Telefoni og konferenceløsninger er vigtigere end nogensinde før, fordi alle i dag forventer korte svartider og hurtig reaktion. Telekonferencer får i større og større omfang fokus for flere og flere virksomheder, fordi tid er en væsentlig faktor, som kan bruges bedre end på transport. Dertil erkender mange, at vi er nødt til at forholde os til klimaet – og derfor bør nedsætte transport til et minimum.\nHvornår har I sidst udfordret den telefoni løsning, som I anvender? Er den moderne og tilpas fleksibel, eller trænger den til at blive udskiftet? Alle bruger naturligvis smartphones i dag, men det er ikke alle som har den rigtige løsning. En løsning der tilbyder, at de kan omstille direkte imellem deres enheder og kolleger, hurtigt, nemt og effektivt.\nVi anbefaler Flexfones løsninger, fordi vi mener, at de er blandt de bedste, mest fleksible og økonomisk attraktive løsninger på markedet. Med Flexfone får man et digital omstillingsanlæg (PBX), som man valgfrit kan betjene fra sin pc, IP-telefon eller smartphone.\nFlexfones løsninger er fyldt med brugbare funktioner, som de fleste konkurrenter kræver ekstra betaling for. Man får adgang til det for en lav månedlig omkostning pr. medarbejder. Smarte funktioner som dashboards med visning på TV-skærme, er også inkluderet.\nMAds Høgh Høiberg | Kunderådgiver\n 3698 3573\nTelefoni er vigtigt for enhver virksomhed, selvom man i dag bruger forskellige kommunikationsplatforme. Der er mange muligheder, men Flexfone er blandt de bedste og har tilmed en enkel og overskuelig prisstruktur, som ikke giver overraskelser, selvom vi fx ønsker et dashboard med visning – det er inkl. i prisen.\nFlexfone er en komplet løsning, hvor I selv bestemmer om der skal bruges IP-telefoner bordtelefoner, smartphone eller softphone ved den enkelte medarbejder – alle kan se hinanden uanset hvad de bruger.\nVi valgte ultimo 2019 FLC Danmark som ny IT-samarbejdspartner. På årsmødet primo 2020 har vi konstateret, at samarbejdet har fungeret fint helt fra starten. Christian udtaler: ”Der var i 2019 et fint implementeringsforløb og efterfølgende fungerede alt som forventet. Vi hører ikke noget fra vores kolleger, hvilket er et godt tegn”.\nChristian fortsætter: ”Vi mærker et nærvær i samarbejdet. Hos FLC spørger man ind til, hvordan samarbejdet går, og der afholdes årsmøde med frokost, det har vi ikke oplevet før”\nChristian lomholt jessen | partner / advokat\nProduktvideo: HP EliteSlice G2\nEn projektor har i mange år været løsningen til, hvordan kan skulle vise en præsentation e.l. på et lærred. I takt med fladskærme blev billigere, skiftede man projektoren ud. Vi ser nu igen et skifte, da virksomheder investere i løsninger, hvor der kan tilsluttes kamera og højttalere. Disse løsninger gør det muligt at møder via. telekonferenceløsninger, uden problemer.\nApplikationer som Skype for Business og Microsoft Teams, gør det lettere at afholde møder, uden at man er i samme rum. Det giver virksomheder mange fordele, så som mulige store tidsbesparelser, og derved omkostningsbesparelser. Disse telekonferenceløsninger vækster hastigt da det er problemfrit at implementere, samtidig med de fordele, de giver virksomhederne.\nMan ser også interessen for mindre displays stige. Disse displays har en stor effekt på den daglige drift af virksomheder, da de kan vise forskellige informationer. Eksempelvis kan man se om mødelokaler er optaget, hvilke af ens kolleger der sidder i opkald m.m. Derudover er de små displays lette og elegante at sætte op, da de både får strøm og tilslutter sig netværket, gennem deres ene netværkskabel.


DTU Danchip Facility Tour - Industrielle Partnerskaber inden for Mikro- og Nanoteknologi\nDTU Danchip > Kompetencer > Se renrummet > N: Industrielle Partnerskaber\nPartnerskab med industri\nRenrumsbrugere fra industri og universtiteter har ofte særlige behov, som gør det nødvendigt at udvide maskinparken hos DTU Danchip. Som en del af vores partnerskabsmodel tilbyder vi derfor vores kunder at installere udstyr i vores renrum. Udstyr kan installeres til proprietær brug, f.eks. til testproduktion eller prototypefremstilling. Alternativt kan udstyret stilles til rådighed for andre brugere på linje med andet udstyr i DTU Danchips renrum. På den måde kan andre renrumsbrugere bidrage til at reducere driftsomkostninger for udstyret og samtidig sætte skub i opbygningen af know-how.\nEksempel: Samarbejde med EPCOS\nVirksomheden EPCOS har lejet en del af renrumsfaciliteterne til fremstilling af prototyper. EPCOS har et udviklingsteam med kontorer på Scion DTU, der varetager udviklingsaktiviteter inden for MEMS-mikrofoner i miniaturestørrelse. Det praktiske arbejde med forskning- og udvikling forgegår i DTU Danchips facilititer. En del af EPCOS' udstyr er til rådighed for alle renrumsbrugere og bliver serviceret og vedligeholdt af DTU Danchips personale. Aftalen med EPCOS har gjort det muligt at udvide vores portefølje af emballeringsudstyr betydeligt og er med til at holde EPCOS' driftsomkostninger nede.


