk klistret op ad radioapparatet.\nRadio Mercur tyvstjal lyttere\nUde i Øresund lå nogle pirater og sendte radiobølger med en anden slags musik. Det var Radio Mercur. Pirat – radion tyvstjal over halvdel af lytterne i København og Nordsjælland.\nMan snakkede også om noget, der var forbudt på statsradiofonien. Så det var sandelig på tide, at få den lukket.\nDe unge havde fået nok\nDa Teenage – kulturen ramte Danmark fik kernefamilien nogle gevaldige krakeleringer. Nu var det ikke længere nok med Familiejournal og Hjemmet. Nu kom også Tempo og Vi Unge.\nVi husker speakerpigerne\nTv blev i begyndelsen det store hit blandt de unge. Det var det ind til de så deres forældre hænge foran kassen hver aften. I 1953 var det hele 3.000 seere. Det var 17 – og 21 tommers apparater.\nHvem husker ikke Familien Flintstone, lyden af John Danstrups stemme og speakerpigerne Hanne Sommer, Lotte Wæwer og Annette Faaborg.\nI 1960 var fjernsynets julegave til seerne Faranelli med Poul Bundgaard i hovedrollen. Med 96 millioner kroner blev fjernsynets budget for 1959/60 sprængt. Med allerede i 1958 havde monopolet købt 90.000 kvadratmeter i Gladsaxe til fremtidens tv – by.\nSnart så Gøngemosen – dagens lys.\nVi vil hellere forbedre kvaliteten end kvantiteten\n15 danske fjernsyns – fabrikker arbejdede på højtryk for at tilfredsstille danskernes behov. Sendetiden var 12 timer ugentlig i 1957. For som tv – chefen Jens Frederik Lawaetz sagde:\nOg licensbetalerne kunne ikke forstå, hvorfor man ikke kunne begge dele. De betalte trods alt 55 kr. - årligt. Så de mente, at de havde krav på, at blive underholdt.\nRide i herresaddel\nOg så vandt den italienske Vespa indpas. Den kunne man passende anvende indtil man fik råd til en bil. Pigerne foretrak at sidde italiensk og sidelæns. Det danske politi beordrede dem til at ride i herresadel.\nHele Danmark dufter\nDen 1. oktober 1952 blev kafferationeringen ophævet. Nu skulle man ikke mere have mærker for at få kaffe, hvis ikke man ville have sukker i. Nu var Danmark endelig igen med i den store forbrugerverden. I Politiken kunne man læse:\nHele landet dufter i dag af kaffe. Efter 13 års rationering blev kaffen i aften frigivet af handelsministeren. Flere kvaliteter til stærkt varierende priser.\nFamilien Danmark tog på Charterferie\nPastor Eilif Kroager fra Tjæreborg oprettede et rejseselskab i 1950. Han tilbød billige busrejser syd på. I 1953 fulgte Simon Spies efter. Nu kunne familien Danmark tage på charterferie. Det var virkelig stort!\nDe unge i moralsk forfald\nDanskerne var begejstrede for amerikanerne. Herfra fik man tyggegummi, coca cola, Brylcreme, læderjakker, forvaskede cowboybukser, anderumper, jitterbug og Elvis Presley. Nu var det mest den yngre generation, der tog imod.\nDen ældre generation var skræmt. For dem var det moralsk forfald med vold og seksuelle udskejelse\nwww.dengang.dk indeholder talrige artikler om det gamle Nørrebro\nLæs også her på www.norrebro.dk:


folketidende.dk - Lolland og Falster samlet et sted - Forside - Gossip - Billie Eilish udgiver Bond-temasang som yngste nogensinde\nSangerinden Billie Eilish var klædt i Chanel fra top til tå, da hun deltog i årets oscaruddeling natten til mandag. Her optrådte hun desuden i en mindekavalkade for afdøde filmfolk og kendisser.\nBillie Eilish udgiver Bond-temasang som yngste nogensinde\nEilish er en af de mest succesrige sangerinder for tiden. Natten til fredag udgiver hun ny James Bond-sang.\n14. februar 2020 kl. 02:31 Af Ritzau\nDen 18-årige amerikanske sangerinde Billie Eilish offentliggør natten til fredag sin nye sang, der er titelmelodi til den nye James Bond-film, på YouTube.\nDermed er hun den yngste kunstner nogensinde til at sætte navn på sangtemaet til en James Bond-film.\nSangen har samme navn som filmtitlen, nemlig "No Time To Die", og bliver udgivet på streamingtjenester klokken 13 dansk tid.\nTitelsangen er fremført i vanlig Eilish-stil med et stille beat og en nærmest hviskende vokal.\nAllerede i løbet af de første få timer har sangen fået over 200.000 visninger på sangerindens YouTube-kanal.\nBillie Eilish er i øjeblikket en af de mest succesrige sangerinder. Ved Grammy Awards modtog hun hele fem priser for sit debutalbum "When We All Fall Asleep" i slutningen af januar, herunder for "Årets sang".\nEilish har efter sigende indspillet debutalbummet sammen med sin bror Finneas i hans soveværelse.\nOgså broren har været inde over James Bond-sangen som producer.\nFilmen "No Time to Die" er den 25. i rækken om agent 007. Den får premiere til april.\nJames Bond spilles endnu engang af Daniel Craig, som dog har meddelt, at det bliver hans sidste film i rækken.\nForuden Craig spiller Lashana Lynch, Ana de Armas og Oscar-vindende Rami Malek med i filmen.


Campingbladet.dk Nr. 11, Marts 2006\nNr. 11 Marts 2006\nNy portal, Vintercamping, Danmarks st�rste udvalg\ni campingvogne, Sommerkaravanen 2006\nI forrige udgave af Campingferie-bladet skrev vi om �Camping on Board�, som omhandlede vores rejse fra Venedig til Patras i Gr�kenland. Her forts�tter vores rejse til Athen.\n�rets s�llerter 2006\nP� �rets udstilling i Bella Centret har vi spurgt de forskellige import�rer, agenter og forhandlere om, hvilke modeller der s�lger bedst i 2006. Allerede nu, hvor �rgangen er nogle m�neder gammel, er der gode indikationer p� hvilke modeller der er de popul�reste.\nDansker Pladsen i Italein\nMarina Di Venezia campingpladsen p� Lidoen overfor Venedig, med strand og alt hvad hjertet m�tte beg�re. Ja, man kunne n�sten f� den tanke at der var en eller flere danskere der havde aktiver i denne sk�nne plads, men dette er ikke tilf�ldet.\nCamp-let overrasker med ny model\nI S�nderjylland har man gennem 40 �r bevist at man godt ved hvordan en teltvogn skal se ud. Det skal ganske enkelt v�re en Camp-Let. At campisterne ogs� kan lide designet, taler salgstallene for i en r�kke Europ�iske lande.\nKvinder & Camping\nNormalt forbinder man Camping med m�nd, men der er faktisk mange kvinder besk�ftiget indenfor camping og ofte i ledende positioner. I de n�ste udgivelser af Campingbladet kigger vi lidt n�rmere p� en voksende gruppe indenfor campingbranchen. Nemlig kvinderne.\nAdria indvier ny fabrik i Slovenien\nAdria fabrikerer andre ting end campingvogne, derfor er den nye fabriks navn �Adria Mobil�.\nCamping i Bella Center 2006\nBella Centeret �bnede endnu engang d�rene op for �stdanmarks st�rste campingudstilling. En campingudstilling fyldt med campingvogne, autocampere, udtsyr og tilbeh�r, teltvogne og alt hvad hjertet kunne beg�re.\nNanoteknologi -hvad er det?\nGiv din campingvogn en Nano-behandling.\nSommerferie ved Balatons�en\nHvis du dr�mmer om en anderledes ferie, hvor du kan opleve nye rejsem�l i Europa, kunne Ungarn v�re en mulighed. Her er en rejseartikel fra en dansk families bes�g ved Balatons�en, som er det mest popul�re feriem�l i Ungarn.\nNy portal for autocampere\nEn ny portal har set dagens lys p� �rets sidste dag. Der er tale om en portal der udelukkende handler om autocampere, som gennem de sidste �r har haft en utrolig stor fremgang i hele Europa.\n160 campingpladser -tilbyder sikker og billig overnatning\nI disse dage distribueres brochuren QuickStop Camping 2006 med oplysninger om de ca. 160 campingpladser, som er sluttet til QuickStop-ordningen. Denne er skr�ddersyet for turister i autocampere, der kun �nsker en enkelt overnatning fra tidligst kl. 20 til senest kl. 10 den f�lgende morgen.\nPhoenix - luksus autocamper til Danmark\nHvis du g�r og dr�mmer om en luksusautocamper i absolut topklasse, f�r du nu mulighed for at f� din dr�m opfyldt. Fra februar m�ned har det tyske luksusm�rke nemlig f�et en agent i Danmark.\nSikrer hundrede procent\nBeyerland Sprinter 440 Lite, Knaus Royale 580 UE & Lowlander 450 HK\nDet helt rigtige campingbord...\nRundt omkring hos landets campingforhandlere kan du f� mere end 25 forskellige campingborde. Hvilket af dem er bedst? Tja - det afh�nger en hel del af dit behov.\nVik�r Diern�s Strand Camping\nVik�r Diern�s Strand Camping er beliggende ud til Diern�s bugt, �sters�en & Lilleb�lt. En decideret strandplads med 800 meter renholdt strand og bl�t flag, lavvandet og b�rnevenlig.\nWalker - hollandske fortelte til danske campister, Svenska T�lt - Solidesvenske telte ogs� i Danmark, Gerjak - hollandske traditioner til danske campister\nEn tur i Operaen? - hvor sv�rt kan det v�re\nI mange �r har en forestilling i operaen i den gamle, romerske arena i Verona st�et h�jt p� �nskelisten for mig og min kone. Noget som vi dr�mte, l�ste og h�rte om�\nCamping & wellness - en himmelsk kombination\nEn campingferie p� R�m� kan g� hen og udvikle sig til det rene paradis for krop og sj�l, hvis man vel at m�rke tager vejen inden om Kommand�rg�rdens Camping og Feriepark.\nCampist med hest\nFolketingsmedlem Charlotte Dyremoses altoverskyggende fritidsinteresse er hestesport, og p� st�vner rundt om i Europa med sin hest, campere hun altid.\nCampist halvdelen af �ret\nCampingferie har bes�gt cirkusdirekt�r Diana Benneweis i Dronningm�lle til en snak om cirkus og livet som campist halvdelen af �ret p� farten rundt i Danmark.\nMin egen T@B!\nEn af vores redaktionsvogne er den lille smarte T@b 320 RS. Vognen har udover sin charme, en masse kvaliteter og ogs� et par ulemper, bl.a. et manglende toiletrum. Hvordan skulle �min� T@b se ud, hvis jeg var designer. Det er der flere bud p�.\nFra postbil til autocamper\nDer er mange m�der at realisere sine rejsedr�mme p�. At bygge sin helt egen autocamper er en af dem.\nR�mer til Str�mer\nDen legendariske f�rdselsbetjent Ove Dahl, stod i mange �r p� sct. Hans Torv og diregerede trafikken. En popul�r politimand, som gav sig udtryk ved jul og f�dselsdag, hvor stationens sendte den store vogn for at hente alle de gaver trafikanterne anbragte p� den lille metaltaburet.\nDet var et tip i campingferie.dk's debatforum fra en begejstret campist, der bragte os p� sporet af Naturcamping Spitzenort i Pl�n i Schleswig-Holstein. Jeg var inde og kigge p� pladsens hjemmeside og fandt ud af, at det da vist ville v�re den perfekte plads for os at holde vores efter�rsferie.\nGenerationsskifte i Brohallen\nI weekenden 11. og 12. marts 2006 kan en af Danmarks �ldste campingforretninger - Caravan-Centret �Brohallen� p� Falster fejre endnu et generationsskifte.\nKarpefiskeri - Kampen mod �kanderne\nDet er en stille morgen, det er forsommer, og det er allerf�rste gang jeg skal fiske her. Fuglene pipper lystigt, vandet er helt stille, med en svag dis over sig.\nTa' med ud og fisk, Cult-st�nger, Gulp!, Ambassadeur & Fiskemagasinet\n4 fantastiske fangster fra Fiskecuppen.dk\nFiskecuppen.dk er en stor konkurrence p� nettet hvor du kan vinde gaver og pr�mier for over 80.000kr.\nDet er sv�rt at forestille sig, at Danmarks st�rste campingplads kun holder �bent ca. en uge om �ret. Det er nok endnu sv�rere at forestille sig en campingplads, hvor alle medarbejdere arbejder gratis.\nPl�k Let Hammer, Ny toiletv�ske, Store byggeplaner i Jyderup, Smart batterikontrol fra Multiplex, Svingarm til fladsk�rmen, Vaterpas med magnet, Columbus, Gasalarm, Designerfortelt til Eifelland Deseo, Gasalarm, Kemdirect Toilet-granulat, Sveriges st�rste turistbrochure med campingpladser, Camp Clean, Aircondition, B�rste med vandkammer, 2 Italienske campingpladser satser p� danskerne, Nyt leget�j til campingferien & Beskyt dig mod gas, brand, r�g, overfald, indbrud...\nUnder luppen - En perfekt hel�rsvogn\nHvis du dr�mmer om en campingvogn som du kan bruge hele �ret, fra den strenge vinter til den varme sommer, og du samtidigt vil have at den kun er 230 cm bred, og ikke for lang, s� den kan komme ind p� campingpladserne sydp�, s� er denne Cabby 620 FT m�ske et pletskud.


