Min ammeberetning del 1 — MamaWise.dk\nSå der lå jeg, med en jordemoder mellem mine ben i gang med at sy mig sammen, mens min nyfødte søn lå på et lille bord i den anden ende lokalet omringet af 5-6 forskellige folk inklusiv min mand!!\nHan havde slugt for meget fostervand grundet den lange presseperiode, så han skulle i c-pap, til at få hjælp til at få lungerne helt foldet ud, og samtidig skulle han havde erstatning, da han havde brugt af sin madpakke inde i maven, grundet de 2 uger jeg var gået over tid.\nEfter 10 lange minutter! Kom han endelig over på brystet igen, med besked på at han nok ikke ville tage brystet med det samme, når han nu lige havde fået erstatning.\nOgså var moderskabet ligesom i gang!\nHeldigvis tog han brystet rimelig hurtigt, og de tjekkede sutteteknikken, hvilket var fint, så vi håbede at den erstatning han havde fået, ikke havde haft betydning for amme etableringen. Vi blev indkvarteret på patienthotellet med skrap besked om at de ville tjekke ind hver 3 time, for at sikre at han fik ammet, og at vi på trods af det godt kunne risikere at han skulle have supplering et par gange mere.\nDa min råmælk ikke ville være nok til at mætte ham pga. at han havde brugt af sin madpakke og at hans mavesæk grundet suppleringen allerede var gået i gang med at udvide sig, hvilket den først skal gøre i takt med at amningen bliver etableret. Min mælk begyndte allerede at løbe til på anden dagen efter fødslen og de sendte derfor en amme vejleder ned til os, for at instruere os i stillinger, og tjekke hans sutteteknik osv. Alt så fint ud, og vi blev derfor sendt hjem, med lidt suppleringen i tasken, for at kunne give ham, hvis han blev helt ulykkelig.\nDe første dage derhjemme gik med at amme mere eller mindre hele tiden.\nDet var mega hårdt, for ikke nok med at det gjorde ondt, så begyndte jeg også at få sår på brystvorterne, og det blødte næsten hver gang jeg ammede. Alt dette fik alarmklokkerne til at ringe, for igennem graviditeten og under etableringen læste jeg omkring, hvordan at hvis det gjorde ondt og man fik sår, så var der noget galt med teknikken. Ved første sundhedsplejerske besøg, fortalte jeg hende min bekymring, og hun tjekkede sutteteknik og tungebånd, samt sårene på min bryster, og hun sagde at det var helt normalt i starten, fordi brystet lige skulle vænnes til at blive suttet så meget på.\nDette var dog modsat alt det jeg havde fået og vide, så jeg spurgte flere forskellige mennesker jeg kendte, som havde været igennem det samme, og alle tjekkede mine bryster og sutteteknikken og de var enige i at det var helt normalt i starten, men hvis det fortsætter, efter amningen burde være etableret og hvis det gør ondt under hele amningen, så var skulle det tjekkes op på.\nJeg brugte et par dage, på at se youtube-videoer omkring ammestillinger, og læste omkring ammeetablering, og alle steder fik man samme besked om\nat hvis det gør ondt og man får sår så er det forkert.\nJeg havde i starten løbende kontakt med min sundhedsplejerske og sendte hende billeder af mine bryster næsten hver dag. Jeg græd rigtig meget, fordi hver gang han sov, så frygtede jeg næste gang han skulle amme, og hver gang jeg ammede holdte jeg vejret det første minut indtil nedløbet var ordentligt i gang og det stoppede med at gøre ondt, og min puls bankede i vejret af nervøsitet for om han suttede hul på sårene, hver gang jeg havde ammet. Mine sår gik til sidst næsten hele vejen rundt om brystvorten, og min sundhedsplejerske foreslog at jeg brugte ammebrikker til at give mine brystvorter lidt fred til at hele i. Det gjorde dog ingen forskel hverken på sårene eller smerten, og jeg droppede dem derfor, da jeg synes de var for besværlige at komme på, når man ammer 10-12 gange om dagen.\nEfter 2 uger, så kom dommen endelig,\nog jeg fik besked om at sårene ikke havde noget med teknikken og gøre, men simpelthen fordi mine brystvorter var 2 delte, og det øgede pres på dem, derfor gav hudløshed, som vidste sig som sår rundt om hele brystvorten, og at det med tiden nok skulle gå væk af sig selv. Og ganske rigtigt efter 1 måned, så gik sårene fra en dag til en anden nærmest væk af sig selv, og i takt med at amningen blev mere og mere etableret stoppede det også med at gøre ondt, og jeg fik igennem en ammevejleder besked om, at det var helt normalt at nedløbet gjorde ondt i starten mens etableringen finder sted. Men at det kun var hvis det gjorde ondt igennem hele amningen at der var noget galt. Puha, så var der sat flueben ved de 2 problemstillinger, og vi begyndte at blive roligere,\nmen desværre skulle dette ikke være det eneste vi skulle døje med i starten…\namningMamaWise June 4, 2019 amning, amme, ammebrik, fødselComment


Delir - Wernickes encefalopati - Psykiske sygdomme - Infosundhed.dk\nForside Psykiske sygdomme Delir som følge af Wernickes encefalopati\nDelir og årsagen til Wernicke-Korsakovs encefalopati er mangel på aktiv tiamin.\nWernickes encefalopati (delir, nystagmus, øjenmuskelparese og ataksi) og Korsakoffs syndrom (tab af korttidshukommelse) har samme årsag (mangel på aktivt tiamin) og samme neuropatologi, men med forskellig alder.\nI ICD-10 betegnes Korsakoffs syndrom, "amnestisk syndrom fremkaldt af alkohol".\nVed Wernickes encefalopati ses akutte neuropatologi med blødninger og tab af nerveceller, og ved Korsakoffs syndrom findes de ophelede læsioner med gliose. De klassiske læsioner findes i thalamus, øjenmuskelkerner og corpora mamilaria, men de fleste har også læsioner cerebellum.\nÅrsagen til Wernicke-Korsakovs encefalopati er mangel på aktiv tiamin. Tiamin omdannes til tiamindifosfat (aktiv tiamin), som er koenzym for tre enzymer, der er aktive i glukosemetabolismen. Aktiviteten af disse enzymer er stærkt reduceret, hvorved glukosemetabolismen næsten går i stå. Der opstår i hjerneområder acidose og nekrose.\nDer er to hovedårsager til mangel på aktivt tiamin blandt alkoholmisbrugere\nAlkoholmetabolismen medfører hæmning af det enzym, som omdanner tiamin til det aktive tiamindifosfat, og der er nedsat absorption at tiamin fra mave-tarm. Andre medvirkende årsager til tiaminmangel er utilstrækkelig ernæring og nedsat deponering af tiamin i leveren.\nWernicke-Korsakoffs klassiske neuropatologi findes blandt ca. 1% i den almindelige befolkning og blandt 12-13% i gruppen af alkoholmisbrugere. Blandt sidstnævnte gruppe stiger procentandelen med læsioner til over en tredjedel, hvis cerebellare læsioner medtages. Kun 1/20 af disse blev klinisk diagnosticeret som Wernicke-Korsakoffs syndrom. De fleste havde fået diagnosen "alkoholisk demens".\nWernickes encefalopati forekommer overvejende blandt kroniske alkoholmisbrugere, men ses også blandt patienter med tiaminmangel som følge af:\nVedvarende opkastninger ved cancer og AIDS.\nDa Wernicke-Korsakoffs encefalopati i det akutte stadie er potentiel reversibel og kan forebygges med tiamin, er det meget vigtigt, at læger har kendskab til denne lidelse.\nDen klassiske symptomtriade ved Wernickes encefalopati er følgende:\nKonfusion eller hypoaktiv ("stille") delir.\nØjensymptomer: Nystagmus og abducensparese eller/og oculomotoriusparese.\nAtaksi, især i underekstremiteterne og visende sig ved ubehersket (ataktisk) gang.\nAlle symptomer fra den klassiske triade er kun til stede blandt 15-20%. Hyppigst viser akut Wernicke-Korsakoffs syndrom sig ved konfusion (hypoaktiv ("stille") delir) alene eller som konfusion plus nystagmus. Ataksi er et relativt hyppigt symptom, hvorimod øjenmuskelpareser forekommer sjældnere og hyppigst som abducensparese.\nAkut Wernicke-Korsakoffs syndrom kan også vise sig alene ved nedsættelse af bevidshedsintensitetet (fra somnolens til coma) eller alene ved apati og pseudodemens.\nDa diagnosen ikke kan stilles klinisk på en pålidelig måde, vil oplysninger om kronisk alkoholmisbrug og andre tilstande, som kan medføre tiaminmangel være væsentlig for diagnosen.\nParakliniske undersøgelser anvendes sjældent. Ved MR-scanning kan der ses læsioner i de anteriore og mediale kerner af thalamus og i corpora mammillaria hos ca. halvdelen. Specificiteten af MR-scanningen er ca. 90%, medens sensitiviteten kun er ca. 50% (dvs. at halvdelen ikke kan ses på MR-scanningen).\nAkut indlæggelse til intravenøs tiaminbehandling. Glukoseinfusion er kontra-indiceret, før der er givet tiamin, idet glukose kan udløse eller forværre Wernicke-Korsakoffs encefalopati.\nVed mindste mistanke om akut Wernicke-Korsakoffs encefalopati gives tiamin injektion 400 mg (4 ml) intravenøst hver 3. time i alt 4 gange. Det følgende døgn gives tiamin 400 mg (4 ml) intravenøst 4 gange daglig og herefter tiamin 200 mg (2 ml) intramuskulært 2 gange daglig i en uge. Derefter tiamin tablet 300 mg 3 gange daglig i tre uger.\nTiamin skal gives i stor dosis, da tilførsel af ekstra tiamin i hjernen skal ske ved passiv transport over blod-hjerne barrieren. Den aktive transport af tiamin over blod-hjerne barrieren har en begrænset kapacitet og dækker kun det normale tiaminforbrug i hjernen. Tiaminbehandling i stor dosis er stort set uden bivirkninger.\nAbsorptionen af tiamin fra mave-tarm kanal varierer meget blandt alkoholmisbrugere. Blandt de fleste alkoholmisbrugere er absorptionen nedsat, og hos nogle absorberes der intet tiamin.\nTiamin absorberes aktivt fra mave-tarm, og undersøgelser har vist, at der maksimalt absorberes 4,5 mg tiamin af en enkelt dosis uanset dosis størrelse. Parenteral tiaminbehandling er derfor nødvendig.