Den Offentlige Lederuddannelse – DOL | Copenhagen Coaching Center\nBrug osUddannelser og kurserCoaching uddannelse\nPersonlig ledelse - Leadership uddannelse\nDen Offentlige Lederuddannelse – DOLDet personlige lederskab\nWorkshop i stresshåndtering for ledere\nLedelsesstrategier med dialogisk kapacitet\nProtreptisk forårs-boost den 14.-15. marts\nBøger fra CCC\nDen Offentlige Lederuddannelse – DOLSENDPRINT\tTræd i karakter som leder og skab værdi for medarbejdere og borgere\nDen Offentlige Lederuddannelse er et helt nyt kvalitetstilbud om korte og effektive lederudviklingsforløb, der henvender sig til nuværende og kommende ledere i det offentlige. CCC har fået blåstemplet 6 lederuddannelser. Vi er sluppet gennem Undervisningsministeriets nåleøje og opnået certificering under DOL, den offentlige lederuddannelse. Det nye ved dette tilbud i forhold til tidligere er at kvalificerede private udbydere - her Copenhagen Coaching Center - får mulighed for at stille netop deres særlige kompetencer til rådighed for lederne. På den måde kan den enkelte leder og organisation vælge netop den udbyder og det uddannelsesmodul, der målretter sig præcist mod deres behov og ønsker.\nCCC's særlige kompetencer og erfaringer indenfor områderne coaching i ledelse, ledelse og ledelsesfilosofi, det personlige lederskab, kommunikation, personaleledelse og kompetenceudvikling tilbydes hermed som en integreret del af et individuelt og sammenhængende lederudviklingsforløb.\nHver af modulerne svarer til en arbejdsbelastning på 5 ECTS-point. ECTS er en forkortelse for European Credit Transfer and Accumulation System.Der udleveres eksamensbevis med tilhørende kopi af CCC's certificeringsattest.\nCCC's offentlige lederuddannelsesmoduler er primært rettet mod ledere i kommuner, regioner og stat, herudover er de et relevant tilbud til mellemledere og medarbejdere, der i deres begyndende lederudvikling ønsker at gennemføre et eller flere DOL-moduler, og supplere i takt med et eventuelt lederavancement. Modulerne kan således også være relevante for HR-medarbejdere, kommunikationsfolk, lærere, pædagoger og andre, der arbejder hen i mod ledelsesfunktioner.\nModulerne er udviklet i forlængelse af kvalitetsreformen fra 2007, der skal skabe bedre rammer for medarbejdere og ledere i den offentlige sektor og bedre service til borgerne. En del af aftalen indebærer, at en nærmere afgrænset gruppe af ledere i den offentlige sektor får ret til at gennemføre en lederuddannelse på diplomniveau. Offentlige institutionsledere og afdelingsledere på sygehuse, der har ledelse som primær jobfunktion er ifølge aftalerne omfattet af retten til en anerkendt lederuddannelse på diplomniveau, herunder således CCC's 6 certificerede moduler.\nDa DOL-modulerne er meritgivende til den eksisterende diplomuddannelse i ledelse, vil CCC's moduler derfor også være relevante for ledere og kommende ledere fra den private og den halvoffentlige sektor.\nMålet med Den Offentlige Lederuddannelse - der er et direkte resultat af trepartsforhandlingerne - er generelt at sikre større sammenhæng og forankring i de lederudviklingsforløb, de enkelte ledere skaber for sig selv. Den studerende bliver kvalificeret til selvstændigt at varetage ledelsesopgaver inden for områder som for eksempel personaleudvikling, organisationsforandring og strategi. Den studerende opøver dernæst evnen til at kunne reflektere over egen organisation, og gøre brug af teoretisk viden i løsningen af praktiske problemstillinger.\nDen studerende udvikler sin egen ledelsesidentitet og bliver bevidst om rollen som central medspiller i virksomhedens processer og udvikling. Derudover opnår den studerende viden om, hvordan man analyserer, vurderer og anvender de elementer, som indgår i ledelsesprocesserne fra strategisk til operationelt niveau.