Kommunikation og storytelling er vigtigt for dig og dine kunder\nat sælge en god idé,\net produkt, en serviceydelse\neller en holdning.\nVi er eksperter i at tænke strategisk og yder sparring og rådgivning til bestyrelser, ledelser og medarbejdere\nVi hjælper dig med at sælge en god idé, et produkt, en serviceydelse eller en holdning.\nVi er eksperter i at gennemtænke, visualisere og flytte varer og holdninger gennem grafisk design\nVi designer, koder og rådgiver til det digitale univers - fra websites og webshops til online markedsføring\nVelkommen til PAJOR Et strategisk tænkende, visuelt skabende og digitalt eksekverende bureau.\nHvem, hvad, hvor, hvorfor, hvordan og hvornår? Du synes måske, at spørgsmålene hagler ned over dig, men vi spørger, fordi vi vil vide mere. Al god kommunikation tager sit udspring i viden. Hvordan det vigtigste så skal formidles, afhænger af hvem der skal lytte mest.\nVi “taler” både til dine kunder, dine ansatte, til potentielle investorer, politikere og hvemellers. Vi hjælper dig med at sælge en god idé, et produkt, en serviceydelse eller en holdning. Vi har både strategiske og kreative hjerner, der kan lægge planer, udvælge medier og opbygge brands.\nVi fortæller dig hvordan du kan positionere din virksomhed – hvilken vej du kan gå og hvilke muligheder og farer der findes på din vej. Altid i fortroligt forum.\nDu ved noget – vi ved noget – og sammen kan vi få ting til at ske. Vi anvender vores store indsigt til at vende ting på hovedet, stille andre spørgsmål og se nye vinkler.\nHar du brug for et godt råd, så er vi gode at komme til. Vi har en holdning til alt og en stor viden inden for mange brancher. Vi kan give dig input og inspiration til at komme videre.\nVi har en plan. Vi skal bruge en kort snak, lidt analyse, en idé og et budget. Så lægger vi en markedsføringsplan for, hvordan dine budskaber bliver hørt – af de rigtige.\nFortæl om det du kan, om dine produkter eller services. Helst pakket ind i en fortælling, så dine kunder kan huske dig. Vi hjælper både ledelse og medarbejdere til at få styr på fortællingen.\nHvordan skal vi sige det – og i hvilken tone. Til den empatiske, sensitive, intellektuelle, first-moveren eller en anden type. Vi putter folk i kasser og arbejder efter modeller, der har vist deres værd.\nVi spørger kunderne, læser om trends og tendenser og tager ud i felten. Vi lytter efter puls, jungletrommer og slag på vandrør – og sætter det sammen med evidens, til et klart analytisk billede.\nFra et “nej” til et “ja”. Vi er vant til at bearbejde udsagn og flytte holdninger. Overfor kunder og forbrugere, overfor beslutningstagere, politikere og medier.


Kommunen vil forebygge arbejdsskader\nEt lokalt firma og Regionskommunen har sat gang i et samarbejde, hvor kommunen afprøver udstyr, der kan forhindre arbejdsskader.\nto 14.02.2019, 08:50\nBornholms Regionskommune oplyser, at der er indgået et test-samarbejde med den nye, lokale opstartsvirksomhed PreCure.\nVirksomheden udvikler produkter, som forebygger og mindsker smerter og skader, der primært kommer i forbindelse med arbejde.\nPreCure fik udviklingsstøtte af Bornholms Vækstforum i december 2018 og er klar med et produkt, som regionskommunen nu har lavet aftale om at teste.\nProduktet hedder PreCure Elbow og testes i første omgang i denne uge på medarbejdere fra Center for Ejendomme og Drift, hvor der typisk er hårdt fysisk arbejde.\nArmbåndet sender signaler til en mobiltelefon, så brugeren kan holde øje med udsvinget på sine bevægelser, imens arbejdet udføres. Er bevægelsen særlig belastende vibrerer armbåndet, og brugeren bliver opmærksom på at ændre arbejdsstilling.\nBagefter er det tanken, at medarbejdere i Center for Ældre, og evt. andre af kommunens serviceområder, også skal have tilbuddet om at teste produktet.\nPreCure gik glip af hovedpris ved DM i vækst\nBornholmsk virksomhed skal kæmpe i DM i vækst


Madagaskarpebersauce a la vinoweekends, rösti, bagte hvidløg og en lille svampesurprice | Middag | vinoweekends-ogmums Madagaskarpebersauce a la vinoweekends, rösti, bagte hvidløg og en lille svampesurprice – vinoweekends-ogmums\nLørdag aften fik vi denne fyldige og frugtrige vin til oksemørbrad med Madagaskarpebersauce. Smuk,\nMadagaskarpebersauce a la vinoweekends, rösti, bagte hvidløg og en lille svampesurprice\nDette mumsi-Madagaskar-monster fandt vej til vores middagsbord, sammen med en lækker cabernet sauvignon. Og the meatlover blev så glad, fordi der også var et stykke oksemørbradbrad stegt som bøffer og sliced ud. 🤩\nSådan en lørdag aften må man ikke gå ned på menuen. Og slet ikke i en pandamitid!🍷🍷\nMenuen fungerede også rigtig godt til vegetarerne. Man kan evt. tilføje et godt brød eller sweetpotatoefries, hvis man synes der skal være et ekstra element, når man ikke skal have kød.\nDet skal du bruge til 4 personer:\n5 dl hvid portvin\n5 dl boullion (grøntsags- eller kalveboullion)\n3 spsk Madagaskar peberkorn\n1 tsk ribsgelé\n3 dl piskefløde.\nolivenolie på spray\n2 store, hele hvidløg\n4 store Mark champignons\n1 frisk mozzerellakugle\nen Kvist timian\n1 fed hvidløg.\nMadagaskarpebersauce a la vinoweekends:\nSkær løg, hvidløg og porre ud i grove stykker. Sorter dem i olienolie ved medium varme, til de er klare. De må ikke tage så meget farve.\nHæld portvin og boullion i gryden, tilføj Madagaskar peberkorn og lad det stå og simre ved svag varme i ca 3 timer. Det skal reducere til 1/3.\nNår saucen er reduseret, fisker du løgene og porre fra, tilsætter fløde og ribsgelé, og smager til med salt, peber og stærk paprika. Lad saucen simre og tykne under omrøring. Hvis du synes den er for tynd, kan du evt tilføje en anelse marizenajævning. Men KUN lidt. Det er jo en SAUCE og ikke SOVS! 😅\nSkrald kartoflerne og riv dem groft. Kom dem i en skål med koldt vand i en times tid. Tag dem op på et rent viskestykke og dup dem tørre.\nBland kartoflerne med et revet skalotteløg, æggeblommer, salt og peber.\nPå en bageplade med bagepapir, fordeler du kartoffelmarken til 8 flade, runde rösti. Tryk dem godt flade og faste med en ske. Spray med olivenolie og bag dem ved 200 grader til de er gyldne, sprøde og møre. (Ca 30-35 min alt efter ovn) Du kan evt. lige give dem et par minutter ved høj varme til sidst.\nHalvér hvidløgene, så man kan se alle fed. Pensel med olivenolie og drys med lidt salt. Bag i ovnen ved 200 grader i 25 minutter. (Hvis man har 2 ovne vil jeg anbefale at bage dem ved 150 grader i 40 minutter)\nRengør svampene og tag stokken af. Kom dem i et smurt ovnfastfad med bunden op af, og bag dem i ovnen ved 200 grader i 15 minutter.\nSkær tomaten i 4 lidt tykke skiver og fjern det bløde i midten. Krydre med salt og peber. Skær 8 skiver af avokadoen, og riv mozzarellaen i mindre bidder.\nDup den væde, der samler sig i champignonerne Og fadet væk med køkkenrulle, og læg herefter på hver Champignon 1 Skive tomat, 2 skiver avokado og revet mozzerella.\nBag dem færdig i ovnen ved 200 grader, til osten er lækker gylden.\nKrydre bøfferne med salt og peber. (Endelig ikke spare på krydderierne..) Lad bøfferne hvile ved stuetemperatur en times tid, et sted hvor hunde, katte eller børn ikke kan nå!\nSmid bøffen på en rygende varm pande UDEN FEDTSTOF. Når den er blevet brun og har stegeskorpe på den ene side, vender du bøffen, giver den lidt varme, før du skruer lidt ned for varmen og tilsætter en klat smør, lidt frisk timian og hvidløg.\nHvidløget må ikke branke, så bliver det bittert, så hiv det af igen, hvis du synes det bliver lige lovlig gyldent!\nOverhæld bøffen med stegeskyen med en ske et par gange. Brug et stegetermometer og tag bøfferne af, når de har en kernetemperaturen på 55 grader. Så er den medium stegt, med en fin rosa farve. Lad bøfferne hvile i 3-5 minutter, før du slicer dem op i skiver og servér straks!\nBon appetit! 😋\nEn anden lækker sauce og steak finder du her\nVegetarburger med sød kartoffel og 3 slags løg...\nLøjerlig vegetar pizza\nJordskokkesuppe med jordskokkechips\nStegte “amazing” ris.\nHvis du kan lide, hvad du ser, så vær den første til at kommentere på indlægget.\nHer er du velkommen til at skrive til os\nLørdag aften fik vi denne fyldige og frugtrige vin til oksemørbrad med Madagaskarpebersauce. Smuk, dyb rød farve. En rigtig dejlig vin, der passer godt til …\nLidt om vin o weekends\nvelkommen indenfor hos os 🤗\nVin o weekends – og mums er et familieforetagende med passion for både at fremstille og spise dejligt mad. Nyde skønne vine, øl og andet godt.\nVi kan særligt godt lide, når mad, øl og vin har en historie, og når tilgangen er fyldt med humor og solskin i sjælen.\nVi består af 5 personer, hvoraf 2 siges at være halvgamle, og resten betegnes som teenagere. 🤷♂\nOg hvorfor er der så ingen billeder af os på blokken? Det er fordi det ikke er alle børn i familien, der er helt klare til de selv eller deres småpinlige forældre, skal vises frem! Og det respektere vi. 👍\nVi håber du finder inspiration og noget du kan bruge her hos os.