Bliv Volontør • Checkechea (bÃ¸rnehave/fÃ¸rskole) i Kipili\nCheckechea (bÃ¸rnehave/fÃ¸rskole) I Kipili\nOpgaven Gennem leg og andre aktiviteter, Ã¸nsker man at lÃ¦re bÃ¸rnene sociale fÃ¦rdigheder, sÃ¥ de er klar til komme i skole. Der er en tanzaniansk leder af checkechea, som kender bÃ¸rnene og de daglige rutiner, men som gerne vil have nye inputs og ideer til hvad I skal lave med bÃ¸rnene.\nPÃ¥ missionsstationen i Kipili skal der lÃ¸ses en rÃ¦kke forskellige praktiske opgaver, sÃ¥som reparation af motorer og anden teknik-, bygge- og konstruktionsopgaver m.v. Her er det nÃ¸dvendigt at kunne tÃ¦nke kreativt og selvstÃ¦ndigt, for der er ikke de samme muligheder for at fÃ¥ materialer, som i Danmark, sÃ¥ man mÃ¥ nÃ¸jes med det man har.\nSom volontÃ¸r hos BDM kan vi love, at man aldrig kommer til at kede sig! Der er nemlig mange forskellige slags opgaver, og en kernekompetance som volontÃ¸r er fleksibilitet og Ã¥benhed for nye udfordringer. Her beskriver vi hovedopgaverne, men du skal pÃ¥regne, at der ogsÃ¥ fÃ¸lger flere mindre opgaver med alt afhÃ¦ngig af dine interesser og evner.\nTjek vores hjemmeside eller kontakt General- og missionssekretÃ¦r Erik Baun pÃ¥ 7456 2233 eller eb@dmr.org.\nHvor: Kipili, Tanzania


For og imod OnePlus 6T – test og bedømmelse\nOnePlus 6T er en mindre opgradering og giver ikke trang til at skifte ens OnePlus 6 ud - dog er der et par forbedringer der gør, at man skal gå efter 6T, hvis man er ude efter en ny OnePlus-mobil.\nOnePlus 6T kommer relativt hurtig efter forgængeren fra i sommer og de helt store nyheder, er det ikke blevet til – i hvert fald ikke de store afgørende. Der er dog kommet lidt nyt til og da prisen stort set er identisk, skal du naturligvis gå efter OnePlus 6T. Test og bedømmelse af OnePlus 6T.\nOnePlus har fået kritik for at komme med T-opgraderingen for hurtigt efter for 3 og 5, men det afholder dem ikke fra at komme med 6T kun få måneder efter de lancerede 6’eren. Har du 6’eren i forvejen, er der ingen grund til at opgradere til 6T – dertil er nyhederne trods alt for små. Men står du og overvejer køb af 6’eren eller 6T, så er valget klart – gå efter 6T. Du kan blive klogere på, hvorfor du bør gøre det i vores test og bedømmelse af OnePlus 6T herunder.\nOnePlus 6T – test og bedømmelse\nOnePlus 6T har en skærm på 6,41 tommer af typen AMOLED og med Gorilla Glass 6 fra Corning. Det er den mest hårdføre skærmtype, der findes pt – lidt underligt gjort OnePlus ikke så meget ud af at hype den del – måske de er bange for, at der pludselig vil være en masse defekte skærme på YouTube, hvis de slog sig for meget op på det. I hvert fald er Gorilla Glass 6 to gange mere hårdfør end Gorilla Glass 5 – det er skønt.\nOpløsningen på skærmen er på 2.340x 1080 pixel, hvilket giver en okay skarphed uden dog at være prangende. Farver og trykfølsomhed på skærmen er i top. Den reagerer hurtigt, når jeg trykker på skærmen. Skærmen er med formatet 19,5:9.\nTelefonen virker velbygget og er lavet i glas på front og bagside og har en aluminiumsramme rundt om skærmen.\nBrugerfladen er Android 9 Pie med Oxygen OS trukket henover. Oxygen OS er Oneplus’ eget UI og der er tale om ret ren Android-oplevelse med nogle egne tilføjelser og der er kommet nye gestures til til at navigere rundt i mobilen. Man skal lige vænne sig til dem, men den virker til at være en hurtig og god måde at bladre rundt i systemet.\nBatteriet er på 3.700 mAh, en forbedring på 400 mAh i forhold til forgængeren. Det er stadig lige i underkanten for en mobil med så stor skærm, men brugerfladen virker strømoptimeret. Desværre vil en dårlig antennekvalitet give forringet batteritid, særligt for dem der bor steder med dårlig mobildækning. Der er rigtig hurtig lynopladning på 6T. Den kan lade op fra 0-90 procent på 1 time, hvilket er virkelig hurtigt. Batteriet rækker til en hel dags brug, men bruger du den rigtig meget skal du regne med at skulle lade op inden sengetid.\nOnePlus 6T har dual kamera på 16 og 20 megapixel. Der er både optisk og elektronisk billedsatbilisering og kameraet taget generelt rigtig gode billeder. Der er tilføjet nye muligheder for at tage billeder i mørke, og de har en positiv effekt. Dog er kameraet ikke helt på niveau med kameraet i de absolutte bedste kameratelefoner.\nTil gaming har 6T en særlig Gaming Booster, der sørger for at allokere en masse power til at afvikle spillet og til at sikre den bedste mulige skærmoplevelse.\nUlemper ved OnePlus 6T\nKameraet har aldrig været helt i topklasse på OnePlus-telefoner og det er også tilfældet med 6T – det mangler lige det sidste for at kunne drille Mate 20 Pro, iPhone Xs, Samsung Galaxy Note 9, Sony Xperia XZ3 og de andre gode kameratelefoner.\nOnePlus 6T er ikke IP-klassificeret – selskabet siger godt nok, at den er vandafvisende, men de har altså ingen IP-klassificering til at bakke op om den påstand. Som sædvanlig er der hverken plads til hukommelseskort eller FM-radio og jackstikket i telefonen er også taget væk.\nTrådløs opladning er stadig ikke at finde på en telefon fra OnePlus og det er ærgerligt, da det faktisk er en praktisk funktion. Endelig er de indbyggede højtalere ikke alt for gode.\nOnePlus 6T – bedste pris\nOnePlus 6t har en vejledende pris fra 4.199 kroner uden abonnement. Dermed er 6T kun 300 kroner dyrere end den billigste OnePlus 6, da den kom på markedet.\nSærlige fordele ved OnePlus 6T\nBedste pris – Cirka 4.199 kroner


Hent pjecen gratis som pdf-fil - Bupl\nVIDEN OM PÆDAGOGER UDFORDRINGER TIL PROFESSIONSUDVIKLINGEN PÅ INSTITUTIONSOMRÅDET\nINDHOLD 4 Indledning 5 Modernisering af barndom og ungdom 8 Barndommens rationalisering 12 Institutionaliseret individualisering og individualiseret institutionalisering 14 Nye betingelser for den pædagogiske professionsudøvelse 3\nINDLEDNING Dette bidrag er ikke et forsøg på at etablere en generel eller altomfattende diskussion af professionaliseringen af dag- og døgninstitutionsfeltet. Det anlægger et særligt perspektiv på denne diskussion, idet det forsøger at indfange nogle af de væsentlige ændringer institutionsfeltet har været involveret i og underlagt inden for de seneste årtier, for ud fra disse forandringstendenser at indkredse de særlige udfordringer dette stiller til feltets professionelle – og dermed til nogle væsentlige elementer i professionaliseringen af pædagogerne. Selvom det dermed på mange måder er et forsøg på at fange nogle centrale forandringer i det konkrete hverdagsliv, som det udfolder sig blandt børn, pædagoger og forældre, tillader pladsen i dette bidrag kun at aftegne det i store linier som set fra et fugleperspektiv. Forhåbentlig vil mange af de, der er placeret i institutionsfeltet til hverdag, kunne genkende mønstre og de bredt malede konturer og dermed bringe det i levende forbindelse med de konkrete erfaringer, de har oparbejdet i den daglige praksis. Fordelen ved at etablere et sådant bredt optegnet udviklings- og forandringsperspektiv er, at skift og brud, som kan være svære at indfange i den daglige praksis, kompleksitet og umiddelbarhed, fremstår klarere og giver et perspektiv på den aktuelle tilstand, som det kan være svært at fange, når man står midt i den daglige handletvang. Bagdelen er selvfølgelig, at man risikerer at skabe et fortegnet mere end et optegnet billede, fordi netop alle de bevægelser der i hverdagens mikrokosmos stritter imod og ikke blot synes komplekse, men reelt også er komplekse, langt hen ad vejen retoucheres bort i det større billede. Under alle omstændigheder kræver det følgende bidrag, at læseren forsøger at bidrage aktivt til, ud fra egne praksiserfaringer, at fylde liv og konkrete handlinger ind i det skelet, som alene kan være ambitionen at formulere i denne sammenhæng.*) *) Artiklen bygger på forfatterens oplæg på Pædagogisk Træf afholdt af BUPL, oktober 2005 i Bella Center. 