\nUddannelsen, der er certificeret af Undervisningsministeriet:\nEr fleksibel: Man kan vælge at tage et enkelt eller flere moduler, helt i sit eget tempo, eller man kan stykke uddannelsen sammen til en hel DOL, alt efter ønske og muligheder for at forene arbejdsliv med studier\nEr fuldt ud kompetencegivende på niveau med den "almindelige" diplomuddannelse i ledelse og med fuld mulighed for at overføre merit\nKan tilpasses arbejdspladsens særlige behov Faciliterer sparring på tværs af faglighed og sektorer\nKan blive en fælles uddannelsesvej for alle ledere i en virksomhed\nSkaber et fælles sprog omkring, hvad god ledelse er\nForbedrer lederrekrutteringen gennem tilbud om attraktive ledelsesforløb\nKan øge trivslen gennem bedre ledelse\nDen Offentlige Lederuddannelse er fleksibel og opbygget omkring moduler, som kan vælges og sammensættes, så uddannelsen matcher den enkelte leders udviklingsbehov. Deltagerne kan vælge at gennemføre enkelte moduler eller sammensætte en hel DOL ud fra seks grundmoduler samt tre valgfri moduler. CCC udbyder de 3 grundmoduler; Kommunikation, Det Personlige Lederskab og Personaleledelse, samt 3 valgmoduler; Coaching, Ledelse og Ledelsesfilosofi & Ledelse og Kompetenceudvikling. Modulerne kan tages i vilkårlig rækkefølge, da et af de overordnede mål med den nye offentlige lederuddannelse er, at man kan stykke uddannelsen sammen så fleksibelt som muligt og alt efter konkrete behov for ledelsesudvikling.\nUddannelsen styrker de studerendes personlige handlekompetencer set i forhold til ledelsesområdet. De studerende lærer således at arbejde professionelt med ledelse og lærer at håndtere komplicerede organisatoriske problemstillinger. Der tages udgangspunkt i den studerendes praktiske erfaringer samtidig med, at uddannelsen tilfører den studerende teoretisk viden om ledelse på højt niveau. Denne forbindelse mellem teori og praksis er central for uddannelsen og de metoder, som uddannelsen baseres på.\nUddannelsen gennemføres som aftenundervisning, hvor der for hvert modul er undervisning 1 gang ugentligt á 3 time i 7 uger eller 1 gang ugentligt á 4 time i 5 uger (incl. en ½ times pause pr. undervisningsdag).\nPrisen pr. modul er kr. 8.250,- (ekskl. moms)\nHeri er er inkluderet undervisning og vejledning, undervisningsmateriale (bøger, kompendier m.v), lettere forplejning ifb. undervisningen samt coaching i tilknytning til modulet v. CCC's coaches. Holdene vil typisk udgøre maksimalt 16 personer. Herved sikres det målrettede fokus på den enkelte deltager, som er CCC's særkende.\nCoachinguddannelsen er akkrediteret af EMCC\ntelefon: email: Tilmeld dig uddannelsen\nNy bog! Forstandig ledelse - udkommer den 7. november Sensommerfest - lige hvad der manglede\nMastergodkendelse til Copenhagen Coaching Center\nPh.d.-projekter i Copenhagen Coaching Center\nmore Copenhagen Coaching Center ApS - Kompagnistræde 22,1.sal - 1208 Kbh. K - Tlf. 3333 0078 - e-mail: info@copenhagencoaching.dk


Journalisten » Flere billeder i avisen\nFlere billeder i avisen\n"Der er kommet begivenheder i avisen, som vi ellers ikke ville have fået."\nDet siger Niels R. Hansen, der er redaktionssekretær og tovholder i den gruppe, der følger og analyserer forsøget.\nGruppen kan også konstatere, at der er kommet flere billeder i avisen. Både fra aftenmøder og fra akut opståede situationer, hvor der ikke er en fotograf i nærheden. For eksempel da det en aften brændte på torvet i Kjellerup få skridt fra redaktionen, hvor journalist Adam Haff var på arbejde.\n"I går var der en kæmpestor flok svaner i Gudenåen ved Mårslev. Det så journalisten, tog et billede og skrev en lille sjov tekst. De ville være fløjet, inden vores fotograf kunne nå at komme. Det kan godt være, der er nogle, der synes, sådan et billede er latterligt og ligegyldigt, men for læserne i Mårslev er det sjovt at se. Det kan da også godt være, at lokalredaktøren har tænkt, at så er han fri for at skrive tekst til de tre spalter," siger Niels Hansen.\nHan fortæller, at der også har været eksempler på journalister, der har taget billeder, der burde være taget af en fotograf. For eksempel tog en journalist kamera med på en reportagetur til Christiansborg, selv om der var bestilt en fotograf fra Nordfoto. Det endte med, at der blev brugt et par af fotografens og mange af journalistens billeder.\n"Konklusionen blev, at når journalisten er sammen med en fotograf, så skal man koncentrere sig om det, man er god til: Skrive en god tekst. Der er måske nogle, der har slået for meget ud med armene, men jeg er overbevist om, at forsøget finder sit leje inden så længe."\nOmvendt er der nogle journalister, der har fundet ud af, at de skal overvinde deres egen blufærdighed, hvis de skal rejse sig og gå op foran en fyldt teatersal og tage et billede af et dilettantstykke.\nLæs også: Journalister og fotografer lige dårlige, Jammerlige vilkår, Fotograferne skal tage billederne alvorligt, Traditionelle halvgamle fotografer og 30 billeder på tre måneder.