xxx status på regionalt arbejde xxx Planer for kiropraktik i alle regioner nu xxx nikkb nyt xxx NIKKB præsenterer KirPACS PDF\nxxx status på regionalt arbejde xxx Planer for kiropraktik i alle regioner nu xxx nikkb nyt xxx NIKKB præsenterer KirPACS 2.0\nDownload "xxx status på regionalt arbejde xxx Planer for kiropraktik i alle regioner nu xxx nikkb nyt xxx NIKKB præsenterer KirPACS 2.0"\n1 Tidsskrift for medlemmer af Dansk Kiropraktor Forening xxx status på regionalt arbejde xxx Planer for kiropraktik i alle regioner nu xxx nikkb nyt xxx NIKKB præsenterer KirPACS 2.0 xxx specialeprisen 2010 xxx Kan musklers hvilepotentiale måles? NR\n2 Bestyrelsens leder februar 2011 regionerne bør sætte barren højt De første praksisplaner blev godkendt i 2008, og i disse dage mere end to år efter er de sidste planer for kiropraktik nu endelig faldet på plads. Erfaringerne fra det afsluttende planarbejde viser, at processen rundt om i regionerne har været meget ujævn, og at processen flere steder har trukket i langdrag. Det samme gælder de anbefalinger, som præsenteres i planerne. I nogle regioner er det lykkedes for samarbejdsudvalgene at nå til enighed om fremsynede målsætninger for den regionale kiropraktorudvikling, både hvad angår kapacitet og udviklingsplaner. I andre regioner har det været mere op ad bakke. Her er planerne reelt endt som rene beskrivelser uden at angive retning for hverken den regionale udvikling på kiropraktorområdet eller kiropraktorernes indplacering i det øvrige sundhedsvæsen. Man kan spørge, hvad der har kendetegnet forløbet i de regioner, hvor anbefalingerne reelt rykker ved de eksisterende forhold for kiropraktik. I dette nummer af KIROPRAKTOREN fortæller to kiropraktorrepræsentanter fra henholdsvis Region Syddanmark og Region Hovedstaden, der begge har deltaget i udarbejdelsen af planarbejdet, at regionens indstilling undervejs har været helt afgørende for det endelige resultat i planerne. Erfaringerne fra planarbejdet i Region Syddanmark viser med tydelighed, at der er behov for, at det politiske niveau kommer på banen med visioner for de regionale kiropraktorforhold, og at politikerne i samarbejdsudvalgene udviser mod til at tænke i nye baner. I Region Hovedstaden har det også været afgørende, at man har haft en engageret modpart. Her har kiropraktorerne bl.a. oplevet, at regionen har påtaget sig ansvaret for projektstyringen Hvis ikke alle regioner sætter barren for den regionale udvikling på kiropraktorområdet højt, er der en reel fare for, at nogle regioner sakker bagud med konsekvenser for både patienter og kiropraktorer. En udvikling der på landsplan kan medføre store regionale forskelle i det kiropraktiske behandlingstilbud. ved løbende at følge op for at undgå at trække processen i langdrag. Når samarbejdsudvalgene skal i gang med en ny planrunde, er det DKF s forhåbning, at alle regioner har samme høje ambitionsniveau som de regioner, hvor det er lykkedes at blive enige om perspektivrige aftaler - både hvad angår kapacitet, sammenhængende patientforløb og tværfagligt samarbejde med andre behandlergrupper. Hvis ikke alle regioner sætter barren for den regionale udvikling på kiropraktorområdet højt, er der en reel fare for, at nogle regioner sakker bagud med konsekvenser for både patienter og kiropraktorer. En udvikling der på landsplan kan medføre store regionale forskelle i det kiropraktiske behandlingstilbud. DKF ser derfor spændt frem til, at Danske Regioner, som led i det visionsarbejde, der skal danne grundlag for det kommende fælles udvalgsarbejde om kiropraktorernes roller og opgaver, tager stilling til, hvad man vil med kiropraktorområdet. Især med henblik på, hvordan man fra regionalt hold forestiller sig, at kiropraktorerne i højere grad bliver en mere integreret behandlergruppe i fremtidens sundhedsvæsen. En afklaring af regionernes visioner for kiropraktorområdet er helt afgørende for, hvad der skal tegne næste planperiode, men også for at Danske Regioner og DKF kan finde et fælles fodslag i det kommende udvalgsarbejde. 2 KIROPRAKTOREN NR\n3 NR Tidsskrift for medlemmer af Dansk Kiropraktor Forening Indhold 02 Leder: regionerne bør sætte barren højt 04 Tema: KKF 2011 RESULTATER OG FOKUS I Nordjylland så en helt ny bestyrelse dagens lys i sommeren I de fire andre KKF er fortsætter bestyrelserne med næsten uændrede besætninger og de samme formænd ved roret. Læs her om KKF ernes 2010-resultater og fokus i TEMA: Stor forskel på regionale kiropraktorplaner Arbejdet med de regionale planer for kiropraktorområdet, de såkaldte praksisplaner, har visse steder trukket ud, men nu er alle fem regioner ved at være i mål. Der er dog forskel på, hvor langt de enkelte regioner er nået, og hvad man har kunnet nå til enighed om. Flere steder er implementeringen godt i gang, og det er lykkedes at blive enige om perspektivrige målsætninger. Andre steder har processen været mere træg, og resultaterne mere afmålte. 10 TEMA: To forskellige FORLØB Praksisplaner udarbejdes af samarbejdsudvalgene i de fem regioner og foregår som en forhandlingsproces, hvor fagfolk kiropraktorer skal nå til enighed med regionspolitikere om en plan for deres fagområde. Der er som sagt stor forskel på, hvor langt man er nået i de enkelte regioner. KIROPRAKTOREN har derfor spurgt henholdsvis en region, som er ved at afslutte implementeringsfasen og en region, der først skal til at påbegynde implementeringen om, hvordan de hver især har oplevet arbejdet med praksisplanen. 15 NIKKB-NYT 20 overflade-emgmålinger af paraspinal muskulatur i grise Læs om det metodiske specialestudie, som modtog DKF s Specialepris Specialet involverede 17 bedøvede svin og elektromyografi i sin undersøgelse af, hvordan musklers hvilepotentiale kan måles. 22 Brug af EDI i kiropraktorpraksis Det er ved at være 5-6 år siden, at kiropraktorer gjorde de første indledende forsøg med at sende EDI fra klinikkerne. De første år var præget af ren forsøgsvirksomhed, som på alle måder var helt analog til de første år med på hjemme-pc en. Kiropraktorerne er nu godt med, og senest 2013 skal alle overenskomstklinikker anvende EDI. 26 danskeres viden om, holdning til og brug af kiropraktik Et speciale på Klinisk Biomekanik, SDU, har undersøgt og sammenlignet borgeres viden om kiropraktik i henholdsvis Odense og Helsingør. 28 Kort nyt Markedspladsen XXX STATUS PÅ REGIONALT ARBEJDE xxx Planer for kiropraktik i alle regioner nu XXX NIKKB NYT xxx NIKKB præsenterer KirPACS 2.0 Tidsskrift for medlemmer af Dansk Kiropraktor Forening ISSN Forsidefoto: Dansk Kiropraktor Forening Vendersgade 6, 2.tv København K Telefon Artikelforslag modtages gerne. Kontakt redaktionen. Redaktionsgruppe Redaktør (ansvarshavende): Peter Kryger-Baggesen Redaktionen: Jakob Bjerre Tanja Skov Carlsen Karina Sol Annoncedeadline KIROPRAKTOREN nr. 2 Udkommer i uge 16. Deadline for annoncer: 15. marts 2011 Tilrettelæggelse og produktion Tuen-media as XXX SPECIALEPRISEN 2010 xxx Kan musklers hvilepotentiale måles? KIROPRAKTOREN NR\n4 stasus på regionalt arbejde KKF 2011 RESULTATER OG FOKUS I Nordjylland så en helt ny bestyrelse dagens lys i sommeren I de fire andre KKF er kører bestyrelserne med næsten uændrede besætninger og de samme formænd ved roret. Læs her om KKF ernes 2010-resultater og fokus i KKF Region Midtjylland: Plan færdig og ønske om 12-mandsgrupper Henrik Frederiksen er 31 år, uddannet fra SDU i 2005 og nu ansat i Kiropraktisk Klinik i Ikast samt i Rygcenter Herning. Har været formand for KKF Midtjylland siden Bestyrelse: Henrik Frederiksen (formand), Jens Kjærgaard (kasserer), Hans Jacobsen, Michael Christensen. Suppleanter: Lars Top Møller og Bjarne Keseler. Repræsentanter i samarbejdsudvalget: Klaus Doktor (formand), Niels Klougart og Lisbeth Lantto. Medlemmer pr : 109 (110 i 2008) De vigtigste aktiviteter og resultater i det forgangne år ifølge formanden: Vi er blevet færdige med vores praksisplan, som netop er blevet godkendt af Regionsrådet. Et andet stort projekt var afholdelse af DKF s årsmøde i november. Desuden deltog jeg som formand sammen med de andre KKF-formænd i udviklingen af DKF s nye politiske målprogram Kiropraktorerne i spil. Formandens fokusområder i 2011: I det nye år vil vi arbejde på at oprette mindre 12-mandsgrupper. I samarbejde med DKF forventer jeg, at vi skal igangsætte tiltag i forbindelse med det politiske målsætningsprogram. I samarbejde med Region Midt skal vi arbejde med forløbsbeskrivelser for patienter med lændesmerter og diskogenesmerter med det formål at fremkomme med en model for patientens gang fra primærsektoren til sekundærsektoren og tilbage igen. Hvordan bruger formanden KKF Midtjyllands klub på DKF Forum? Klubben har været brugt, og vi forsøger stadig at få alt kommunikation til at foregå herigennem. Vi er stadig i gang med at afklare forummets muligheder og begrænsninger. 