4\nMODERNISERING AF BARNDOM OG UNGDOM Overordnet kan det give mening at tale om en stærkt øget tendens til det, jeg vil kalde en samfundsmæssiggørelse af barn- og ungdom i Danmark. Mens at det i høj grad kan siges at være et fænomen, der hvad ungdommen angår, strækker sig adskillige årtier tilbage, gælder for barndommen, at det er en proces, der særligt inden for de seneste årtier har haft et vældigt gennemslag. Med samfundsmæssiggørelse menes i al korthed, at fl ere og fl ere af hverdagslivets processer, der involverer den eller de pågældende grupper af mennesker, underlægges samfundsmæssigt organiserede forvaltningsprocesser, hvilket typisk betyder, at fl ere og fl ere af hverdagslivets elementer underlægges offentlig frem for privat styring og forvaltning. Når vi specifi kt taler om barndommen, kan denne samfundsmæssiggørelse ikke mindst kobles til den stærkt stigende institutionalisering af børns liv, som har gjort sig gældende siden slutningen af 60’erne og starten af 70’erne. Selvom vi har en lang tradition for ikke mindst børnehaver i Danmark, giver det god mening at identifi cere den voldsomme offentlige udbygning af daginstitutionssektoren omkring 1970 som en periode, der for alvor indledte den moderne samfundsmæssiggørelse af barndommen i omfattende forstand – altså forstået som interventioner, der principielt og mere og mere reelt henvender sig til samtlige børn i landet. Det er yderligere min opfattelse, at det kan give god mening at tale om to faser i de seneste ca. 35 års institutionalisering, forstået som første og anden institutionalisering. Den første fase eller første institutionalisering vil jeg kalde den kvantitative institutionalisering af børn. Fra slutningen af 60’erne og helt frem til op i 80’erne er udbygningen af daginstitutionssektoren set fra den statslige og kommunale forvaltnings side primært knyttet til ønsket om at skaffe tilstrækkeligt med institutionspladser. Den overordnede samfundsmæssige tilgang til børns hverdag i institutionssammenhæng var derfor på dette tidspunkt ikke så meget begrundet i et erklæret behov for at børns socialisering burde foregå i institutionssammenhæng, men snarere relateret til ønsket om at frisætte især kvinder fra hjemlige bindinger med henblik på deres deltagelse på arbejdsmarkedet. Det blev efterhånden de politiske markeringer af pladsgaranti, der står som det offentlige forvaltningssystems centrale forståelse af, hvad der 5\nmotiverede den kraftige udbygning af området og dermed den ganske voldsomme gennemsættelse af almindelige børns almindelige hverdag som noget der kom til at foregå i institutionelt regi. Pædagogiske overvejelser, i form af målformuleringer og metodevalg, var derimod i påfaldende grad ikke noget det offentlige blandede sig i, endsige tilsyneladende overhovedet interesserede sig for. Hvis blot de basale sikkerheds-, sundheds- og omsorgsmæssige betingelser var til stede, hvilket søgtes sikret gennem en form for kontrollant-korps, bestående af blandt andet stadslæger og pædagogiske konsulenter, var der ingen intention om yderligere intervention. Tværtimod var der vel en udbredt opfattelse blandt det pædagogiske personale i feltet, at det på det nærmeste var umuligt at få det offentlige forvaltningsapparat og det kommunale og nationale politiske system til bare i mindste mål at interessere sig for området. Den pædagogiske kvalitet var således i ganske omfattende grad overladt til feltets egne aktører, hvilket selvfølgelig primært var det pædagogiske personale selv, og derudover en ganske lille og overskuelig kreds af barndomspædagogiske debattører, teoretikere og formidlere. Dermed var der i denne periode tale om et ganske interessant fænomen, idet der på den ene side kunne iagttages en ganske voldsom – kvantitativ – udbygning af området, hvilket betød at antallet af uddannede og organiserede pædagoger ligeledes steg ganske betragteligt, resulterende i dannelsen af en lønmodtagergruppe, der fyldte rigtig meget i de kommunale budgetter, samtidig med at dette på den anden side ikke var ledsaget af nogen beskrivelser eller indblandinger i, hvordan denne store lønmodtagergruppe tilrettelagde og udførte sit eget arbejde. Når vi taler om pædagoger i 70’erne og 80’erne, har vi altså at gøre med en gruppe af lønarbejdere, der defi nerer og langt hen ad vejen kontrollerer og vurderer deres eget arbejde, hvilket reelt kan siges at være en ganske unik situation, hvis man sammenligner med en hvilken som helst anden lønarbejdergruppe – både inden for og uden for det offentlige system – på dette tidspunkt. Den anden fase eller anden institutionalisering kan betragtes som en mere gennemgribende kvalitativ institutionalisering af børns hverdagsliv. Fra slutningen af 80’erne og starten af 90’erne frem til i dag kan vi se en lang række nye typer af interventioner 6\nfra det offentlige politiske systems og forvaltningsapparats side. Helt overordnet kan man sige, at institutionernes såvel økonomiske som pædagogiske drift indskrives meget mere aktivt som led i den kommunale forvaltning. Med voldsomme centralt fastlagte krav til hvordan den decentrale ledelse og styring skal foregå, med indførelse af et langt mere virksomt bestyrelsesled, med krav om henholdsvis årsplaner, virksomhedsplaner og nu senest indførelsen af de nationale læreplaner, med forventning om tværfagligt og tværinstitutionelt samarbejde, hvor ikke mindst koordinering mellem daginstitution og skole inden for de seneste blot få år er kommet vældig meget på dagsordenen, er der i hidtil uset grad sat fokus på ikke alene den kvantitative udbygning og tilvejebringelse af et tilstrækkeligt antal pladser, men på de indholdsmæssige elementer og den daglige drift af institutionsområdet. Hvor det offentlige systems indholdsmæssige interesse i, hvad der rent faktisk skulle foregå i institutionshverdagen kunne ligge på et meget lille sted i 70’erne og 80’erne, kan nu ses en forvaltningsmæssig interesse og politisk prioritering, der slår igennem i form af lovgivnings- og bekendtgørelsesmæssige interventioner, krav om synlighed, dokumentation, evaluering og kontrol, som ud over at få direkte indfl ydelse på børnenes hverdagsliv i institutionerne, også må siges at ophæve eller i det mindste ganske kraftigt rykke ved det defi nitionsmonopol, pædagoggruppen tidligere har haft i forhold til egen arbejdssituation. I dag synes det hensigtsmæssige i at børn tilbringer en stor del af deres vågne tilværelse i institutionelt regi ikke primært at være begrundet i arbejdsmarkedets behov for – især – kvindelig arbejdskraft, men i at det anses for uomgængeligt vigtigt for børnene selv i forhold til en normal og hensigtsmæssig udviklings- og identitetsdannelsesproces. Daginstitutionen tilskrives i dag en central rolle i socialiseringen af børn, som kan give det mening at tale om en nærmest obligatorisk statsopdragelse. 7\nBARNDOMMENS RATIONALISERING Den beskrevne udviklings- og forandringsproces kan også anskues ved at tale om en generelt øget tendens til rationalisering af barndommen. Med anvendelsen af rationaliseringsbegrebet åbnes nemlig for at se det dobbelte perspektiv i den måde hvorpå barndommen moderniseres. Rationalitetsbegrebet kan umiddelbart siges at have et dobbelt betydningsindhold, idet det på den ene side kan referere til intentionen om at effektivisere og målrette, om at rationalisere processer, samtidig med at det på den anden side kan forstås som intentionen om at satse på fornuften og det fornuftige, om at have tillid til rationaliteten. Hvis vi prøver at kaste dette dobbelte blik på moderniseringen af barndommen, kan vi efter min mening se tendenser til en tilsvarende dobbeltsidet udvikling – altså både øget grad af rationalisering og øget fokus på rationaliteten. Rationalisering set som øget grad af effektivisering og målretning har i disse år afgørende betydning for basale ændringer i børns hverdagslivsbetingelser, idet ikke mindst daginstitutionsområdet forsøges underlagt forskellige former for rationalisering gennem forvaltningsmæssige interventioner. Børn og barndom er tydeligvis blevet gjort til økonomiske objekter inden for de senere år. Med den tidligere omtalte voldsomme kvantitative udbygning af institutionsområdet, som betyder at Danmark ligger højest i verden med hensyn til institutionsdækning for de 0-6 årige, er der ved at udvikle sig en ny form for opmærksomhed omkring anvendelsen og styringen af de økonomiske ressourcer, der tilfl yder området. Umiddelbart virker det for så vidt logisk nok, idet børneområdet, og mere specifi kt daginstitutionsområdet, fylder overordentligt meget på de kommunale budgetter. Der er således tale om et stort ressourceinput i den ene ende, mens man hidtil ikke har haft mange overvejelser omkring hvilket output man ønskede skulle komme ud i den anden ende, og derfor heller ikke havde meget at sige om de konkrete og daglige processer, der så at sige ligger imellem input og outputtilstanden. Der etableres i disse år et øget pres for at få centralt formulerede og fastlagte præcise mål for arbejdet i daginstitutionerne, hvilket yderligere vil gøre det muligt at formulere mere eksplicitte forventninger til hvilke typer af processer og pædagogiske initiativer, der 8\nskal føre frem til disse mål, hvormed der også på en ny måde er åbnet for indførelse af kontrol og effektiviseringsforanstaltninger vedrørende selve de daglige processer. Krav om pædagogisk dokumentation, om synliggørelse og beskrivelse af de daglige gøremål, løbende test og evalueringer af, om de rette processer rent faktisk iværksættes, gennemføres og fører til de ønskede (del-)mål, kan siges at være eksempler på en sådan tendens til økonomisk rationalisering af barndommen. Børn er i høj grad dermed også blevet politiske objekter, idet man i langt højere grad end tidligere kan se en