Få 3 gratis tilbud på hulmursisolering i Haslev\nDu er her: Forside / Hulmursisolering / Billig hulmursisolering i Haslev\nBillig hulmursisolering i Haslev\nBor du i et ældre hus i Haslev, kan det være værd at overveje at foretage en hulmursisolering, så du både kan spare penge på din varmeregning, få et bedre indeklima og begrænse dit CO2-aftryk. Her kan du hurtigt og nemt bestille 3 tilbud på billig hulmursisolering i Haslev.\n» Bestil 3 tilbud på hulmursisolering i Haslev\nNår du indhenter flere tilbud på hulmursisolering i Haslev, kan du bedre danne dig et indtryk af prisniveauet, så du undgår at betale for meget. Der kan nemlig sagtens være forskel på prisen for den samme opgave fra det ene isoleringsfirma i Haslev til det andet.\nI dag er der specifikke krav til isoleringen af nybyggede huse i Haslev såvel som i resten af landet. Der er krav om isolering af både ydervægge, loft og gulv. Kravene kan du finde i det gældende bygningsreglement.\nDesuden kan der nemt opstå kondens på indersiden af en kold ydervæg, når varm luft møder en kold ydervæg. I ældre huse i Haslev ser man derfor ofte en tendens til skimmelsvamp, som i værste fald kan brede sig og udgøre en sundhedsrisiko for husets beboere.\n3 vigtige fordele ved at efterisolere hulmuren i dit hus i Haslev\nFor mange husejere i Haslev er udsigten til en billigere varmeregning et godt incitament til at foretage en hulmursisolering af deres hus i Haslev. Udgiften til en isolering af hulmuren kan nemlig tjene sig selv hjem igen på sigt, fordi husets ydervægge nu kan holde meget bedre på varmen, så man ikke længere fyrer for gråspurvene.\nDerudover vil en bedre isolering af dit hus i Haslev forbedre indeklimaet. Du slipper for træk fra utætte vægge, og du minimerer risikoen for fugt og skimmelsvamp i dit hjem.\nSidst men ikke mindst bliver dit CO2-aftryk mindre, fordi du bruger mindre varme, så en efterisolering af dit hus i Haslev er også til gavn for klimaet.\nOvervej også hulmursisolering hvis du skal sælge dit hus i Haslev\nHar du planer om at sælge dit hus i Haslev, kan du eventuelt overveje, hvordan du gør det så attraktivt som muligt for interesserede købere. Energimærket er en af de faktorer, som kan påvirke et hussalg i den ene eller anden retning, fordi det indikerer, hvor dyrt eller billigt det er at varme et hus op.\nHulmursisolering er en forholdsvis billig måde at efterisolere et hus i Haslev, fordi det er ret nemt at udføre. I mange tilfælde vil en efterisolering af hulmuren på et hus forbedre energimærkningen. Det kan gøre det nemmere at sælge huset, og måske kan du endda tjene udgiften til hulmursisoleringen hjem, fordi din bolig stiger i værdi, når der er udsigt til en billigere varmeregning.\nHvad koster hulmursisolering i Haslev?\nPrisen på hulmursisolering i Haslev vil afhænge af, hvor meget isolering der skal bruges – hvilket igen afhænger af arealet på din hulmur. Måske er der tidligere foretaget en efterisolering af din hulmur, men isoleringen er efterhånden sunket sammen. Det kan et isoleringsfirma undersøge ved hjælp af en termografisk undersøgelse, hvor man kan se graden af varmetab gennem husets ydervægge.\nTermografi viser hvor godt dit hus i Haslev er isoleret\nEn termografering er en undersøgelse, hvor man måler overfladetemperaturen på dit hus i Haslev. Derfor skal en termografering udføres på et tidspunkt, hvor der er størst forskel på temperaturen udenfor og inde i dit hus. I Danmark vil det være i perioden september-april – det vil sige i det kølige efterår, om vinteren og i det tidlige forår. Desuden skal det helst være overskyet, når man udfører en termografisk undersøgelse, så man undgår, at solen varmer husets overflade op.\nResultatet af en termografisk undersøgelse er mere konkret end et energimærke, fordi den viser helt nøjagtigt, hvor stort varmetabet i dit hus er, og hvor utæthederne er. Er der fx tidligere foretaget en hulmursisolering af dit hus i Haslev, kan en termografering afsløre, om isoleringen er begyndt at falde sammen, så der mangler isolering øverst i hulmuren.\nHvordan får jeg 3 tilbud på hulmursisolering i Haslev?\nEr du på udkig efter et isoleringsfirma, som tilbyder billig hulmursisolering i Haslev? Så er det en god idé at indhente flere tilbud. Det kan du gøre ved at tage kontakt til flere forskellige isoleringsfirmaer i Haslev og omegn og bede dem om et tilbud på at isolere dit hus. Det tager lidt tid, men den vil være godt givet ud, fordi det giver dig mulighed for at sammenligne priser, inden du laver en aftale om at få hulmursisoleret dit hus i Haslev.\nMan skal aldrig sige ja til det første det bedste tilbud på hulmursisolering af et hus i Haslev, da der sagtens kan være stor forskel på den billigste og den dyreste pris for det samme arbejde. Når du sammenligner priser og tilbud, er det dog også vigtigt at være opmærksom på, om de forskellige tilbud indeholder alle udgifter til materialer, oprydning og bortkørsel af affald. Pas derfor på med at lade dig forblænde af det billigste tilbud på hulmursisolering i Haslev.\nSkal det være så nemt som muligt, kan du prøve at bestille 3 tilbud online på hulmursisolering i Haslev. Det er hurtigt klaret, fordi du bare skal beskrive din opgave en enkelt gang, inden du sender den ind til 3byggetilbud, som vi reklamerer for.\nHerefter bliver din opgave sendt videre til 3 isoleringsfirmaer i Haslev og omegn, som står klar til at give dig et godt tilbud på hulmursisolering i Haslev. Isoleringsfirmaerne ved godt, at du vil modtage flere tilbud på din opgave, så det kan være, at du får et rigtig godt tilbud på hulmursisolering af dit hus i Haslev.\nBillig hulmursisolering i Haslev med flere fordele\nNu er du forhåbentlig godt på vej til at få efterisoleret dit hus, så du kan se frem til en billigere varmeregning. Du kan nemlig forvente både en billigere varmeregning, et bedre indeklima og god samvittighed over for klimaet, hvis du beslutter dig for at få foretaget en hulmursisolering af dit hus i Haslev.\nPrevious Post: « Billig hulmursisolering i Hasle\nNext Post: Billig hulmursisolering i Hasselager »