4 0KIROPRAKTOREN NR\n5 stasus på regionalt arbejde KKF Region Syddanmark: Unikt udredningsprojekt og nye ydernumre Bestyrelse: Dorthe Schøler Ziegler (formand), Hanne Eich (kasserer), Anette Ravn Nørregaard (sekretær), Rune Wolf og Malene B. Christensen Suppleanter: John Sandsberg, Christian Stamer. Repræsentanter i samarbejdsudvalget: Lone Kousgaard Jørgensen (formand), Dorthe Schøler Ziegler, Teddy Fohlmann, Søren Anius Jakobsen og Hanne Nøddeskou-Fink. Medlemstal pr : 261 (219 i 2008) De vigtigste aktiviteter og resultater i det forgangne år ifølge formanden: En af de vigtigste aktiviteter er projektet Udvidet lænderygundersøgelse (ULRUS), som er et unikt tilbud til Region Syddanmarks praktiserende læger, der kan rekvirere en udvidet udredning af rygpatienter hos kiropraktorer eller særligt efteruddannede fysioterapeuter. Projektet er blevet forberedt i 2010 og startes op i I anledning af projektet har der været afholdt standardiseringskurser for de kiropraktorer, som har ønsket at tilbyde den udvidede lænderygundersøgelse som en del af deres samarbejde med de praktiserende læger. Kurserne var arrangeret af praksiskonsulenten, og underviser var kiropraktor og forsker Alice Kongsted. 85 % af de overenskomsttilmeldte kiropraktorer og deres ansatte i Region Syddanmark deltog i kurset, hvilket vi synes, er en fantastisk start på projektet. De deltagende kiropraktorer udtrykte stor tilfredshed med kurserne. Undersøgelsesprotokollen har efterfølgende væ- De vigtigste aktiviteter og resultater i det forgangne år ifølge formanden: Det vigtigste resultat er, at vi fik reetableret KKF Nord i maj Der var bred opbakning til dette fra regionens medlemmer, og der blev valgt 5 nye til bestyrelsen på den ekstraordinære generalforsamling. Derudover er der i sensommeren blevet ansat en praksiskonsulent efter en længere periode uden en sådan i Region Nord. Der har i efteråret været afholdt et endagssymposium omkring inflammatoriske ryglidelser arrangeret af Nordjysk Rygforet afprøvet i forskningsklinikkerne, og erfaringerne herfra er senere tilgået klinikerne, således at vi forhåbentligt kommer så godt fra start som muligt. Samarbejdsudvalget har gjort praksisplanen for regionen færdig. Planen var ultimo 2010 i høring hos kolleger, faglige interesseorganisationer og øvrige sundhedsfaglige grupper, og forventes vedtaget af Regionsrådet primo Vigtigste resultater i planen er frigivelse af ét nyt ydernummer pr. år i planperioden, samt at der åbnes op for fri nedsættelsesret i 5 kommuner i regionen - selvfølgelig på baggrund af opfyldelse af helt fastlagte krav til klinik og kliniker. Formandens fokusområder i 2011: Implementering og opstart af projekt Udvidet lænderygundersøgelse (ULRUS) gennem vores praksiskonsulenter. Desuden vil vi fortsat arbejde for at tilbyde regionsmøder, som er vedkommende for alle vore medlemmer - fra såvel primær- som sekundærsektor. Hvordan bruger formanden KKF Syddanmarks klub på DKF Forum? Vores klub benyttes på nuværende tidspunkt primært til arkivering af notater og undervisningsmateriale fra regionsmøderne. Dette materiale rundsendes dog fortsat pr. mail, idet vi gerne - så vidt muligt - vil sikre, at materialet læses af alle. Dorthe Schøler Ziegler er 35 år, uddannet fra SDU i 2004, og ansat på Rygcenter Syddanmark. Har været formand for KKF Syddanmark siden KKF Region Nordjylland: Bestyrelse reetableret og praksiskonsulent ansat Bestyrelse: Susanne Bach Helgeson (formand), Jim Christensen (kasserer), John Petri, Niels Peter Carstens og Kirsten Buus. Repræsentanter i samarbejdsudvalget: Henrik Nykjær, Marianne Krogsgaard Matthiesen og Lotte Damm-Henrichsen. Medlemmer pr : 39 (36 i 2008) rum, hvori bestyrelsen er repræsenteret. D. 8. januar i år har vi afholdt et fagligt kursus med temaet standardiseret lænderygundersøgelse med kiropraktor og forsker Alice Kongsted som underviser, hvilket var en stor succes. Formandens fokusområder i 2011: At fortsætte med at arrangere fagligt relevante kurser, bl.a. et om ultralydsscanning i foråret Få større opbakning og skabe interesse for det fagpolitiske arbejde i regionen. Via praksiskonsulenten vil vi, for patienter med rygsmerter, arbejde på at udvikle tværfaglige retningslinjer/ forløbsbeskrivelser. Hvordan bruger formanden KKF Nordjyllands klub på DKF Forum? Vi bruger klubben til mødeindkaldelse og til arrangementstilmelding. Vi håber på, at vi i løbet af dette år vil kunne få stort set al kommunikation til at foregå via DKF forum. Susanne Bach Helgeson er 31 år, uddannet fra SDU i 2006 og nu ansat i Kiropraktisk Klinik i Hadsund. Hun blev formand for KKF Nordjylland i 2010, da hun sammen med et hold kollegaer fik dannet en bestyrelse, efter at KKF en havde været uden bestyrelse i et halvt år. KIROPRAKTOREN NR\n6 stasus på regionalt arbejde KKF Region Hovedstaden: Koordinering, medlemsmøder og fokus på billeddiagnostiske henvisninger Jørn Eichhorn er 39 år, uddannet fra SDU i 2000 og medindehaver af klinikken Kiropraktorerne Frederiksberg. Han har været formand for KKF Hovedstaden siden opstarten i Jørn Eichhorn er desuden netop blevet valgt ind i DKF s bestyrelse. Bestyrelse: Jørn Eichhorn (formand), Gunnar Meilstrup (næstformand), Jette Tarp Albrechtslund (kasserer), Mette Lønstrup og Anne Winther Caspersen. Repræsentanter i samarbejdsudvalget: Gunnar Meilstrup (formand), Martin Brænder og Poul Ejby Rasmussen. Jørn Eichhorn deltager som bisidder. Medlemstal pr : 173 (154 i 2008) De vigtigste aktiviteter og resultater i det forgangne år ifølge formanden: I 2010 havde vi 3 hovedarbejdsområder. Det første var planlægning af medlemsmøder og lokal efteruddannelse. Det andet var vores samarbejde med regionen. Her tænkes på arbejdet i samarbejdsudvalget, det fortsatte arbejde med at implementere vores praksisplan fra 2008 samt koordinering med praksiskonsulenterne. Det tredje, som fyldte sidste år, var koordination af arbejdet i forhold til øvrige kredsforeninger og DKF, herunder deltagelse i ar- bejdsgruppen, der udviklede DKF s nye politiske målprogram Kiropraktorerne i Spil. Formandens fokusområder i 2011: Det næste år vil vi fokusere på at implementere landsoverenskomstens anbefalinger vedrørende billeddiagnostik. Desuden vil vi følge op på vores kapacitetsplan og organiseringen af weekendvagtordningen. Herudover vil vi etablere erfa-grupper vedrørende nye former for samarbejde. Hvordan bruger formanden KKF Hovedstadens klub på DKF Forum? Forsøgsvist lagde vi dato og indkaldelse til vores KKF-generalforsamling 2010 ud i klubben. Der har ikke været yderligere arrangementer i 2010, som vi kunne prøve funktionen af på. Vi vil opprioritere området i 2011 og tage vores KKF-klub mere i brug. KKF Region Sjælland: Ny regional strategi arbejde med overenskomsten venter Kirsten Sillehoved er årgang 1954 og uddannet på Palmer College of Chiropractic, Iowa, USA. Hun har drevet klinik i Slagelse i 32 år, og har været formand for Vestsjællands Amts kiropraktorer fra 1984 (med 2 afbrydelser), indtil amtsforeningen blev til KFF Region Sjælland. Kirsten Sillehoved er desuden formand for DKF s Klinikejerudvalg. Bestyrelse: Kirsten Sillehoved (formand), Dorte Jørgensen (næstformand), Nis Alnor (kasserer), Annie Wejlemann Mikkelsen (sekretær) og Thomas Glue Schmidt Jensen. Repræsentanter i samarbejdsudvalget: Kirsten Sillehoved (formand), Dorte Jørgensen, Nis Alnor, Eva Lysgaard og Karin Moesgaard Jensen. Medlemstal pr : 66 (67 i 2008) De vigtigste aktiviteter og resultater i det forgangne år ifølge formanden: I 2010 er der blevet lavet en Strategi og handlingsplan for kiropraktorer i Region Sjælland. Vi har ikke nogen kiropraktorpraksiskonsulent, og der er heller ikke planer om at ansætte en sådan, men der kan ansættes en projektkonsulent til ad hoc-opgaver. Formandens fokusområder i 2011: I det nye år forventer vi at arbejde med at implementere den nye landsoverenskomst - i den ånd, som den er tænkt. Der ligger mange udviklingsmuligheder i overenskomsten, og det vil give rigeligt arbejde. I forhold til IT- kommunikation skal vi arbejde på kommunikationen mellem praksis og sygehus. Hvordan bruger formanden KKF Sjællands klub på DKF Forum? Jeg lægger møderne i KKF Sjælland ind i vores klub. DKFs 5 kiropraktorkredsforeninger (KKF er): Dannet i sommeren 2006 til afløsning af 14 lokale amtsforeninger. Kiropraktorkredsforeningernes formål er, under opfyldelse af DKFs formålsparagraf, at samle medlemmerne indenfor regionens område for herved at fremme og varetage kiropraktorstandens interesser, opretholde gode kollegiale forhold og i det hele koordinere kiropraktorstandens interesser i det lokale område. Kiropraktorkredsforeningernes medlemmer er de medlemmer af DKF, der har arbejdssted i kiropraktorkredsforeningens område. Log ind på din KKF-klub via: TSC 6 0KIROPRAKTOREN NR\n7 KirPACS er et billedarkiverings- og kommunikationssystem, der kan benyttes af alle kiropraktorer med digital røntgen KirPACS er etableret på initiativ af NIKKB og Dansk Kiropraktor Forening og er finansieret af Kiropraktorfonden KirPACS ejes af kiropraktorerne, og systemet skal ikke generere et økonomisk overskud KirPACS din alt-i-en løsning til digital billedhåndtering fra NIKKB KirPACS er dit billedlager med ubegrænset kapacitet både over tid og med hensyn til lagerplads KirPACS er kommunikationsplatform for digitale røntgenbilleder, både internt (andre klinikker) og eksternt (sygehuse mv.) KirPACS tillader dig at se dine egne lagrede røntgenbilleder uden ekstra omkostninger KirPACS giver mulighed for radiologisk vurdering og beskrivelser efter behov KirPACS støtter forskningsmulighederne på NIKKB KirPACS understøtter kvalitetssikringen af dine røntgenbilleder KirPACS koster kr. om året i abonnement (ved samtidigt abonnement på NIKKB s