interesse i at betragte børn og barndom som et selvstændigt livsafsnit eller som en social gruppe, der påkalder sig særlige politiske initiativer, ofte formuleret som intentionen om at udvikle en børnepolitik – hvilket specielt kommer til udtryk på det kommunale niveau, men som også dukker mere og mere op i statsligt regi. Ydermere kan intentionerne om at formulere mere eksplicitte mål for daginstitutionernes pædagogiske arbejde også siges at indeholde tendenser til at etablere bestemte mål for hvilke kvaliteter børnene så at sige ønskes at besidde ved afslutningen af deres daginstitutionstilværelse og overgangen til deres kommende skolekarriere. Skabelsen af den kommende samfundsborger, med oparbejdelse både af bestemte typer af skolefærdigheder og også mere alment ønskede kompetencer som en sådan form for samfundsmæssig integrationsproces menes at forudsætte, kan siges at være en underliggende normalitetsfordring i det politiske opdragelsesprojekt, de senere års initiativer kan ses som en indvarsling af. Dermed bliver børnene og barndommen også et pædagogisk objekt, idet opnåelsen af det gode barn, eller den kommende samfundsborger, mere end tidligere ses som knyttet til systematisk tilrettelagte pædagogiske initiativer i offentligt regi. Børns udvikling af kompetencer står centralt i de nationale læreplaner, og måder hvorpå man ad pædagogisk vej bør og kan sikre udviklingen af disse forskellige typer af kompetencer bliver et anliggende og ansvarsområde, som i dag ikke alene tilskrives det professionelle pædagogiske personale. I øget grad ønskes disse processer rationaliseret og effektiviseret gennem stærk indfl ydelse og vejledning fra det pædagogiske ekspertsystem, som både indbefatter eksperter direkte placeret i det forvaltningsmæssige system og barndomsforskningen i mere bred forstand, blandt gennem øget grad af styring af de ressourcer der kanaliseres til forsknings- og (ikke mindst) evalueringsprojekter. 9\nRationalisering forstået som øget fokus på det rationelle, det fornuftige og fornuftorienterede kan over for dette siges at være en anden – og på nogle måder tilsyneladende modsatrettet – tendens. Den samfundsmæssige og kulturelle tilgang til og forståelse af børn kan siges at tilskrive børn en øget grad af civiliseret rationalitet eller fornuft. Børn forventes i større omfang end tidligere, og på tidligere tidspunkter i deres liv, at være i stand til at varetage valg, beslutninger og handlinger, der er i overensstemmelse med deres egne – rationelle eller fornuftsorienterede – interesser. Børn kan således siges at blive opfattet som økonomiske subjekter, der som kompetente forbrugere og brugere menes og forventes at have væsentlig indfl ydelse på både egne og langt hen ad vejen også den samlede families økonomiske disponeringer. Et ganske slående udtryk for dette kan ses af den måde børn af markedet og reklamebranchen ses som et selvstændigt segment, som det er formålstjenligt at rette annoncekampagner og lignende direkte imod. Undersøgelser viser da også, at børn har en ganske reel indfl ydelse på familiens indkøbsmønstre, både hvad angår dagligvarer som produkter der retter sig mere direkte mod børn som forbrugere. Også børn som kompetente brugere af f.eks. moderne informationsteknologiske kommunikations- og underholdningsteknologier er et billede, der bekræftes af fl ere undersøgelser inden for de senere år. Børn som politiske subjekter kan umiddelbart forbindes med den ændring i tilgangen til børn som signaleres gennem vedtagelsen af FN’s Børnekonvention, hvor børns ret til indfl ydelse på beslutningsprocesser der vedrører deres eget hverdagsliv, samt deres ret til at ytre sig og blive hørt vedrørende deres interessetilkendegivelser, bliver et offentligt og bindende anliggende. I forlængelse af dette kan peges på forskellige initiativer, der forsøger at bidrage til at følge også disse intentioner i Børnekonventionen op, blandt andet i form af etablering af diverse mere eller mindre formaliserede politiske fora, hvor børn og unge selv inviteres til at deltage. Men også på et mere uformelt plan kan intentionerne i Børnekonventionen siges at være i overensstemmelse med tendenser til at tilkende børn og unge en ret til indfl ydelse og medbestemmelse på forhold der udgør en del af deres hverdag. Endelig kan børn også siges at blive forstået som og være tildelt en rolle som pædagogiske subjekter, hvor ikke mindst princippet om barnets/elevens ansvar for egen læring på interessant vis afspejler en tilgang til og forventning om det fornuftige 10\nbarn. Uanset om man i den konkrete pædagogiske sammenhæng hylder princippet om ansvar for egen læring, er der ingen tvivl om at børn generelt tildeles en mere aktiv og selvstændigt handlende position i deres egen lærings-, udviklings- og identitetsdannelsesproces, som afspejler en øget tillid til at børn er i stand til at træffe de ’fornuftige’ og langt hen ad vejen rette valg. Samlet kan man om dette perspektiv på tendensen til rationalitetens øgede betydning i forhold til børn og barndom sige, at der etablerer sig forståelses- og praksisformer, der i højere grad end tidligere forudsætter en allerede virkende fornuft og modenhed hos børnene, således at man i stedet for pædagogens/den voksnes håndfaste interventioner, kan appellere til børnenes egen evne til at indse det ’fornuftige’ i at forvalte forskellige typer af situationer på bestemte måder. Hvilket reelt ofte involverer en stor evne til ikke blot at tage hensyn til egne interesser og behov, men også fordrer evne og vilje til at vurdere situationen og de hensigtsmæssige handlinger i lyset af den/de andres perspektiv, osv. 11\nINSTITUTIONALISERET INDIVIDUALISERING OG INDIVIDUALISERET INSTITUTIONALISERING I stedet for at se disse samtidigt virkende tendenser som rene modsætninger, kan det være interessant at overveje på hvilke måder de hænger sammen, eller i hvert fald udgør to dimensioner i den samme udviklingsproces. Netop det at begge processer kan ses som udtryk for øget rationalisering antyder en vis sammenhæng. Ved at tale om et øget krav om institutionalisering af individualiseringsprocessen kan denne sammenhæng yderligere uddybes. Personligheds- og identitetsdannelse, skabelsen af sig selv som selvstændig person, mv., kan i dette lys ses som en proces, der i stadig højere grad foregår i institutionaliseret sammenhæng. Det betyder, at det vi på den ene side pr. historie og tradition ikke mindst forbinder med familien, uformelle netværk og værende uden for den offentlige forvaltnings ansvarsområde, på den anden side i dag knyttes så meget til at skulle foregå inden for institutionens rammer, det offentliges ansvarsområde og dermed formaliserede organiseringer, at vi er bekymrede for de børns personligheds- og kompetenceudvikling, som ikke af egen fri vilje er knyttet til daginstitutionssystemet. I og med at også den del af børns udviklingsproces, der omfatter deres dannelse af individualitet, indskrives i daginstitutionens ansvarsområde, bliver det omvendt klart, at institutionen i sin organisering og strukturering af hverdagen må søge at formalisere hensynet til det enkelte individ og det enkelte barns særlige individueringsproces. En tendens man ikke alene kan se i daginstitutionens erklærede intention om at ’tage udgangspunkt i det enkelte barn’, men som også har fundet sin formalisering i skolen i form af kravet om ’differentieret undervisning’. Et interessant aspekt af sammenhængen i denne dobbelte proces, institutionalisering – og dermed formalisering – af individualiseringen og omvendt individualiseringen – og dermed tendentielt uformaliseringen – af institutionen, er at det ikke alene fordrer bestemte krav til institutionernes praksis, men nok så meget forudsætter bestemte handlekompetencer hos børnene. Det indeholder sagt på en anden måde bestemte normalitetsfordringer til børnene. Forstået således, at børnene på den ene side forventes at kunne forvalte deres egne handlinger uden eksplicit formaliserede adfærdskrav, regler, forbud, osv, samtidig med at denne pålagte selvforvaltning for- 12\nventes at foregå inden for bestemte, men ikke synliggjorte, institutionslogikker, som i sidste ende forvaltes af de voksne. Man kan betragte det som en form for usynlig pædagogisk kode, som børnene forventes selv at være i stand til at afl æse eller afkode og handle i overensstemmelse med, uden at det hele tiden behøver at blive formuleret af de voksne. Det normale barn, eller det gode børnehavebarn, bliver i denne optik det ’institutionsautonome barn’, som er det barn, der tilsyneladende ud fra egen drift og tilskyndelse handler i overensstemmelse med de voksnes forventninger, uden at de voksne har haft nødigt at skulle instruere eller eksplicit fordre det af børnene. Omvendt kan det blive en konsekvens af dette, at der etablerer sig nye former for inklusions- og eksklusionsprocesser allerede i daginstitutionsregi, idet de børn, der ikke på tilfredsstillende måde er i stand til at tage vare på sig selv, styre og forvalte sig selv i overensstemmelse med uformulerede forventninger – være rationelle/fornuftige – vil være de børn, der påkalder sig en særlig pædagogisk indsats og betragtes som værende i en ikke-hensigtsmæssig udviklingsproces. 