Cykeltasker, sidetasker og rygsække - Alex Cykler Amager - Alex Cykler ApS\nCykeltilbehør>Tasker, sidetasker og rygsække\nDer er 283 varer.\nAlex Cykler forhandler cykeltasker, sidetasker og rygsække. Cykeltasker er ideelle til længere cykelture eller hvis du dagligt transporterer meget på din cykel.\nOrtlieb Packman Pro Two - Dark Chili...\nOrtlieb rygsæk i rød, 100% vandtæt. Vandtæt betyder helt tæt. Uanset hvor meget det regner - bliver dit udstyr ikke vådt. Rygsækkene er samlet med en form for svejsning. Du kan trygt lægge den bærbar computer ned i rygsække, selv om det regner i timevis, bliver den ikke våd.\nSadeltaske Topeak Micro\nTopeak sadeltaske Micro. Aero Wedgepack i aerodynamisk design og monteres let med strop på sadel stellet og på sadelpinden. Kan udvides på få sekunder.-Kapacitet: 0,41 liter-Passer til sadelpinds diameteren ø25 - ø34,9mm-Farve sort-M/refleks-lygteholder-vægt 85 gram. Monteres under sadlen og på sadelpinden, så det er ikke lige en taske der tabes\nSadeltaske Topeak small\nAero Wedge pack m/strop small .Aero Wedgepack i aerodynamisk design og monteres let med strop på stellet. Kan udvides yderligere på få sekunder-Kapacitet: 0,66 liter-M/refleks-passer til sadelpinds diameteren ø25 - 34,9mm-Farve sort.\nSadeltaske Topeak medium\nTopeak sadeltaske medium. Aero Wedgepack i aerodynamisk design og monteres let med strop på sadel stellet og på sadelpinden. Kan udvides på få sekunder.- Kapacitet: 0,98-1,13 liter- Passer til sadelpinds diameteren ø25 - ø34,9mm- Farve sort- M/refleks- Vægt 130 gram. Monteres under sadlen og på sadelpinden, så det er ikke lige en taske der tabes.\nSadeltaske Topeak Large\nTopeak sadeltaske Large. Aero Wedgepack i aerodynamisk design og monteres let med strop på sadel stellet og på sadelpinden. Kan udvides på få sekunder.- Kapacitet: 1.48-1,97 liter- Passer til sadelpinds diameteren ø25 - ø34,9mm- Farve sort- M/refleks- Vægt 165 gram. Monteres under sadlen og på sadelpinden, så det er ikke lige en taske der tabes.\nSKS Triangel steltaske\nMangler du plads på cykler til ekstra slanger og værktøj er denne SKS taske løsningen. Steltasken monteres med 3 velcro stropper så den sider godt fast. Taske kan bruges på race, Mtb og hverdags cyklen. - Navn SKS Triangel bag.- Volumen 1,4 ltr.- Mål 250 x 50 x 210 mm- Lynlås- Et stort rum- Refleks kant på begge sider. - Vægt 150 gram.\nZefal Z2 Taske - Cykeltaske\nZefal cykeltaske med integreret smartphone holder. Der medfølger gennemsigtig regncover. - Navn ZEFAL console Pack T2. - Vægt 200 gram. - Volume 1,2 L - Mål 205 x 95 x 110 mm.\nTaske Tri drybag - Vandtæt - Topeak\nEn vandtæt udgave er den originale TriBag fra Topeak. TriBag monteres let bag styret for nem adgang til energibarer eller mindre stykker værktøj og pumper.- Kapacitet: 0,6L- Top tube diameter: ø38 - ø52mm- Head tube diameter: ø34 - ø75mm- Vægt: 65g\nTaske Tribag All Weather - Topeak\nTopeak TriBag monteres hurtigt på det øverste rør og styret på din cykel. Det giver nem og hurtig adgang til alt det vigtige på din tur.- Kapacitet: 0,6L- Top tube diameter: ø38 - ø52mm- Head tube diameter: ø53 - ø75mm- Vægt: 65g-Mål 14cm lang, 11cm høj og 4cm dyb.


ETU 2008 Elevtilfredshedsundersøgelse - PDF\nDownload "ETU 2008 Elevtilfredshedsundersøgelse"\nJohanne Bertha Eriksen\n1 ETU 8 Elevtilfredshedsundersøgelse Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev Svarprocent: % (3 besvarelser ud af 438 mulige) Områderapport\n2 Introduktion Indhold 1. Indledning 2. Tilfredshed og Loyalitet 3. Overordnede faktorer og Prioriteringskort prioritering af det videre arbejde 4. Specifikke spørgsmål (Planlægning og organisering, Undervisere, Undervisning, Socialt miljø, Fysisk miljø og Image) 5. Temaer: Vejledning og Undervisningsmiljøvurdering (ikke med i alle rapporter) 6. Appendiks Indledning Formål Et dialogværktøj Denne rapport belyser brugerne af Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev's tilfredshed med skoledelen af deres uddannelse på de skoler, som medvirker i ESB netværket og viser, hvor man mest effektivt kan sætte ind med udviklingsarbejdet. Initiativet til undersøgelsen er oprindeligt taget af ESB netværket i 4, for at arbejde sammen for forbedringer og proaktivt understøtte fælles lærings- og forbedringsforløb. (Læs mere om formålet med og arbejdet i netværket på De overordnede formål med denne rapport er at støtte Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev i : at sikre at ressourcer anvendes effektivt på skolen at sikre at kvaliteten af uddannelserne er tilfredsstillende at skabe dialog og læring på tværs af områder decentralt i organisationen omkring det løbende forbedringsarbejde. Analyserne indeholdt i rapporterne hjælper skolen i dialogen omkring: Early warning dvs. har vi et problem? at identificere ændringer i brugernes opfattelser dvs. gør vi det rigtige? at identificere de faktorer, der BETYDER noget for brugernes tilfredshed og loyalitet dvs. hvordan kommer vi videre? at evaluere forbedringsinitiativer dvs. gjorde vi det rigtige? Spørgerammen nyt siden sidste måling! Datagrundlag Resultater i rapporten For at gøre resultaterne endnu mere målrettede mod de forskellige uddannelser indenfor ESB netværket, er der i år blevet brugt 3 spørgerammer en til EUD/SOSU/KVU/MVUuddannelser, en til gymnasiale uddannelser (HHX, HTX, HF, Alment Gym. og IB) og en til VUC-uddannelser, hvor det er aktuelt. Dog er der stadigvæk mange spørgsmål, som muliggør sammenligninger på tværs af skoler og uddannelser grundlaget for læring indenfor og på tværs af skoler i netværket! Hvor spørgsmålene er uddannelsesspecifikke, er det markeret tydeligt i rapporten. Dataindsamlingen er gennemført i efteråret 8. I alt erhvervsskole-, gymnasieelever, SOSU studerende og VUC kursister har deltaget i undersøgelsen fordelt på 39 institutioner og 121 uddannelser. Af disse tilhører 4.332, hvoraf 438 tilhører Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev. I rapporten finder du følgende resultater: Årets samlede resultat (og eventuelle tidligere resultater). Hvad er status? Sammenligning med det samlede resultat for. Adskiller vi os fra skolen? Sammenligning med gennemsnittet og andre skolers resultater for uddannelsen (Indgår kun hvis der er andre skoler, som også har samlet ind på uddannelsen). Hvor langt er vi fra andre skoler og hvem kan vi lærer noget af? Projektledelse Ennova har varetaget analyse og rapportering, og for visse skoler også dataindsamlingen. God fornøjelse! \n3 Datagrundlag Antal mulige svar Antal svar Svarprocent % Uddannelser på Ædelsmed % Bygge og anlæg % Bygnings- og brugerservice 5 85% Bygningskonstruktør % Ejendomsserviceassistent 8 8 % Film- og tv-produktionsuddannelsen % Fotograf % Grafisk Tekniker % HTX (Teknisk Gymnasium) % Industrioperatør % Industriteknikuddannelsen % Laboratorietandtekniker % Mediegrafiker 5 91% Medieproduktion % Multimediedesign AK % Murer % Procesoperatør 4 4 % Produktion og udvikling % Produktionsteknolog 47 % Snedkeruddannelsen % Strøm, styring og it % Struktør og brolægger 7 7 % Teknisk designer % Træfagenes byggeuddannelse (= tømrer) % Værktøjsmager 2 2 % \n4 Tilfredshed og Loyalitet Tilfredshed og Loyalitet Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 8 Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 7 Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev Tilfredshed Loyalitet \n5 Segmentering Segmentering Figuren viser, hvordan eleverne kan inddeles i typer ud fra samspillet mellem deres tilfredshed og loyalitet. Du kan læse mere om de fem typers karakteristika under figuren. Nederst på denne side kan du se den konkrete sammensætning af eleverne i Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev. Lav LOYALITET Høj 43 DE TROFASTE 46 PÅ-VEJ-VÆK 1 KERNEN AMBASSAD ØRER 57 8 DE TROLØSE Tallene i figuren til venstre, er det eksakte antal elever, lærlinge, kursister eller studerende i hver segmentering for Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev Lav TILFREDSHED Høj AMBASSADØRER Ambassadører kendetegnes ved høj tilfredshed og høj loyalitet. Deres yderst positive holdning bevirker, at de bidrager positivt til skolens virke, og at de anbefaler skole og uddannelse til venner og bekendte. KERNEN Kernen er positivt stemt over for skolen og uddannelsen og er kendetegnet ved en mellem til høj tilfredshed og loyalitet. De bidrager ligesom Ambassadørerne positivt til skolens virke. DE TROFASTE De Trofaste udtrykker lav tilfredshed og mellem til høj loyalitet. Når de - trods den lave tilfredshed - ikke ønsker eller overvejer at forlade uddannelsen/skolen, vil det typisk være begrundet i de betragtelige personlige omkostninger, der kan være ved at skifte uddannelse og/eller skole. DE TROLØSE De Troløse er meget kritiske og ikke afskrækkede ved tanken om at skifte uddannelse/skole, såfremt et markant bedre alternativ tilbyder sig. PÅ-VEJ-VÆK På-vej-væk er generelt kendetegnet ved at være utilfredse, og der er i tvivl om deres valg af uddannelse og uddannelsessted. Elevtyper på Inspk.- omr. Tæbyvej og Herlev Ambassadører Kernen De trofaste De troløse På-vej-væk Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 8 18% 52% 13% 3% 14% Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 7 23% 49% 13% 4% 11% 16% 44% 15% 4% 21% 23% 47% 11% 4% 15% \n6 Hvor skal der sættes ind for at forbedre tilfredshed og loyalitet? af overordnede områder (Indsatsparametre) Figuren viser vurdering af de seks overordnede områder, som påvirker Tilfredshed og Loyalitet. Alle områder behandles i detaljer i resten af rapporten, hvor du kan se de specifikke spørgsmål, der danner de viste resultater Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 8 Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 7 Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev Planlægning og organisering Undervisere Undervisning Socialt miljø Fysisk miljø Image Effekt på Tilfredshed og Loyalitet I cirkeldiagrammet kan du se, hvilke områder der har størst betydning på i Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev. 25% Planlægning og organisering 14% Undervisere 18% Undervisning 11% Socialt miljø 1% Fysisk miljø 23% Image Overordnet prioriteringskort Det overordnede prioriteringskort viser vurdering af de overordnede områder i kombination med den effekt, en forbedring vil have for Tilfredshed og Loyalitet. Når I skal udvælge indsatsområder, kan prioriteringskortene inspirere jer i debatten om, hvor der skal ske forbedringer hos jer. Prioriteringskortet er med andre ord et hjælperedskab og ikke en facitliste over, hvor der skal sættes ind. VURDERING 7 TILPAS VEDLIGEHOLD Undervisere 65 Undervisning Socialt miljø Fysisk miljø Image Planlægning og organisering Lav EFFEKT AF EN FORBEDRING Høj Planlægning og organisering Image VEDLIGEHOLD Undervisning TILPAS Undervisere Socialt miljø Fysisk miljø \n7 Planlægning og organisering Gennemgang af de seks indsatsområder De seks indsatsområder er dem du aktivt kan arbejde med for at forbedre den samlede tilfredshed og loyalitet. Derfor gennemgår vi på de følgende sider indsatsområderne hver for sig. Vi viser en vurdering af hvert spørgsmål, der er stillet for at vurdere forholdet. Prioriteringsskemaet på de følgende sider er kun gældende for det enkelte forhold. For at du kan vide, hvilken placering forholdet har i det overordnede prioriteringskort kan du kigge øverst til højre på siden. Der har vi angivet, hvor du er i kortet og hvad du derfor bør gøre. Planlægning og organisering Her ser du vurdering af de specifikke forhold under Planlægning og organisering i Inspk.