Fysikerordning opnåes en rabat på 500 kr.) KirPACS kontakt: Laila Toft Nielsen:\n8 xxx Stor forskel på regionale kiropraktorplaner Arbejdet med de regionale planer for kiropraktorområdet, de såkaldte praksisplaner, har visse steder trukket ud, men nu er alle fem regioner ved at være i mål. Der er dog forskel på, hvor langt de enkelte regioner er nået, og hvad man har kunnet nå til enighed om. Flere steder er implementeringen godt i gang, og det er lykkedes at blive enige om perspektivrige målsætninger. Andre steder har processen været mere træg, og resultaterne mere afmålte. Her følger en præsentation af nogle af de mest centrale temaer. Kort om praksisplaner Formålet med praksisplanerne er at skabe overblik over behandlingskapaciteten for at vurdere det fremtidige behov for kiropraktorer i regionen. Derudover har planerne til formål, at angive hvordan det kiropraktiske behandlingstilbud kan indgå i den øvrige sundhedsplanlægning i regionen. Det er samarbejdsudvalget i en region, der til regionens godkendelse udarbejder en samlet planlægning af den kiropraktiske behandling, således at det kiropraktiske behandlingstilbud kan indgå i regionens øvrige sundhedsplanlægning. Planen danner grundlag for samarbejdsudvalgets årlige indstilling til regionen vedr. den kiropraktiske behandlingskapacitet. I hver region nedsættes et samarbejdsudvalg bestående af 6-12 medlemmer, hvoraf halvdelen udpeges af Regionsrådet og kommunerne i regionen og den anden halvdel af de respektive kiropraktorkredsforeninger. Kilde: Landsoverenskomst om kiropraktik, oktober Nye principper for kapacitetsudvidelser Et af de gennemgående temaer i praksisplanerne er spørgsmålet om kiropraktorkapaciteten. Trods dokumenteret behov for flere kiropraktorkapaciteter har regionerne i de sidste årtier ført en stram styring af nye ydernumre. Det har holdt en betydelig andel af den kiropraktiske behandlingskapacitet uden for det offentlige sundhedssystem. I to af regionerne er det nu lykkedes at bryde årtiers dødvande i forhold til kapacitetsudvidelser. I Region Hovedstaden, som vedtog sin plan i 2008, havde der stort set ikke været frigivet ydernumre i over 20 år i de tidligere amter. Kapacitetsplanen, der fulgte i kølvandet på praksisplanen, markerede med sin anbefaling om otte nye ydernumre - fire geografisk betingede og fire uden geografisk binding et skifte med den hidtidige kapacitetspolitik. Også i Region Syddanmark har antallet af ydernumre ligget næsten konstant i mange år. Den kommende praksisplan introducerer imidlertid helt nye principper for tildeling af ydernumre ved at indføre begreber om såkaldt frie kontra overenskomstregulerede områder. Planen anbefaler udover eventuelle nye ydernumre i de frie områder, at der frigives ét nyt ydernummer om året i perioden. Frie områder henviser til områder, hvor adgangen til kiropraktisk behandling er begrænset, og det kan være hensigtsmæssigt at åbne for fri nedsættelse under forudsætning af, at klinikken lever op til overenskomstens krav. Omvendt kan der være områder særligt i større byer, hvor regionen ønsker at understøtte større klinikfællesskaber bl.a. for at fremme arbejdet med kvalitetssikring. I sådanne områder vil regionen fastholde en stærkere styring af nynedsættelser, som landsoverenskomstens bestemmelser om kriterier for nedsættelse og kapacitet giver dem magt til. Disse områder kaldes derfor overenskomstregulerede områder. Kapacitetsudvidelser på standby I andre regioner har man ønsket at foretage en udredning af den nuværende kapacitet, før man vil vurdere, om der er grundlag for at udvide antallet af kiropraktorer med praksisoverenskomst. Region Sjælland vedtog sin praksisplan i Her havde der ikke været frigivet nye ydernumre i over 15 år, og kiropraktorerne havde håbet på en ny kurs. En udredning af kapaciteten resulterede dog ikke i flere ydernumre til kiropraktorer, fordi regionen ikke mente, at der var økonomi til at udvide tilbuddet om kiropraktisk behandling. 8 0KIROPRAKTOREN NR\n9 stasus på regionalt arbejde Praksisplanen for Region Midtjylland, som netop er færdiggjort, indeholder ingen anbefalinger vedrørende kapacitet. Her er det i stedet målsætningen, at der udarbejdes en selvstændig kapacitetsplan, når planen er vedtaget. Men også her tyder det på, at regionens økonomi bliver en begrundelse, der forhindrer nye ydernumre. Praksisplanen i Region Nordjylland konkluderer, at den nuværende kapacitet er passende under henvisning til, at kiropraktorer frit kan ansætte det antal assistenter, de ønsker. Samarbejdsudvalget anbefaler dog, at kiropraktorer indtænkes ved eventuel etablering af sundhedsog behandlerhuse. Varierende timer til praksiskonsulenter For at sikre faglig udvikling og kvalitetsudvikling har flere regioner ansat såkaldt kiropraktorpraksiskonsulenter, ligesom man har konsulenter fra de andre praksisområder. Praksiskonsulenterne fungerer som bindeled mellem kiropraktorer og regionen samt mellem kiropraktorerne og den øvrige praksissektor samt sekundærsektoren. Ser man over en bred kam, varierer antallet af timer til praksiskonsulenterne i de respektive regioner betydeligt. I Region Nordjylland lykkedes det endelig i 2010 at få besat en praksiskonsulentstilling, der havde været ledig siden 2008, og få den opnormeret fra 4 til 8 timer pr. måned. I Region Midtjylland er der ansat tre praksiskonsulenter med ca. 3 timer pr. uge, og det er samarbejdsudvalgets anbefaling, at konsulentarbejdet skal styrkes. I Region Syddanmark er der afsat hele 2x20 timer pr. måned til praksiskonsulenternes arbejde, som i den kommende periode bl.a. vil have fokus på implementering af forskningsresultater i kiropraktorpraksis, samarbejde med sekundærsektoren og implementering af det tværfaglige projekt ULRUS, hvor egen læge henviser bestemte rygpatienter til udvidet lænderygsundersøgelse hos kiropraktorer eller specialuddannet fysioterapeuter. Region Hovedstadens praksisplan udløste i 2008 en praksiskonsulentordning på 2x4 timer pr. uge. De nye praksiskonsulenter arbejder målrettet på at få kiropraktorerne mere integreret i regionens øvrige sundhedstilbud bl.a. ved at udvikle patientforløbsbeskrivelser på kiropraktorernes diagnosegrupper og igangsætte tværfagligt samarbejde med øvrige faggrupper. Region Sjælland har som den eneste region ikke afsat midler til en praksiskonsulent. Gang i udviklingen De fleste regioner har på basis af deres praksisplaner igangsat projekter som for hovedpartens vedkommende udvikles af praksiskonsulenten. Et af de større projekter i Region Hovedstaden er det omtalte projekt med patientforløbsbeskrivelser, hvor man har valgt at starte med lænderygsmerter herunder patienter med diskusprolaps. Sideløbende arbejdes med forskellige kvalitetsudviklingsprojekter, fx vedr. optimering af kiropraktorernes elektroniske kommunikation med andre sektorer mv. I Region Syddanmark har man bl.a. arbejdet på at udvide kiropraktorernes henvisningsret, hvilket har resulteret i et patientforløbsprogram på rygområdet, hvor kiropraktorer bl.a. kan henvise patienter, der opfylder visse krav direkte til udredning på Rygcenter Syddanmark. I Region Sjælland har man udarbejdet en strategi og handlingsplan, bl.a. med fokus på udvikling af samarbejdsmuligheder mellem kiropraktorerne og de øvrige behandlergrupper. Et af områderne er en fælles udvikling af de kommunale og regionale tilbud til borgere med lænderygproblemer. I Region Midtjylland anbefaler samarbejdsudvalget bl.a. et tværfagligt udredningsarbejde omkring det hensigtsmæssige patientforløb for patienter med ryglidelser. Endvidere anbefales det, at Region Midtjylland undersøger om og hvordan, der kan tilvejebringes en øget nyttiggørelse og integration af kiropraktorernes billeddiagnostiske kapacitet i forhold til den samlede kapacitet i sundhedsvæsenet, samt at der foretages harmonisering af henvisning til billeddiagnostisk udredning på hospitaler. Foruden de omtalte projekter anbefaler flere af de fem samarbejdsudvalg, at der tages stilling til, hvorvidt man vil give kiropraktorer ret til at henvise til CT- og MRskanninger i sekundærsektoren, som blev skrevet ind i den seneste landsoverenskomst. KS Hvad er status på planerne? Region Nordjylland: Planen er godkendt i Region Midtjylland: Planen er netop godkendt i Region Syddanmark: Planen er færdig, men afventer Regionsrådets godkendelse. Region Sjælland: Planen blev godkendt i Region Hovedstaden: Planen blev godkendt i 2008 og implementeringsarbejdet er i gang. Link til de fem praksisplaner: KIROPRAKTOREN NR\n10 stasus på regionalt arbejde To forskellige FORLØB Praksisplaner udarbejdes af samarbejdsudvalgene i de fem regioner og foregår som en forhandlingsproces, hvor fagfolk kiropraktorer skal nå til enighed med regionspolitikere om en plan for deres fagområde. Der er stor forskel på, hvor langt man er nået i de enkelte regioner. KIROPRAKTOREN har derfor spurgt henholdsvis en region, som er ved at afslutte implementeringsfasen og en region, der først skal til at påbegynde implementeringen om, hvordan de hver især har oplevet arbejdet med praksisplanen. HOVEDSTADEN: Næsten alle målsætninger gennemført. Kiropraktor Poul Ejby Rasmussen, kiropraktorrepræsentant i samarbejdsudvalget for kiropraktik i Region Hovedstaden siden Praksisplan vedtaget i Hvorfor er praksisplaner vigtige? Praksisplanerne er vigtige styringsredskaber, fordi de er med til at angive rammer for kiropraktorernes indpladsering i fremtidens sundhedsvæsen. Derudover fungerer planerne som en slags drejebog for faktiske tiltag på kiropraktorområdet i regionen. 