13\nNYE BETINGELSER FOR DEN PÆDAGOGISKE PROFESSIONSUDØVELSE Den omfattende institutionalisering, og dermed formalisering, af både fl ere børn og af fl ere aspekter af de enkelte børns personlighed og hverdagslivselementer, komplicerer det pædagogiske arbejde. Det er tendentielt ikke muligt som tidligere at defi - nere og afgrænse det pædagogiske virkes kerneydelse som værende f.eks. nærværet med det enkelte barn eller de få børn. Man er i dag som pædagog på en helt anden måde end tidligere indskrevet i det kommunale og statslige forvaltningssystem, med ansvar for at varetage den komplekse rationaliseringsproces, som blot i rudimentær form er aftegnet oven for. Kerneydelsen opløser sig derved i en række væsentlige ansvarsområder, som går fra at varetage en forvaltningsmæssig fremskudt post, hvor man forventes at agere i overensstemmelse med rationaliseringsprocessens krav om effektivisering gennem målorientering, systematisering og kontrol, samtidig med at man fortsat forventes at have tæt fornemmelse af og respekt for det enkelte barns individualitet og rettigheder - for ’det fornuftige barn’. Imellem disse positioner, som umiddelbart lægger op til øget formalisering på den ene side og samtidig øget informalisering på den anden, er der så alt det arbejde, der så at sige skal binde disse ender sammen, nemlig øgede forventninger om tæt samarbejde, inddragelse, dialog og forhandling med forældrene, samt tværfagligt samarbejde med andre faggrupper omkring det øgede fokus på forebyggende indsats, på samarbejde og koordinering omkring skolestart og indskolingsforløbet, omkring de særlige indsatser inden for sprogudvikling, etc. Samfundsmæssiggørelsen af barndommen og derfor også af pædagogarbejdet implicerer med andre ord et ganske ”politiseret” felt. Nogle vil måske sige, at pædagogarbejdet i det mindste siden starten af 70’erne har været politiseret, idet der i denne periode var ofte ganske eksplicit politiske diskussioner omkring de ”røde pædagoger med de lilla bleer”, omkring indoktrinering, sammenstød mellem forskellige opdragelsesidealer, etc. Men i dag er det i en ganske anden betydning af ordet, idet det snarere knytter sig til at feltet som sådan er blevet politiseret i den forstand, at der er fl ere interesser og interessenter som er aktivt og synligt på spil. Kampen om daginstitutionsfeltet er ikke begrænset til en for eller imod diskussion, ej heller til om det 14\ner for venstredrejet eller ej. Alle interessenter indgår derimod konstruktivt i forsøget på at forfølge deres interesser omkring en yderligere indholdsbeskrivelse og afklaring af hvad institutionsfeltet er, bør være, og ikke mindst hvilke opgaver man ønsker det skal løse. Stat og kommune har hver deres interesser i en opskrivning af daginstitutionens betydning som instans, der skal sikre ensartede betingelser for opdragelse, personligheds- og kompetenceudvikling, som i den korte form udtrykkes gennem ønsket om at bidrage til, at børn kan starte i skolen ”på lige fod”. I dette ligger ikke alene ønsket om en større rettethed mod skoleforberedelse som det kommer til udtryk i indførelsen af de nationale læreplaner, men også intentionen om at daginstitutionerne har en væsentlig opgave med hensyn til at bryde den negative sociale arv, samt at ikke mindst etniske minoritetsbørn (og deres forældre) skal styrkes, hvad angår tilegnelse af det danske sprog og kendskab til dansk kultur, etc. Med den øgede politiske bevågenhed er også det administrative og forvaltningsmæssige system blevet meget mere opmærksomme på den vigtighed, børneområdet har. Der synes at være ganske udbredte tendenser til, at der foregår omfattende omstruktureringer i forvaltningsapparatet med henblik på at øge effektiviseringen af tilsyn og aktiv involvering i kommunernes arbejde med børn (og unge). Denne øgede interesse fra det politiske og forvaltningsmæssige system afspejler sig tillige i en ganske voldsom øget interesse omkring børn og daginstitutionsarbejde i offentligheden. Børns udvikling, opdragelse, læring, ja hele deres hverdagsliv, er blevet politiseret i en sådan grad, at det er blevet et ganske prioriteret område i medierne, såvel de skrevne som de elektroniske. Med den konsekvens, at alle i stigende grad på den ene side føler, at det er noget det er vigtigt at forholde sig til, samtidig med at de gennem informerende, oplysende og debatterende programmer, blandt andet baseret på interview med forskellige former for børneeksperter samt anden form for formidling af allehånde slags forskningsbaseret viden om børn, føler at de er i stand til at give deres egen mening til kende. Ekspertsystemet er således på en ganske anden måde end tidligere synlige og delagtige i den offentlige debat omkring børn, deres institutionstilværelse og dermed det pædagogiske arbejde. De inddrages ikke alene ved, at enkelte eksperter føler sig kaldet til at bidrage til en kvalifi cering af diskussionen. I dag udgør forskellige former 15\nfor børneeksperter et meget mere systematisk led i forbindelse med det offentlige systems ønske om udredninger af særlige forhold vedrørende børns udvikling, og dermed som et væsentligt element i begrundelser og legitimeringer for nye tiltag og interventioner fra det politiske og administrative system. Ikke mindst inden for de senere år synes det øgede fokus på evalueringer, test og standardiseringer allerede i daginstitutionsregi at skabe en ny platform for inddragelse af ekspertviden. Endelig kan forældrene siges at spille et meget aktiv og formaliseret rolle i relation til daginstitutionernes arbejde med deres børn. Gennem ændrede regler er forældrene formelt blevet gjort medansvarlige for arbejde og indhold i deres børns institutionaliserede hverdagsliv i et omfang som vi ikke tidligere har set. Forældrebestyrelser og de beføjelser der knyttes hertil er selvfølgelig det mest eksplicitte udtryk for en sådan ændret position, men der synes ikke at være tvivl om, at den øgede forældreinddragelse også på et mere uformelt plan kan mærkes i de enkelte institutioner. Tilsammen betyder disse forandringer af rammerne omkring daginstitutionsarbejdet, at den enkelte pædagog har behov for nye og mere omfattende former for kompetenceudvikling, idet det ikke alene er det konkrete møde med det enkelte barn eller børnegruppen, der defi nerer de daglige arbejdsopgaver og pædagogiske udfordringer. Den komplicerede og på mange måder ophedede dynamik feltet i dag er skrevet ind i, kræver at pædagogen for at manøvrere i sit daglige virke er i stand til at skabe sig en vis grad af indsigt i de interesser der er på spil, fordi de har en mærkbar indvirken på de opgaver pædagogen er sat til at løse, og de betingelser dette arbejde er underlagt. Det kræver nye former for viden at forstå de tiltag daginstitutionsfeltet i stigende tempo udsættes for, og ikke mindst kræver det nye former for viden med henblik på ikke alene på det personlige plan, men som organisation, at kunne agere hensigtsmæssigt i forhold til de øgede grader af ydre styring feltet underlægges. Hvor det kvalifi kationsmæssige grundlag for det pædagogiske arbejde tidligere har haft fokus på etablering af et handleberedskab, selvrefl eksivitet og evne til vurdering af børn på et psykologisk og pædagogisk grundlag, synes det i dag at være mere omfattende og komplicerede typer af viden pædagogen skal besidde, for at kunne forvalte sit arbejde. Dette stiller særlige udfordringer til såvel den grundlæggende uddannelse som til den løbende efter- og videreuddannelse af pædagoger, idet de samlet set skal kunne agere, refl ektere og tilegne sig viden om og i en yderst kompleks arbejdssam- 16\nmenhæng, som i stadig stigende grad synes at være præget af en række fundamentale dilemmaer: ● Man skal som pædagog og personalegruppe være i stand til at rumme og forholde sig aktivt en række nye krav, der samlet set øger omfanget af daginstitutionens ansvarsområder, uden at dette er forbundet med øgede økonomiske tilskud. ● Man skal kunne forvalte modsætningen mellem at skabe egen praksis og i stadig højere grad udføre et arbejde, der er defi neret centralt. ● Man skal kunne forvalte modsætningen mellem at påtage sig fl ere opgaver der genetablerer pædagogen som en centralt placeret autoritet i forbindelse med børns udvikling samtidig med at den øgede brugerinddragelse og -indfl ydelse udtynder pædagogens særstilling og defi nitionsmagt. ● Man skal kunne forvalte modsætningen mellem i stigende grad at være en integreret del af et forvaltningssystem og udgøre det offentliges forpost samtidig med at man forsøger at indtage rollen som børnenes advokat. ● Man skal kunne forvalte modsætningen mellem på vegne af børnene at være børnenes advokat og respektere børns egne rettigheder og ret til at udtrykke sig på egne vegne. ● Man skal kunne forvalte modsætningen mellem at skabe egen praksis på basis af egne erfaringer og refl eksioner og være åben for det øgede behov for at anvende forskningsbaseret viden. ● Man skal kunne fi nde balancen i interessemodsætningen mellem at forvalte, organisere og strukturere børns liv og støtte børns egne kulturelle udfoldelser. Det er dilemmaer, som måske i en vis udstrækning kan siges at være fundamentalt knyttet til den pædagogiske profession, men som under alle omstændigheder har fået øget næring og aktualitet i takt med de seneste årtiers modernisering af barndommen og forandring af betingelserne for det pædagogiske arbejde. Det stiller under alle omstændigheder nogle grundlæggende udfordringer til uddannelse af pædagoger og ikke mindst til igangværende professionsovervejelser blandt pædagoger. 17\nUDFORDRINGER TIL PROFESSIONSUDVIKLINGEN AF INSTITUTIONSOMRÅDET Dette er den sjette pjece om pædagogers professionsarbejde. Jan Kampmann beskriver centrale forandringer, som det pædagogiske institutionsfelt har været involveret i og underlagt de seneste år. Hvad betyder modernisering af barndom og ungdom, og hvordan kan det påvirke pædagogers arbejde? De nye betingelser for den pædagogiske professionsudøvelse betyder forandringer af rammerne om institutionsarbejdet, og den enkelte pædagog får behov for nye og omfattende former for kompetenceudvikling. Udgivet september 2006, 2. oplag januar 2007 BUPL, forbundet for pædagoger og klubfolk Blegdamsvej 124, 2100 Ø Tekst: Jan Kampmann, ruc Redaktion og layout: BUPL’s Kommunikationsafdeling Tryk: Rapo Tryk Aps ISBN: 978-87-7738-180-5\nPage 3 and 4: INDHOLD 4 Indledning 5 Moderniserin\nPage 5 and 6: MODERNISERING AF BARNDOM OG UNGDOM\nPage 7 and 8: fra det offentlige politiske system\nPage 9 and 10: skal føre frem til disse mål, hvo\nPage 11 and 12: barn. Uanset om man i den konkrete\nPage 13 and 14: ventes at foregå inden for bestemt\nPage 15 and 16: er for venstredrejet eller ej. Alle\nPage 17: menhæng, som i stadig stigende gra\nMagazine: Hent pjecen gratis som pdf-fil - Bupl


Herunder finder du informationer om at være Kendt Leverandør i Københavns Lufthavn.\nBlanket til ansøgning om at blive Kendt Leverandør\nHvad indebærer det at blive udpeget som Kendt Leverandør?\nKøbenhavns Lufthavn A/S kan udpege leverandører af lufthavnsleverancer som Kendte Leverandører.\nSom Kendt Leverandør foretager virksomheden selv en række sikkerhedsforanstaltninger i forbindelse med modtagelse, pakning, opbevaring, transport og levering af varer til lufthavnen.\nLeverancer, der kommer fra Kendte Leverandører, er som udgangspunkt fritaget for eftersyn ved levering til lufthavnens securitybeskyttede område (C-SRA). Stikprøvekontroller kan dog forekomme.\nFor at få status som Kendt Leverandør skal virksomheden først og fremmest udvælge en sikkerhedsansvarlig samt en stedfortræder. Disse vil være lufthavnens kontaktpersoner i firmaet.\nHerefter skal der gennemføres en grundig baggrundskontrol jf. EU-forordning 2015/1998 af samtlige medarbejdere, der har adgang til de varer, der skal leveres til Københavns Lufthavn.\nAlle medarbejdere, der skal være en del af konceptet, skal herefter gennemgå en grundig uddannelse med det formål at tilsikre, at håndteringen af vareleverancer gennemføres korrekt jf. gældende regler for Kendte Leverandører.\nNår baggrundskontrol og uddannelse er gennemført, skal der udarbejdes et sikkerhedsprogram for virksomheden, hvori alle processer i forhold til håndteringen af varer til Københavns Lufthavn grundigt bliver beskrevet.\nAftaler og kontrol\nNår ovenstående er på plads, skal virksomheden kontakte en EU-godkendt validator, som på baggrund af sikkerhedsprogrammet og besøg i virksomheden vil udarbejde en valideringsrapport. I denne rapport vil virksomhedens sikkerhedsprocedurer grundigt blive beskrevet og evalueret. Såfremt virksomheden lever op til de gældende krav og bliver godkendt som Kendt Leverandør, skal firmaet bede den EU-godkendte validator fremsende en kopi af det endelige sikkerhedsprogram samt valideringsrapporten, inklusiv en udfyldt og underskrevet 9-A eller 8-B erklæring til Københavns Lufthavn.\nSidstnævnte erklæring danner grundlaget for den udpegning, som Københavns Lufthavn efterfølgende vil gennemføre, før virksomheden kan levere varer som Kendt Leverandør til lufthavnen. Erklæringen skal underskrives af den juridisk ansvarlige i den virksomhed, der ønsker at blive Kendt Leverandør. Det er den juridisk ansvarlige, der hæfter for eventuelle overtrædelser af reglerne for Kendt Leverandør konceptet.\nNår Københavns Lufthavn har modtaget ovenstående dokumenter, vil den sikkerhedsansvarlige få tilsendt specifikke lufthavnsvilkår indeholdende krav til bl.a. forsegling af køretøjer mv. Dette dokument skal underskrives af både den juridisk ansvarlige og den sikkerhedsansvarlige.\nFirmaet bærer alle udgifter, der måtte være forbundet med at blive Kendt Leverandør.\nNår den administrative proces er gennemført, vil den sikkerhedsansvarlige få skriftlig besked om, at udpegningen er godkendt, og at firmaet kan påbegynde leveringen af varer til Københavns Lufthavn som Kendt Leverandør.\nFirmaet er forpligtet til løbende at gennemføre egenkontrol/kvalitetskontrol for at tilsikre at regler og vilkår til enhver tid overholdes.\nKøbenhavns Lufthavn fører kontrol ved modtagelsen af vareleverancer og vil reagere på informationer om eller tegn på uregelmæssigheder. Københavns Lufthavn vil desuden føre uanmeldte tilsyn hos de enkelte virksomheder for at tilsikre, at der til enhver tid leves op til de procedurer, virksomheden har beskrevet i sit sikkerhedsprogram.\nHvis Københavns Lufthavn konstaterer uregelmæssigheder, vil godkendelsen som Kendt Leverandør øjeblikkeligt blive trukket tilbage indtil det vurderes, at virksomheden har iværksat tilstrækkelige sikkerhedsforanstaltninger til at kunne tilsikre, at eventuelle uregelmæssigheder ikke kan gentage sig.\nTilmeldingen skal sendes til følgende adresse:\nLufthavnsboulevarden 14, 3.\nATT. Security Operation & Development\neller som scannet kopi til glenna.henriksen@cph.dk\nNår vi har modtaget jeres ansøgning, bliver I kontaktet med henblik på det videre ansøgningsforløb.


Skat.dk: F.6.5.6 Lovændringer\nLov nr. 963\nVed lov nr. 963 af 20. december 1999 er der sket visse ændringer af proceslisten. Loven er trådt i kraft ved bekendtgørelse nr. 646 af 1. august 2002. Ændringerne har virkning fra 1. januar 2000. Ændringerne i proceslisten er nærmere beskrevet i F.6.5.3.\nRent praktisk betyder det, at virksomheden kan opnå afgiftsgodtgørelse med tilbagevirkende kraft fra 1. januar 2000.\nLov nr. 393\nVed lov nr. 393 af 6. juni 2002 er der sket en udvidelse af adgangen til at opnå forhøjet godtgørelse af CO2-afgift for punkterne 11, 12 og 13 i proceslisten. Loven er trådt i kraft ved bekendtgørelse nr. 36 af 22. januar 2003. Ændringerne har virkning fra 1. juli 2002. Ændringerne i proceslisten er nævnt under de pågældende punkter i F.6.5.3.\nRent praktisk betyder det, at virksomheden kan opnå afgiftsgodtgørelse med tilbagevirkende kraft fra 1. juli 2002.\nLov nr. 462\nVed lov nr. 462 af 9. juni 2004 er der sket en udvidelse af proceslisten med punkterne 36 og 37. Ændringerne er nærmere beskrevet i F.6.5.3.\nUdvidelsen med punkt 36 er trådt i kraft den 1. september 2004, jf. § 1, nr. 2 i bekendtgørelse nr. 807 af 12. juli 2004.\nUdvidelsen med punkt 37 er trådt i kraft den 1. juni 2005, jf. bekendtgørelse nr. 372 af 25. maj 2005. Ændringen har virkning fra den 1. juli 2004, jf. bekendtgørelse nr. 709 af 5. juli 2005.\nLov nr. 520\nVed § 7 i lov nr. 520 af 7. juni 2006 er der i kuldioxidagiftslovens § 9, stk. 2 indsat følgende bestemmelse som 3. pkt: "Virksomheder, der forbruger afgiftspligtige varer efter § 2, stk. 1, nr. 8, direkte til fremstilling af varme til anvendelser nævnt i nr. 1-14 i bilaget til denne lov, kan dog få tilbagebetalt 61/86 af afgiften."\nAfgiftslempelsen/den forhøjede godtgørelse af CO2-afgift vedrører alene forbrug af el direkte til varmefremstilling ved en elpatron, eldrevet varmepumpe mv., og ikke el anvendt indirekte til varmefremstilling i form af f.eks. el til drift af cirkulationspumper, ventilation, blæsere mv.\nAfgiftslempelsen er godkendt af Europa-Kommissionen. Skatteministeren har ved bekendtgørelse nr. 1326 af 30. november 2007 sat ændringen i kraft. Afgiftslempelsen vil gælde 4 år fra ikrafttrædelsestidspunktet.