2. Hvad er I mest tilfredse med i den plan for Region Hovedstaden, som blev vedtaget i 2008? Overordnet, at næsten alle målsætninger fra planarbejdet er gennemført. Vi er særligt tilfredse med etableringen af praksiskonsulentordningen på 8 timer ugentligt fordelt på to stillinger. Det er i kraft af praksiskonsulenternes indsats, at der er sat skub i at få kiropraktorerne mere integreret i sundhedsvæsenet fx i form af patientforløbsbeskrivelser på de diagnosegrupper, som vedrører kiropraktik. En anden milepæl er, at 20 års stilstand vedr. nye ydernumre er brudt med frigivelsen af 8 nye kiropraktorkapaciteter. Endeligt har det konstruktive samarbejde med regionen været altafgørende for, at planen er blevet så vellykket. 3. Hvad har været den største udfordring i processen for planens tilblivelse? Tidspresset. Første udkast skulle allerede ligge klar i foråret Heldigvis har vi oplevet et seriøst mod- og medspil fra regionen, som har udvist stor disciplin og løbende fulgt op på processen. En anden udfordring var processen forud for kapacitetsplanen, hvor vi var skeptiske over for, om en ren statistisk tilgang til kapacitetsvurderingen ville give et retvisende billede. Også her oplevede vi, at der blev lyttet til os kiropraktorer. 4. Hvad vil jeres fokusområder være i en ny praksisplan? At tage første skridt i forhold til integration af kiropraktorer i sekundærsektoren, så vi forhåbentligt om få år ser de første kiropraktorer i hospitalssektoren i regionen. Et andet centralt fokus er udmøntningen af regionernes mulighed for henvisning til CT og MR i overenskomsten, som vi har fået på dagsordnen i samarbejdsudvalget. Derudover opfordrer kiropraktorerne i Region Hovedstaden til, at DKF s bestyrelse tager stilling til, hvad man gerne ser, at samarbejdsudvalgene arbejder videre med i en ny planperiode. 10 0KIROPRAKTOREN NR\n11 Regionspolitiker Anne Bendixen (Ø), formand for samarbejdsudvalget for kiropraktik i Region Hovedstaden siden Hvorfor er praksisplaner vigtige? Det er væsentligt regionalt at kunne fastlægge kapaciteten samt at kunne sikre både en samlet udvikling i forhold til det øvrige sundhedsvæsen og den monofaglige kvalitetsudvikling. 2. Hvad er I mest tilfredse med i praksisplanen for kiropraktik i Region Hovedstaden? Praksisplanen fastlagde rammerne for udarbejdelse af regionens kapacitetsplan i 2009 samt kriterier for udvikling af kapaciteten. Endvidere sikrer planens udviklingsdel en fortsat fremdrift med kvalitetsudvikling og samordning med det øvrige sundhedsvæsen. 3. Hvad har været den største udfordring i processen? At sikre en optimal tilrettelæggelse af processen med udarbejdelse af planen. 4. Hvad vil jeres fokusområder være i en ny praksisplan? Fokusområderne vil bygge videre på praksisplanen og derudover inddrage regionens politikker og vejledninger for sundhedsvæsnet. 5. Hvordan indgår planen på kiropraktorområdet i den øvrige sundhedsplanlægning i Region Hovedstaden? Kiropraktorpraksisplanen indgår som delplan i regionens samlede sundhedsplan. SYDDANMARK: Først nu klar med en plan Kiropraktor Lone Kousgaard Jørgensen, kiropraktorrepræsentant i samarbejdsudvalget for kiropraktik i Region Syddanmark siden Praksisplan afsluttet i Hvorfor er praksisplaner vigtige? Praksisplaner er vigtige, fordi de giver relevante oplysninger og overblik over kiropraktik og forpligter regioner og kiropraktorer gensidigt til at samarbejde på et højt kvalitetsniveau til patienternes bedste. 2. Hvad er I mest tilfredse med i den plan, som forventes vedtaget? For det første er vi er meget tilfredse med, at planen understøtter kvalitetsudvikling både mht. kommunikation med praktiserende læger samt fagligheden i udarbejdelsen af evidensbaserede patientforløbsprogrammer. Dernæst, at der i planperioden fra etableres områder med fri nedsættelsesret, samt at der skal slås et nyt ydernummer op om året, som kan søges frit i hele regionen. Desuden er det en fordel, at vi har fået Landsoverenskomstens anbefalinger vedr. billeddiagnostik fra, med fra start nu, hvor planen blev forsinket. KIROPRAKTOREN NR\n12 stasus på regionalt arbejde 3. Hvad har været den største udfordring i processen? Tålmodigheden har været sat på prøve. Vi startede op i 2008 med at være visionære, engagerede og optimistiske på patienternes og kiropraktorernes vegne. Den politiske ledelse var med os og ville mere end en beskrivelse af forholdene i dag: Politikere, der så for sig store kiropraktorklinikker i de mest tæt befolkede områder af regionen, og mindre, men gerne tværfaglige, klinikker i yderområderne, hvor man kan gøre brug af hinandens ressourcer både fagligt og driftsmæssigt. Politikere, der turde sige: fri nedsættelsesret og undrede sig over den strenge økonomistyring på et så forholdsvist lille udgiftsområde, som kiropraktik er ift. det samlede sundhedsvæsen. Regionen har haft travlt, og kiropraktorernes praksisplan har ikke haft højeste prioritet, så i mellemtiden kom finanskrisen med nulvækst til følge. Det har været svært at skaffe data til kapacitetsplanlægningen, da mange kiropraktorer har mere end én ansættelse, og det er uvist, om en fuldtidsbeskæftiget klinikejer arbejder 25 eller 55 timer/uge. Når forløbet strækker sig over 3 år, har flere også skiftet job undervejs. 4. Hvilke erfaringer fra den afsluttede proces kan I bruge, i forhold til det implementeringsarbejde I skal i gang med? Der er enighed i samarbejdsudvalget om at lave et kommissorium for, hvordan anbefalingerne skal realiseres, og at praksiskonsulenten kommer til at få en vigtig rolle. Én ting er at tage beslutningerne, noget helt andet at få dem realiseret. Afdelingschef Frank Ingemann Jensen. Ansvar for kiropraktikområdet i Region Syddanmark siden Hvorfor er praksisplaner vigtige? Praksisplaner er vigtige, fordi de danner grundlag for den lokale udvikling af et behandlerområde i overensstemmelse med regionens sundhedspolitik. Der fastsættes således de lokale rammer for bl.a. kvalitet, samarbejde og kapacitet. Ligeledes er det vigtigt, at praksisplanerne udarbejdes i et tæt samarbejde mellem de involverede parter for at sikre, at der er en fælles involvering i og opbakning til praksisplanens anbefalinger og udmøntningen af disse. 2. Hvad er I mest tilfredse med i den plan, som forventes vedtaget i Region Syddanmark? Den største nyskabelse i vores praksisplan er på kapacitetsområdet, hvor vi for at sikre nærhed i behandlingstilbuddet har defineret en række kommuner som åbne områder, hvor der er fri nedsættelsesret. 3. Hvad har været den største udfordring i processen? Den største udfordring har nok været kiropraktorernes placering i sundhedssystemet. Fx har den uvisiterede adgang til kiropraktisk behandling sammenholdt med den praktiserende læges rolle som patientens tovholder, været en udfordring i forhold til kiropraktorernes ønske om at kunne henvise direkte til undersøgelse og behandling i det øvrige sundhedsvæsen. Det gælder også behovet for kommunikation mellem læge og kiropraktor. 4. Hvilke erfaringer fra den afsluttede proces kan I bruge, i forhold til det implementeringsarbejde I skal i gang med? Med baggrund i planlægningsarbejdet, der strakte sig over al for lang tid, er det vigtigt, at arbejdet med at implementere anbefalingerne igangsættes så hurtigt som muligt for at bevare det engagement, der var til stede under udarbejdelse af planen. 5. Hvordan indgår planen på kiropraktorområdet i den øvrige sundhedsplanlægning i Region Syddanmark? Det er regionens overordnede målsætning, at vi på relevante områder fokuserer på behandlingsforløb og på samordning mellem de forskellige involverede parter, som det fx er sket på rygområdet. Vi har med praksisplanen sikret et grundlag for at arbejde videre med involvering af kiropraktorerne i relevante patientforløb på andre områder som fx nakken. KS 12 0KIROPRAKTOREN NR\n13 FUNKTIONEL KOMFORT OG TVÆRFAGLIG ELEGANCE for Kiropraktor og Fysioterapeut SIDELEJE RYGLEJE FYSIOTERAPI BØRN BUGLEJE KNEE CHEST TOOGLE Er du træt af, at dit behandlingsrum kun kan bruges af én profession, og at du ikke har plads til både togglebord, knee chest, sideleje/rygleje, fysioterapi og massagebord? Så glæd dig over verdenspremieren på Gyrst Fusion - en ny, tværfaglig fusion skabt ud fra tidligere design af kiropraktor Peter Gyrst. Moderne design som afspejler profesionalisme omkring vores kerneydelser. Gyrst Fusion er ergonomisk for dig som behandler og komfortabelt for patienten. G Y R S T FUSION Nyd din sidelejebehandling med Peter Gyrst s kendte bue. Buen i Gyrst Fusion tillader fysioterapeuter en ergonomisk arbejdsstilling. Alle indstillingsfunktioner er lige ved hånden og kan udføres med patienten på lejet. Gyrst Fusion er dansk produceret og nemt at rengøre. INTRODUKTIONSPRIS FRA ,- ekskl. moms EU. Design Reg. NR Peter Gyrst Holding ApS All rights reserved\n15 NYT nordisk institut for kiropraktik og klinisk biomekanik KirPACS dur da ikke - Eller gør det? Af Anders Lyck Fogh-Schultz Kommunikationskonsulent på NIKKB Denne udtalelse har vi desværre hørt et par gange de sidste to et halvt