Kan Man Godt Blive Gravid Uden At Han Kommer Gratis Chat Sider\nVed glemte piller skal du altid læse indlægssedlen, fordi der kan være forskelle i Hvis p-pillepausen kommer før, du har taget p-piller i syv dage, skal du Du kan ikke blive gravid i de dage, du holder pause for at bløde mellem to pakker p- piller. (tre døgn) efter ubeskyttet sex. den kan man købe på apoteket uden recept. kan bekæmpe hiv, så mange kan leve som hiv-smittede uden at blive Mange apoteker udleverer gratis sprøjter for at begrænse smitten. blive gravid meget, meget lille. Det er en god idé at få talt om kondomet, inden I kommer for godt i gang. på den sikre side må du selv vurdere, om stedet har rene lokaler, god. Inden han tog kondomet på gav jeg ham et handjob og der kom sperm. (vi ved godt at det var forkert gjort, og det sker selvfølgelig ikke en Og i det at han havde kondomet på den ene vej, havde den vel smurt præsperm på den side. Kan det passe at en dreng bliver stiv uden at der kommer præsperm.\nSvampene: Kan man godt blive gravid uden at han kommer gratis chat sider\nFangen fra azkaban elsker søges 941\nKan man godt blive gravid uden at han kommer gratis chat sider To bøsser havde netop anskaffet sig en smart og splinterny sportsvogn og var ude at køre i den. Det kommer an på om hun eller hendes kæreste har haft sex med andre end hinanden. Jeg kan ikke finde noget om det nogen steder, jeg ved ikke om det er fordi, det ikke er Kernen i problemet. Ved du ikke det? Pludselig siger den ene: Den sorte er lidt højere end den hvide!\nKan man godt blive gravid uden at han kommer gratis chat sider 802\nKan man godt blive gravid uden at han kommer gratis chat sider - 213\nJalousi er ellers ikke noget jeg nogensinde har haft grund til i noget parforhold nogensinde. I hvert tilfælde som første reaktion, hvilket er helt normalt, for det ER altså en hård anklage, hvis den ikke har noget på sig. Så jeg synes ikke at du skal bekymre dig så megetchancen er meget minimal :. Han havde ikke set jeg stod der. Og derefter var jeg ufattelig lang tid om at komme mig. Min menstruation var stoppet 2 dage inden det her skete, så ved heller ikke om det har nogen betydning.? Men du kan da godt få lov til at se et sjovt billede af min niece :.\nAldersfordeling i danmark gravid efter ægløsning\nDet gyldne skind hvor lang tid efter p piller kan man blive gravid\nModen kvinder dating hvilken stilling er bedst til at blive gravid\nModen kvinder dating pensionist dating\nFortrydelsespille bivirkninger Odder


25. JUN 2019 14.33\nODENSE: En ekstern taskforce fremlægger i dag tirsdag en omfattende plan for, hvordan kommunen skal sikre velfærden i Odense frem mod år 2030.\n- Vi har et ønske om at udvise rettidig omhu og have hænderne på rattet. Hvis ikke vi gør noget, vil velfærdskontrakten smuldre, og den vil blive svær at bygge op igen, siger borgmester Peter Rahbæk Juel (S) til DR.\nSom det ser ud nu, mangler kommunen mellem 500-600 mio. kr. for at opretholde samme serviceniveau som i dag. Ifølge Institut for Statskundskab kommer antallet af børn og ældre i Danmark til at stige med godt 170.000 over de næste fem til syv år, og allerede nu kæmper kommuner landet over med stigende udgifter til børn og ældre samt faldende tilskud fra staten.\nMen Odense er særligt udfordret på grund af høj ledighed, og derfor retter flere af Odense Task Force Velfærds anbefalinger sig mod at få flere i job i sine otte anbefalinger, som også behandles og vurderes i kommunens nye borgerråd, der mødtes første gang i weekenden.\nDe otte anbefalinger er følgende:\nSkaf flere velfærdsmedarbejdere - Odense skal have en offensiv rekrutteringsstrategi og tilbyde et attraktivt arbejdsmiljø, der fastholder medarbejdere på velfærdsområderne.\nFlere skal med i arbejdsfællesskabet - Ny ungeenhed skal hjælpe unge ind i arbejdsfællesskabet, og der skal etableres opkvalificeringsforløb med jobgaranti. Det vil mindske det økonomiske pres på velfærden.\nEtabler videnscenter for børn og unges trivsel - Odense skal tage et opgør med de ting i samfundsudviklingen, der skaber mistrivsel blandt unge. Nyt videnscenter skal finde årsagerne og de virkningsfulde tiltag.\nBryd gamle strukturer ned – byg nye op - Odenses skolestruktur skal ændres, der skal skabes flere vuggestue- og børnehavepladser, der skal bygges flere ældreboliger. Tilbuddenes kvalitet vil falde, hvis politikerne ikke handler.\nOdenses opdeling skal bremses - Odense oplever en stigende ulighed og opdeling af bydelene. Udviklingen skal stoppes med nye metoder – fx skal politiske forslag gennem et ’ulighedsfilter’, og skolerne skal skærpe og fremrykke indsatserne i forhold til elever med højt fravær.\nBrug velfærdsteknologi som supplement - Ny velfærdsteknologi kan hæve kvaliteten i velfærdsydelserne, men er ikke en mirakelkur, der kommer til at sænke velfærdsudgifterne.\nKickstart den demokratiske samtale - Tilliden til velfærdssamfundet skal styrkes. Derfor skal Odenses borgere inddrages langt mere, og der skal etableres en ny aktivisme- og dialogfunktion.\nSkarpere fokus på at opnå forandring for borgerne - Kernevelfærden og servicen til borgerne kommer før alt andet. Derfor skal Odense fokusere mere målrettet på at implementere politik, før der udtænkes nye strategier og tiltag.


Hvordan fjerner psy.vmp.exe | 2 Virus Removal Hvordan fjerner psy.vmp.exe | 2 Virus Removal\nHvordan fjerner psy.vmp.exe\nRettelse af Master Boot Record (MBR)\npsy.vmp.exe (også kendt som psy.vmp.exeRansomware) synes at være en ondsindet program skabt af temmelig grådige cyberkriminelle, som vil have brugerne til at betale en løsesum på 2 BTC. Heldigvis er der en fejl i denne trojanske kode, Selv om det stadig er en ny parasit, det er der allerede igangsat mere end 25000 alvorlige angreb på dårligt beskyttet blogs og hjemmesider. Du kan psy.vmp.exe manuelt ved at følge de instruktioner, vi har leveret nedenfor. Det er vigtigt for at undgå dette lusket program på alle omkostninger. Desværre uden den dekrypteringsnøgle, der ikke er nogen måde at gendanne dine filer. Der er to store problemer, når det kommer til denne løsesum: Selv om disse cyber skurke tilbyde dig en vej ud i form af en løsesum gebyr, bør du ikke tage deres ord for givet.\nHvis den skadelige psy.vmp.exe har skred ind i dit operativsystem, skal du tænke på de sikkerhedsproblemer, der kan findes. Det betyder, at din computer kan have en form for remote desktop software (fx, TeamViewer) installeret for at kunne anvendes af cyber-kriminelle til at bryde ind i dit system og installere denne onde infektion. Denne trojanske Godt, kan du få en spam e-mail med en vedhæftet fil, som kan vises som et billede, en .xls, .docx .txt-fil, eller en .zip-arkiv. Desværre, denne ransomware var designet til at påvirke dine dokumenter, billeder, lydfiler og andre følsomme data. Det kan foregive at være kommet fra et statsligt organ, det lokale politi, en Internet-udbyder, en bank, eller nogen virksomhed, der kunne være velkendt for dig. Hvis du har netop modtaget en e-mail beder dig om at downloade den vedhæftede fil, fordi det er meget vigtigt, bør du først tjekke det, og se efter, grammatik eller typografiske fejl.\nDownload værktøj til fjernelse affjerne psy.vmp.exe\nHvordan gør psy.vmp.exe Teknisk Support Fidus Infiltrere Din Computer?\nVi har modtaget oplysninger om, at psy.vmp.exe bruger AES-kryptering algoritme. Nogle spam e-mail vedhæftede filer, kan gennemføre installatører, ikke kun for denne psy.vmp.exe Trojan, men også for ransomware infektioner. Så det er altid bedre at være sikker end ked af det. “Indholdet på den rigtige side af vinduet er der en knap der hedder Trick or Treat, en temmelig foruroligende billede, og en knap med titlen “Dekryptere Min Fil! Ofte er sådanne websider vært bundtet montører, som malware udviklere normalt bruge disse installationsfiler til at sprede deres lusket programmer. Derfor, vi råde dig til at slette infektion i stedet for at spille med dine penge. Uanset om du betaler den løsesum, (anbefales ikke), skal du bruge tredjeparts dekryptering værktøjer (vær forsigtig med ikke at stole på falske værktøjer), eller ofre til dem, du er nødt til at blive fortrolig med din beslutning.\nFor at fjerne Det, der er nødvendigt for at fjerne filen fra den infektion, som er beliggende i ProgramFiles bibliotek, og dræbe den proces af infektionen. Den værste del er, at de kan angribe dig på noget tidspunkt, hvilket er grunden til, at du ikke ønsker, at dine personlige e-mail-adresse optaget og udnyttet af schemers og malware distributører. Hvad mere er, den ransomware vil også vise en løsesum bemærk, at vil bede dig om at betale en løsesum gebyr. Du kan undgå at finde sig selv i en sådan situation ved blot at dobbelt-tjekke din personlige computer for psy.vmp.exe resterne lige efter du er færdig med manuel fjernelse instruktioner. Det er vigtigt, at du slet launcher .exe-fil, medmindre det var automatisk psy.vmp.exed efter epsy.vmp.exeion var afsluttet (dette sker med nogle ransomware trusler).