år, hvor KirPACS-systemet har eksisteret. Og ja, der har i nogle tilfælde været bøvl med teknik og it både hos os og ude i de deltagende klinikker. Men nu er konklusionerne af systemets første leveår draget, og vi har taget kritikken til os og udfordringerne op og udviklet et helt nyt KirPACS. Med KirPACS 2.0 er der skabt et langt mere fleksibelt system, der er nemt at anvende via et webbaseret, brugervenligt interface og som indeholder nye omkostningsbesparende funktionaliteter, der kan lette kiropraktorerne i deres daglige arbejde med digital røntgen. Ny leverandør nye muligheder NIKKB har i 2010 og 2011 formandskabet for den arbejdsgruppe, som overenskomstens parter har nedsat for at afdække KirPACS s tekniske og driftsmæssige udviklingsbehov i de kommende år. Arbejdsgruppen har i fællesskab undersøgt flere forskellige it-systemer i relation til både funktionalitet og pris, og på baggrund af indsamlede data og NIKKB s erfaringer med driften af KirPACS i den første periode, er der valgt systemleverandør. Vores ønsker og behov var simpelthen løbet fra det oprindelige PACS-system fra AGFA. Valget af ny systemleverandør er faldet på ScanREAD, der har leveret et system, som lever op til kiropraktorernes nuværende behov, og som samtidig er meget mere økonomisk attraktivt for kiropraktorstanden. Vi har med andre ord fået væsentligt flere funktionaliteter med i løsningen, alt sammen inden for den eksisterende økonomi. Derfor kan vi fortsat tilbyde kiropraktorerne en komplet løsning til arkivering og udveksling af billeder for samme pris som tidligere. Det koster kr. om året for ubegrænset lagring af billeder i et ubegrænset antal år. Samtidig har vores abonnenter mulighed for at lade NIKKB forestå dele af den lovpligtige konstanskontrol, hvilket gør kontrolprocedurerne og forpligtelserne for klinikkerne mere enkle. Dataflytning af eksisterende billeder og optagelser fra eget system/modalitet eller fra ekstern host over til KirPACS er ikke del af abonnementet, men vi kan selvfølgelig være behjælpelige med kontakt til en tekniker, der kan forestå flytningen. Dataflytning koster omkring kr. som en engangsudgift for samtlige billeder. Via ScanREAD s system er KirPACS 2.0 skræddersyet til kiropraktorklinikkernes behov. Foruden selve arkivfunktionen indeholder systemet også en fleksibel og brugervenlig beskriverfunktion. KirPACS kan således tilbyde kiropraktorer at få vurderet og beskrevet deres digitale røntgenbilleder af en radiolog. Dette foregår til en fast pris. ScanREAD s teleradiologiske løsning er en onlinebaseret webløsning, der til konkurrencedygtige priser og med korte svartider kan give travle kiropraktorer assistance i forhold til faglige second opinions samt til at få beskrevet billeder, der mangler beskrivelser. Systemet er uden startomkostninger og aftalebindinger, hvilket sikrer brugerne både fleksibilitet og fuld kontrol over omkostninger. Scan- READ s KirPACS-løsning er koblet op til Sundhedsdatanettet, hvilket garanterer datasikkerhed og integrering med alle systemer, og det taler alle DICOM-formater og HL/7. For at sikre let og enkel opkobling til KirPACS 2.0 har vi sammen med ScanREAD udarbejdet nogle korte og præcise retningslinjer, der kan hentes på vores hjemmeside: under menupunktet Billeddiagnostik. NIKKB s erfaring på området Alle, som påtænker at koble sig op til KirPACS, eller som ønsker at digitalisere deres røntgenanlæg, opfordres til at tage kontakt til NIKKB, inden de investerer i nyt røntgenanlæg eller PACS-løsninger. NIKKB har en stor viden og erfaring, når det gælder disse aspekter. Spørg os derfor altid, inden I træffer en beslutning. NIKKB er videnscenter for alle kiropraktorer, og en af vores vigtigste opgaver er bl.a. at sikre kvalitetsudvikling inden for kiropraktik. Vo-\n16 NYT nordisk institut for kiropraktik og klinisk biomekanik res røntgenkonsulent Klaus Doktor besvarer alle henvendelser og rådgiver gratis og uvildigt om bl.a. investering i nyt udstyr og kvaliteten af røntgenoptagelser. I det kommende år vil vi fra NIKKB sætte fokus på alle de nye muligheder og serviceforbedringer, som vores nye KirPACSsystem giver kiropraktorerne. Vi afholder i den forbindelse en gratis undervisningsdag i det nye KirPACS 2.0. Arrangementet løber af stablen den 13. april 2010, så sæt derfor allerede nu kryds i kalenderen. Alle digitaliserede klinikker vil selvfølgelig modtage en skriftlig invitation. sætter stor pris på den fortsatte opbakning, og det er vores målsætning, at alle danske kiropraktorklinikker med tiden skal med under KirPACS s vinger. Pladsen er ubegrænset. Og sammen med ScanREAD vil vi gøre alt for, at systemet virker. Også i din klinik! Pr. dags dato bruger klinikker fra hele landet allerede KirPACS; tusindvis af billeder er lagret på sikker og forsvarlig vis, og flere klinikker kan berette, at KirPACS nu endelig ER det serviceløft i hverdagen, som vi altid har forestillet os, at det skulle være. Vi Thorakale smerter: - Det oversete stedbarn i rygforskning Af Mette Jensen Stochkendahl Forsker på NIKKB Til sammenligning med studier af nakke- og lændepatienter har studier om patienter med smerter fra brystrygsøjlen altid været underprioriteret inden for rygforskningen. Der er dog så småt ved at komme et øget fokus på området, og resultaterne ser ud til at feje gamle betragtninger af bordet. Der har i mange år hersket en tendens til at betragte smerter fra brystrygsøjlen som et begrænset problem, både hvad angår antallet af berørte personer, graden og omfanget af smerterne og indflydelsen på liv og dagligdag for de berørte, men nyere studier viser, at omfanget og konsekvenserne nok er større end hidtil antaget. Kært barn har mange navne Smerter fra brystrygsøjlen er mest hyppigt defineret som anatomisk afgrænset af de thorakale rygsegmenter fra Th1 til T12. I forskningsmæssige sammenhænge bruges oftest de engelske betegnelser mid-back pain, upper-back pain eller thoracic spine pain, men der er ingen fælles enighed om, hvad disse betegnelser præcis dækker over. Tilsvarende er der også stor variation blandt publicerede studier i valg af population, kriterier for inklusion/eksklusion, metode for dataindsamling, valg af rapportering af smerter og måleperioder, hvilket selvsagt giver udfordringer, når studierne skal sammenlignes. Familiens mindste medlem Forekomsten af thorakale smerter varierer således betydeligt, afhængigt af hvordan der spørges ind til problemet. I en omfattende systematisk litteraturgennemgang af 33 studier om forekomsten af thorakale smerter i den generelle befolkning fandtes, at mellem 4 % og 35 % af de adspurgte personer havde haft thorakale smerter inden for det seneste år.1 Forfatterne fandt desuden, at smerterne forekom hyppigt hos børn og unge, og oftere hos kvinder end mænd. I et nyt spændende dansk studie af næsten tvillinger, hvor forekomsten af nakke-, thorakale- og lænderygsmerter med og uden udstråling (til henholdsvis arme, brystkassen og ben) sammenlignes, ses det, at gennemsnitlig 13 % havde haft thorakale smerter i det sidste år (sammenlignet med 32 % nakkesmerter og 43 % lændesmerter). Studiet viser, at forekomsten af thorakale smerter ligger relativt konstant gennem voksenlivet og kun falder ganske let i forekomst fra de yngste til de ældste aldersgrupper.2 Oftest er varigheden af smerter 8-30 dage, hvilket er det samme som for nakke- og lænderygsmerter. Samtidig ser det ud til, at andelen af patienter med udstråling til brystkassen er den samme som andelen af patienter med udstrålende nakke- eller lænderygsmerter, ligesom den aldersmæssige fordeling af personer med smerter er den samme for alle tre regioner i rygsøjlen. Thorakale smerter forekommer altså mindre hyppigt end nakke- og lænderygsmerter, men har i øvrigt en lang række lighedstræk med smerter fra de to andre regioner, hvilket tyder på, at der kan findes fælles årsager og ensartede forløb for alle tre regioner. 2\n17 Familiesvagheder Risikofaktorer for at udvikle thorakale smerter ser ud til at skulle findes i en blanding af bio-psyko-sociale forhold, hvilket igen er helt ækvivalent med risikofaktorerne for at udvikle nakkeeller lænderygsmerter. En af de vigtigste faktorer er, at tilstedeværelse af andre klager fra bevægeapparatet i sig selv er en risikofaktor for at udvikle thorakale smerter. Hos børn og unge er forhold omkring skolegang, rygsække og idrætsaktiviteter særligt undersøgt. Det ser ud til at være beskyttende at bære rygsæk over to skuldre, men en risikofaktor at sidde på en for lav stol og have besvær med lektierne. Hos børnene ses, at ca. hver tredje med thorakale smerter er så påvirket, at det har haft en eller anden form for konsekvens i deres dagligdag, f.eks. nedsat fysisk aktivitet eller de har søgt hjælp til deres problemer.3 Hos voksne er konsekvenserne af thorakale smerter til gengæld stort set ubeskrevet. Vi ved altså ikke med sikkerhed, om det forløb, der er beskrevet hos børn, fortsætter ind i voksenlivet. De epidemiologiske studier antyder dog, at der er en stigende forekomst, særligt hos børn og unge, og at smerterne er lige så invaliderende som nakke- og lændesmerter. Undersøgelse og behandling - en by i Rusland, forskningsmæssigt Der er kun en lille håndfuld studier, der kan belyse brugbarheden af forskellige undersøgelsesmetoder. Palpation af ryggen er blevet relativt udførligt undersøgt, men studierne lider generelt under, at der er plads til metodemæssige forbedringer. Overordnet peger resultaterne dog på, at palpation formodentlig kan bruges som undersøgelsesmetode, særligt ved samtidig patient respons. Erfaringsmæssigt har kiropraktorer haft god succes med manuel behandling af patienter med thorakale smerter, men der findes ingen studier, der har været metodemæssigt stærke nok til at kunne eftervise den kliniske erfaring. Der er lavet enkelte studier af moderat kvalitet, der ligeledes viser en positiv effekt, men foran os ligger en stor udfordring i at belyse effekten af manuel behandling på thorakale smerter. Paradigmeskift Rygsmerter som samlet begreb bliver af mange betragtet som en moderne epidemi. Det på trods må vi erkende, at de underliggende mekanismer og konsekvenser af rygsmerter er dårligt forstået. Smerterne er formodentlig del af et større generaliseret muskuloskeletalt syndrom og en indikator for et generelt dårligere helbred.⁴ Set i lyset af dette skal thorakale smerter næppe betragtes som et isoleret fænomen, hverken i forskningsmæssige sammenhænge eller i den kliniske hverdag, og der er al mulig grund til at trække på de erfaringer, der er gjort inden for forskningen om lænderyg- og nakkesmerter. Fremtiden Fremadrettet vil NIKKB være med til at sætte nye projekter i søen indenfor området muskuloskeletale bryst- og brystrygsmerter og forhåbentlig være med til at fylde nogle af de mange tomrum og derved bidrage med klinisk relevant information. Dette vil foregå i samarbejde med aktører fra Syddansk Universitet, Rygcenter Syddanmark, Odense Universitetshospital og kiropraktorer og læger i primærsektoren. Referencer (1) Briggs AM et al. Thoracic spine pain in the generalpopulation: prevalence, incidence and associated factors in children, adolescents and adults. A sy-stematic review. BMC Musculoskelet Disord 2009; 10:77. (2) Leboeuf-Yde C et al. Pain in the lumbar, thoracic or cervical regions: do age and gender matter? A population-based study of 34,902 Danish twins years of age. BMC Musculoskelet Disord 2009; 10:39. (3) Wedderkopp N et al. Back pain reporting pattern in a Danish population-based sample of children and adolescents. Spine 2001; 26(17): (4) Hartvigsen J et al. Heritability of spinal pain and consequences of spinal pain: a comprehensive genetic epidemiologic analysis using a populati-on-based sample of 15,328 twins ages years. Arthritis Rheum 2009; 61(10): (Fuld referenceliste kan rekvireres ved henvendelse til artiklens forfatter: Mere end 300 kiropraktorpatienter deltager nu i lændeprojekt Af Alice Kongsted Seniorforsker på NIKKB I oktober 2010 begyndte de første af 40 kiropraktorer i NIKKB s forskningsnetværk at undersøge patienter i et projekt om klassifikation og forløb af lændesmerter. Dette netværk er etableret under KIP-Enheden for kiropraktisk praksisforskning ved NIKKB. Siden er hele styrken fordelt på 17 klinikker kommet\n18 NYT nordisk institut for kiropraktik og klinisk biomekanik i gang, og i alt 351 patienter deltager ultimo januar måned i projektet. Ved første besøg hos kiropraktoren udfylder patienterne et omfattende spørgeskema om deres rygproblem, tidligere ryg episoder, generelle helbred og en række sociale og psykologiske faktorer. Kiropraktoren gennemfører en omfattende standardiseret undersøgelse af lænden og konkluderer på baggrund heraf, hvilken diagnostisk klasse patienten tilhører; fx om der er nerverodspåvirkning, diskogene smerter eller et SI-leds problem. Minimum en gang om ugen får vi på NIKKB besked fra klinikkerne om, hvilke patienter der er blevet inkluderet i projektet. Patienterne oprettes så i vores system, så vi kan følge, hvordan det går dem. Hver uge får de sms med spørgsmål om deres rygproblem, og de udfylder supplerende spørgsmål på spørgeskemaer efter 2 uger, 3 måneder og efter 1 år. Det er selvfølgelig lidt af en mundfuld for patienterne, så de bliver kontaktet af kiropraktor og MPH studerende Christina Nielsen, efter de har fået den første sms, så hun kan sikre sig, at de forstår, hvad de skal gøre, og motivere dem for at holde fast i deres deltagelse. Hvis de forsømmer at besvare sms eller skemaer i forløbet, hører de fra Christina igen. Oprindeligt var planen, at de 1000 patienter, det er målet at få med i undersøgelsen, skulle rekrutteres inden nytår, men det skulle vise sig at være meget optimistisk. Det viser sig, at nogle klinikker har ret svært ved at finde projektdeltagere. Dels fordi patienterne ikke må have opstartet behandling, inden de kommer til den pågældende kiropraktor; dels fordi projektundersøgelsen tager lang tid, og det er svært at lade en udvidet projekttid stå i kalenderen, når andre patienter presser på for at få tid den pågældende dag. Selv om projektet ikke afvikles inden for den tidsplan, vi havde skitseret, går det støt fremad, og jeg håber meget, at udsigten til en helt enestående detaljeret viden om kiropraktorpatienter får forskningsklinikkerne til at fortsætte deres store arbejde med projektet. Til gengæld kan jeg garantere, at der vil gå længe, inden de bliver bedt om at gennemføre et lige så krævende projekt igen. Projektet udføres på følgende klinikker: VEST Kiropraktisk Klinik, Frederikshavn Kiropraktisk Klinik, Hadsund Kiropraktisk Klinik, Hurup Thy Randers Kiropraktik, Randers Kiropraktisk Klinik, Løgstør Kiropraktisk Klinik, Vejen Kiropraktorerne Kongevej, Sønderborg Kiropraktorerne Hartvigsen & Hein, Odense C Klinikken Klintevej, Kerteminde RYGXPERTEN, Nyborg ØST Kiropraktisk Klinik, Roskilde Kiropraktorerne på Axeltorv, København V Bendix Justesen, København K Kiropraktorerne Frederiksberg, Frederiksberg C Kiropraktisk Klinik, Kgs. Lyngby Rygcenter Hillerød, Hillerød Kiropraktisk enhed v/privathospitalet Valdemar, Ringsted D var 350 kiropraktorpatienter inkluderet i forløbsprojektet. Det betyder, at vi har nået mere end 1/3 mod målet på 1000 deltagere. Nordisk Institut for Kiropraktik og Klinisk Biomekanik Forskerparken 10 DK-5230 Odense M Telefon: Mail: Web: Redaktion: Anders Lyck Fogh-Schultz (ansv.) Henrik Wulff Christensen Jan Hartvigsen Jytte Johannesen Part of Besøg det nye nikkb.dk (vi har fået flot ny hjemmeside)\n19 Må vi servere en portion wellness? Med dry-water-massage fra Wellsystem kan du tilbyde unik forkælelse til alle dine kunder endda tilsat terapeutisk effekt. Dry-water-massage er velvære fra top til tå, dine kunder vil elske det. Og så kommer de jo igen. l Tlf\n20 dkf s specialepris 2010 Et metodestudie: Overflade-EMGmålinger af para-spinal muskulatur i grise Denne artikel er skrevet med udgangspunkt i vores speciale, som blev afleveret på Syddansk Universitet. Vejleder på opgaven var ph.d. René Fejer i samarbejde med Biomedicinsk Institut ved Odense Universitets Hospital. Af Silje Marie Sognnes og Nicolai Klem Indledning Baggrunden for studiet er, at overflade-elektromyografi (semg) bruges til at evaluere den elektriske aktivitet i en muskel. Da muskler bliver styret af nerveimpulser, som er elektrisk aktivitet, vil det teoretisk sige, at semg giver et mål for spændingen i musklen. Flere studier har forsøgt at definere et hvilepotentiale i musklen - givet at der findes en sådan - for at få en baseline at sammenligne resultater med, og for evt. at kunne sub-gruppere patienter med lændesmerter. Studierne har dog ikke givet entydige resultater. Målet for specialet var at undersøge muligheden for at definere hvilepotentialet i bedøvet paraspinal muskulatur hos svin. For at dette kunne lade sig gøre var det nødvendigt at differentiere mellem elektromagnetisk støj og et evt. hvilepotentiale. Metode Studiet blev defineret som eksperimentel metodeudvikling. Der blev målt semg på 17 bedøvede svin, før og efter epidural injektion med Lidokain (intervention 1) og en intravenøs injektion af neuromuskulær blokade med Pancuronium (intervention 2). De forskellige interventioner skulle sikre, at musklen var uden nerveinervation (elektrisk aktivitet fra musklen), så vi kunne isolere den elektriske støj. Elektroderne var placeret parallelt omkring den tykkeste del af den paraspinale muskulatur på niveau L5-6, uden at de rørte hinanden. Dette for at undgå unødvendig støj ved måling. Grundelektroderne var placeret på SIPS (Spinae Iliaca Posterior Superior). På hvert svin blev der målt 3 målinger; en baseline-, en intervention 1- og en intervention 2-måling. Hver måling varede et minut. Til den deskriptive analyse blev data registreret efter de mest brugte parametre indenfor EMG; efter deres amplitude (Average EMG - aemg) og frekvens (Median Frequency MF). I den statistiske metode blev der brugt non-parametrisk Wilcoxon Signed Rank Sum Test og Two- Sample Wilcoxon Rank-Sum (Mann-Whitney) Test, samt Bland-Altman Plots for at differentiere mellem baseline og interventionerne. SPECIALEPRIS 2010: Kiropraktorerne Nicolai Klem og Silje Marie Sognnes modtog DKF s Specialepris 2010 til årsmødet i november sidste år. Specialeprisen uddeles til det forgangne års bedste speciale indleveret på kiropraktoruddannelsen Klinisk Biomekanik på SDU. Nicolai Klem gennemfører nu sin turnusuddannelse i Kiropraktik i Centrum i København. Silje Maria Soggnes gennemfører sin turnusuddannelse i Aurehøj Klinikken i Hellerup. 20 0KIROPRAKTOREN NR