\nSom en kendsgerning, vi kan give dig den dekrypteringsnøgle, som du kan bruge til at fortryde denne onde proces. Som en konsekvens heraf, er du bare nødt til at slette пароль.txt (en løsesum note) og den skadelige fil du har lanceret før at finde alle filer, der er krypteret. Du bliver bedt om at overføre 3 Bitcoins, der er omkring $1900 lige nu, til at købe den “psy.vmp.exe Decryptor” at være i stand til at gendanne dine filer. Dette betyder desværre, at det vil være vanskeligere at slette det fra computeren. Hvis du føler dig op til dette, skal du bruge vores anvisninger nedenfor og følg dem omhyggeligt. vigtigt! Bruge den manuelle fjernelse instruktioner nedenfor og derefter scanne din PC med Anti-Malware Værktøj til at tjekke om alle komponenter af denne ransomware infektion er virkelig slettet.\nUanset hvad du gør, skal du ikke gå i panik, fordi disse ransomware infektioner er afhængige af, at der for brugerne til at begå fejl, og bruge deres penge for ingenting. På samme tid, vil du også beskytte din PC mod lignende trusler i fremtiden. Vi anbefaler derfor, at du sletter denne infektion. Så, er din bedste chance for at gendanne dine filer er at have en nyere sikkerhedskopi på et bærbart drev. Nu, på dette tidspunkt, er der ingen gratis dekryptering løsning, så hvis dine filer er blevet krypteret med denne ransomware, og derefter slette den og vente, til dekryptering værktøj til at ankomme. dine gode intentioner kan Bare holde det i tankerne, at antimalware tool, skal være fuldt ud opdateret, for ellers kan det være nytteløst mod nyere trusler.\nManuel psy.vmp.exe fjernelse\nNedenfor finder du anvisninger på hvordan du sletter psy.vmp.exe fra Windows og Mac-systemer. Hvis du følger trinene korrekt, vil du kunne fjerne det uønskede program via Kontrolpanel, slette unødvendige browserudvidelse og fjerne filer og mapper, der er relateret til psy.vmp.exe helt.\nFjern psy.vmp.exe fra Windows\nFjerne psy.vmp.exe udvidelse fra din browsere\npsy.vmp.exe kan tilføje udvidelser eller tilføjelser til dine browsere. Det kan bruge dem til at oversvømme din browsere med reklamer og omdirigere du til ukendte websteder. Helt fjerne psy.vmp.exe, skal du fjerne disse udvidelser fra alle dine webbrowsere.\nLokalisere psy.vmp.exe udvidelse i forbindelse med\nVælg psy.vmp.exe udvidelse i forbindelse med


mozilladanmark.dk/vaermed • Vis emne • MozillaDanmark\nMozillaDanmark generelt » mozilladanmark.dk/vaermed\naf Jesper Kristensen » søn 4. nov 2012 00:00\nSå har jeg været i gang med at opdatere Vær med-siden. Der er nogle links på siden, der ikke længere virker, og andre ting der ikke er helt opdateret. Jeg har valgt at begynde forfra. Mit nye forslag er på http://mozilladanmark.dk/vaermed/vaermedny.php . Hvad siger i til den? Videoen har jeg taget fra mozilla.org/contribute. Jeg vil prøve at se om jeg kan finde nogle undertekster til den. Linket til http://mozilladanmark.dk/vaermed/udvidelser/ har måttet lade livet i min nye version. Jeg ved ikke helt hvad vi skal gøre med den.\naf Jesper Kristensen » søn 4. nov 2012 00:10\nI øvrigt ville jeg gerne have linket til download af dansk Thunderbird Aurora, men http://www.mozilla.org/da/thunderbird/channel/ er ikke oversat.\naf Kim Ludvigsen » søn 4. nov 2012 02:16\nSer fint ud for mit vedkommende.\nUdvidelserne kører nærmest deres eget løb, og i endnu højere grad efter Finn forlod os, så det gør vel ikke så meget, at vi skipper den side. Men vi kan vel have den liggende passivt, så det er nemt at genoplive/opdatere den engang i fremtiden, hvis der skulle være behov for det?\nMåske det var en ide med en liste over mulige projekter - hvis ikke på hjemmesiden, så i form af en wiki eller internt. Mere så vi har en liste af gå ud fra, hvis/når vi får henvendelser fra interesserede oversættere.\naf Jesper Kristensen » søn 4. nov 2012 08:14\nJa, vi kan lade udvidelser-siden ligge skjult.\nListe over projekter? Jeg har forsøgt at linke til alle projekter og lister på den nye Vær med-side. Det eneste jeg mangler er en liste over statiske sider på mozilla.org der kan oversættes.\nEdit: Jeg fandt linket til de statiske sider.\naf Jørgen Rasmussen » søn 4. nov 2012 14:56\nJeg kan ikke få videoen på siden til at afspille.\nMeddelelse på filmen: "Ingen videokilde med understøttet MIME-type fundet."\naf Jesper Kristensen » søn 4. nov 2012 15:01\nDet var ikke godt. Hvilken Firefox version på hvilket OS har du? Prøv at åbne webkonsollen og reload siden. Hvad kommer der af beskeder?\naf Jørgen Rasmussen » søn 4. nov 2012 15:05\nFirefox 16.0.2 Windows 7 64.\nIndhold fra webkonsollen:\n[13:59:37.113] Den specificerede "type", "video/mp4", understøttes ikke. Indlæsning af multimedieressourcen http://videos-cdn.mozilla.net/brand/Moz ... .2_640.mp4 fejlede. @ http://mozilladanmark.dk/vaermed/\n[13:59:37.113] Indlæsning fejlede for alle ressourcekandidater. Indlæsning af multimedieindhold er sat på pause. @ http://mozilladanmark.dk/vaermed/\n[13:59:37.131] CSP WARN: Reglen media-src http://*.mozilla.org:80 er brudt af http://videos-cdn.mozilla.net/brand/Moz ... 2_640.webm\n[13:59:37.132] CSP WARN: Reglen media-src http://*.mozilla.org:80 er brudt af http://videos-cdn.mozilla.net/brand/Moz ... theora.ogv\n[13:59:37.138] Ukendt egenskab '-moz-border-radius'. Erklæring droppet. @ http://mozilladanmark.dk/mcs/css/layout.css:1\n[14:03:17.492] GET http://mozilladanmark.dk/vaermed/ [HTTP/1.1 200 OK 94ms]\n[14:03:17.487] Den specificerede "type", "video/mp4", understøttes ikke. Indlæsning af multimedieressourcen http://videos-cdn.mozilla.net/brand/Moz ... .2_640.mp4 fejlede. @ http://mozilladanmark.dk/vaermed/\n[14:03:17.487] Indlæsning fejlede for alle ressourcekandidater. Indlæsning af multimedieindhold er sat på pause. @ http://mozilladanmark.dk/vaermed/\n[14:03:17.648] GET http://mozilladanmark.dk/mcs/css/layout.css [HTTP/1.1 200 OK 63ms]\n[14:03:17.649] GET http://mozilladanmark.dk/mcs/custom.css [HTTP/1.1 200 OK 47ms]\n[14:03:17.650] GET http://mozilladanmark.dk/md.css [HTTP/1.1 200 OK 47ms]\n[14:03:17.651] GET http://mozilladanmark.dk/mcs/img/logo/dino.png [HTTP/1.1 200 OK 62ms]\n[14:03:17.651] GET http://mozilladanmark.dk/mcs/img/logo/mcs-logo-dark.png [HTTP/1.1 200 OK 78ms]\n[14:03:17.652] GET http://mozilladanmark.dk/mcs/img/logo/mozilla.png [HTTP/1.1 200 OK 62ms]\n[14:03:17.654] GET http://mozilladanmark.dk/mcs/img/mctlogo.png [HTTP/1.1 200 OK 62ms]\n[14:03:17.520] CSP WARN: Reglen media-src http://*.mozilla.org:80 er brudt af http://videos-cdn.mozilla.net/brand/Moz ... 2_640.webm\n[14:03:17.521] CSP WARN: Reglen media-src http://*.mozilla.org:80 er brudt af http://videos-cdn.mozilla.net/brand/Moz ... theora.ogv\n[14:03:17.764] GET http://mozilladanmark.dk/mcs/img/hb/bg_search.png [HTTP/1.1 200 OK 47ms]\n[14:03:17.764] GET http://mozilladanmark.dk/mcs/img/header/bgsidel.png [HTTP/1.1 200 OK 172ms]\n[14:03:17.765] GET http://mozilladanmark.dk/mcs/img/header/bgmnt.png [HTTP/1.1 200 OK 234ms]\n[14:03:17.766] GET http://www.mozilla.org/media/img/contri ... -brand.jpg [HTTP/1.1 200 OK 562ms]\naf Jesper Kristensen » søn 4. nov 2012 15:12\nJeg havde lavet en fejl. Prøv igen.\nJeg forstår bare ikke hvorfor det virkede hos mig...\naf Jørgen Rasmussen » søn 4. nov 2012 15:15\nTilmeldt: tors 9. aug 2012 02:24\naf Jakob Kappel » tirs 13. nov 2012 21:18\nJesper Kristensen skrev: Så har jeg været i gang med at opdatere Vær med-siden. Der er nogle links på siden, der ikke længere virker, og andre ting der ikke er helt opdateret. Jeg har valgt at begynde forfra. Mit nye forslag er på http://mozilladanmark.dk/vaermed/vaermedny.php . Hvad siger i til den? Videoen har jeg taget fra mozilla.org/contribute. Jeg vil prøve at se om jeg kan finde nogle undertekster til den. Linket til http://mozilladanmark.dk/vaermed/udvidelser/ har måttet lade livet i min nye version. Jeg ved ikke helt hvad vi skal gøre med den.\nDet ser rigtigt godt ud, Jesper!\nJeg er ikke helt med ift. oversættelse af udvidelser. Det er selvfølgelig ikke ligeså vigtigt som oversættelse af de øvrige ting, men burde vi ikke sørge for at de X mest populære udvidelser var oversat, så de hele glider lidt nemmere for folk, der ikke er gode til engelsk?\nForresten er det mystisk, at "Webify Me" optræder på https://l10n.mozilla.org/webby/ - projektet er jo (desværre) lukket ned.\naf Jesper Kristensen » tirs 13. nov 2012 21:58\nJakob Kappel skrev: Jeg er ikke helt med ift. oversættelse af udvidelser. Det er selvfølgelig ikke ligeså vigtigt som oversættelse af de øvrige ting, men burde vi ikke sørge for at de X mest populære udvidelser var oversat, så de hele glider lidt nemmere for folk, der ikke er gode til engelsk?\nJa, det ville være dejligt. Men jeg vil ikke kommentere yderligere på det, da jeg ikke selv har tid til overs til at deltage.\nTja, jeg er faktisk ikke sikker på om https://l10n.mozilla.org/webby/ overhovedet bruges længere. Du kan prøve at spørge om det i mozilla.dev.l10n.web\naf Jakob Kappel » ons 14. nov 2012 22:25\nOk - jeg prøver at danne mig et overblik over arbejdsindsatsen, så ser jeg om jeg kan finde tid til noget af det.\nJeg har spurgt ang. /webby/\nNøj, der er ellers nogle omfattende projekter mellem de web-ting, der mangler oversættelse...