- omr. Tæbyvej og Herlev. Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 8 Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 7 Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 6 Spørgsmålene i den øverste graf danner det samlede resultat for området Planlægning og organisering Planlægning og organisering 8. Information om regler, tidsfrister og ændringer i uddannelsen 9. Åbenhed overfor initiativer og forslag til forbedringer 1. Muligheder for at få vejledning/vejledningen er nyttig og støtter De resterende spørgsmål er uddybende i forhold til at forstå det samlede resultat for Planlægning og organisering. Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 8 Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 7 Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev Skemaplanlægningen 12. Information om aflysninger og ændringer af undervisning 13. Konsekvens overfor dem, der ikke overholder fraværsreglerne/konsekvens overfor dem, der ikke følger skolens regler \n8 Planlægning og organisering Prioriteringskort for Planlægning og organisering Prioriteringskortet viser vurdering af de specifikke forhold under Planlægning og organisering, og den effekt en forbedring vil have på samlede vurdering af Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlevs Planlægning og organisering. VURDERING 65 TILPAS VEDLIGEHOLD Lav EFFEKT AF EN FORBEDRING 12 Høj 8. Information om regler, tidsfrister og ændringer i uddannelsen 12. Information om aflysninger og ændringer af undervisning VEDLIGEHOLD 9. Åbenhed overfor initiativer og forslag til forbedringer TILPAS 1. Muligheder for at få vejledning/vejledningen er nyttig og støtter 13. Konsekvens overfor dem, der ikke overholder fraværsreglerne/konsekvens overfor dem, der ikke følger skolens regler 11. Skemaplanlægningen \n9 Undervisere Undervisere Her ser du vurdering af de specifikke forhold under Undervisere i Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev. Spørgsmålene i den øverste graf danner det samlede resultat for området Undervisere Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 8 Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 7 Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev Undervisere 14. Fagligt dygtige 15. Forklarer emnerne, så de bliver interessante 16. Engagerede De resterende spørgsmål er uddybende i forhold til at forstå det samlede resultat for Undervisere. Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 8 Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 7 Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev Forklarer emnerne, så de forstås 18. Samarbejder godt (koord. af opgaver, leveringer og beskeder) 19. Giver hjælp, hvis der er brug for det. Seriøse, godt forberedte, kommer til tiden, overholder aftaler 21. Tager hensyn til forskellighed (fagligt, personligt og socialt) Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 8 Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 7 Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev Løser konflikter, når det er nødvendigt 23. Konsekvens overfor useriøse elever/lærlinge/studerende 24. Lette at snakke med 25. Giver tilbagemelding på præstationer og arbejdsindsats \n10 Undervisere Prioriteringskort for Undervisere TILPAS VEDLIGEHOLD Prioriteringskortet viser vurdering af de specifikke forhold under Undervisere, og den effekt en forbedring vil have på samlede vurdering af Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlevs Undervisere. VURDERING Lav EFFEKT AF EN FORBEDRING Høj 15. Forklarer emnerne, så de bliver interessante 17. Forklarer emnerne, så de forstås 22. Løser konflikter, når det er nødvendigt VEDLIGEHOLD 14. Fagligt dygtige 16. Engagerede 19. Giver hjælp, hvis der er brug for det 21. Tager hensyn til forskellighed (fagligt, personligt og socialt) 24. Lette at snakke med TILPAS. Seriøse, godt forberedte, kommer til tiden, overholder aftaler 18. Samarbejder godt (koord. af opgaver, leveringer og beskeder) 23. Konsekvens overfor useriøse elever/lærlinge/studerende 25. Giver tilbagemelding på præstationer og arbejdsindsats \n11 Undervisning Undervisning Her ser du vurdering af de specifikke forhold under Undervisning i Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev. Spørgsmålene i den øverste graf danner det samlede resultat for området Undervisning. Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 8 Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 7 Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev Undervisning 26. Undervisningen udfordrer fagligt 27. Forhold mellem teori og praksis i undervisningen 28. Lærer tilstrækkeligt nyt hver dag De resterende spørgsmål er uddybende i forhold til at forstå det samlede resultat for Undervisning. Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 8 Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 7 Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev Arbejdsmængden på uddannelsen er passende 3. Oplever sjældent spildtid i undervisningen/projektforløb 31. Det faglige samarbejde med holdkammerater 32. Holdet/klassen fungerer godt (tilstrækkelig ro og orden) EUD2. Opgaverne/Projekterne er spændende \n12 Undervisning Prioriteringskort for Undervisning Prioriteringskortet viser vurdering af de specifikke forhold under Undervisning, og den effekt en forbedring vil have på samlede vurdering af Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlevs Undervisning. VURDERING TILPAS VEDLIGEHOLD EUD Lav EFFEKT AF EN FORBEDRING Høj 28. Lærer tilstrækkeligt nyt hver dag 3. Oplever sjældent spildtid i undervisningen/projektforløb VEDLIGEHOLD 26. Undervisningen udfordrer fagligt 27. Forhold mellem teori og praksis i undervisningen 29. Arbejdsmængden på uddannelsen er passende EUD2. Opgaverne/Projekterne er spændende TILPAS 31. Det faglige samarbejde med holdkammerater 32. Holdet/klassen fungerer godt (tilstrækkelig ro og orden) [Ingen punkter] \n13 Socialt miljø Socialt miljø Her ser du vurdering af de specifikke forhold under Socialt miljø i Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 8 Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 7 Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev Socialt miljø 39. Det sociale samvær på holdet/i klassen. Stemningen på uddannelsesstedet 41. Der afholdes tilstrækkeligt med fællesarrangementer Prioriteringskort for Socialt miljø Prioriteringskortet viser vurdering af de specifikke forhold under Socialt miljø, og den effekt en forbedring vil have på samlede vurdering af Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlevs Socialt miljø. VURDERING TILPAS VEDLIGEHOLD [Ingen punkter] VEDLIGEHOLD. Stemningen på uddannelsesstedet TILPAS 39. Det sociale samvær på holdet/i klassen 41. Der afholdes tilstrækkeligt med fællesarrangementer 3 Lav EFFEKT AF EN FORBEDRING Høj \n14 Fysisk miljø Fysisk miljø Her ser du vurdering af de specifikke forhold under Fysisk miljø i Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev. Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 8 Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 7 Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 6 Spørgsmålene i den øverste graf danner det samlede resultat for området Fysisk miljø Fysisk miljø 43. Skole-/arbejdsudstyr er tidssvarende 44. Uddannelsesstedets lokaler har en god standard 45. Uddannelsesstedets lokaler er rene De resterende spørgsmål er uddybende i forhold til at forstå det samlede resultat for Fysisk miljø. Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 8 Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 7 Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev God adgang til Pc ere/internet 47. Fysiske arbejdsforhold er gode 48. Undervisningslokalerne er behagelige at være i 49. Nemt at komme til og fra uddannelsesstedet \n15 Fysisk miljø Prioriteringskort for Fysisk miljø 75 TILPAS VEDLIGEHOLD 46 Prioriteringskortet viser vurdering af de specifikke forhold under Fysisk miljø, og den effekt en forbedring vil have på samlede vurdering af Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlevs Fysisk miljø. VURDERING Lav EFFEKT AF EN FORBEDRING Høj 44. Uddannelsesstedets lokaler har en god standard 45. Uddannelsesstedets lokaler er rene 47. Fysiske arbejdsforhold er gode 48. Undervisningslokalerne er behagelige at være i VEDLIGEHOLD [Ingen punkter] TILPAS 43. Skole-/arbejdsudstyr er tidssvarende 46. God adgang til Pc ere/internet 49. Nemt at komme til og fra uddannelsesstedet [Ingen punkter] \n16 Image Image Her ser du vurdering af de specifikke forhold under Image i Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev. Spørgsmålene i den øverste graf danner det samlede resultat for området Image. Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 8 Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 7 Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev Image 5. Lærer det, man har brug for 51. Andre opfatter uddannelsesstedet som et godt sted at uddanne sig 52. Uddannelsesstedet er præget af nytænkning De resterende spørgsmål er uddybende i forhold til at forstå det samlede resultat for Image. Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 8 Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 7 Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev Giver godt grundlag for at uddanne sig videre bagefter EUD3. Giver mulighed for at få spændende job bagefter \n17 Image Prioriteringskort for Image Prioriteringskortet viser vurdering af de specifikke forhold under Image, og den effekt en forbedring vil have på samlede vurdering af Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlevs Image. VURDERING 85 TILPAS VEDLIGEHOLD EUD Lav EFFEKT AF EN FORBEDRING Høj 5. Lærer det, man har brug for 51. Andre opfatter uddannelsesstedet som et godt sted at uddanne sig VEDLIGEHOLD [Ingen punkter] TILPAS 53. Giver godt grundlag for at uddanne sig videre bagefter EUD3. Giver mulighed for at få spændende job bagefter 52. Uddannelsesstedet er præget af nytænkning \n18 Kontaktlærerordning og uddannelsesplan af spørgsmålene vedrørende kontaktlærerordning og uddannelsesplan Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 8 Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 7 Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev K1. Uddannelsesplanen er nyttig og støtter K2. Det er nemt at få en aftale med en kontaktlærer K3. Kontaktlærerens vejledningen er nyttig og støtter \n19 Vejledning og støtte under uddannelsen af spørgsmålene vedrørende vejledning og støtte under uddannelsen Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 8 Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 7 Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev ST1. Det er nemt at få en aftale med en vejleder ST2. Vejledningen er nyttig og støtter ST3. Der er et sted at gå hen ved personlige problemer \n20 Undervisningsmiljøvurdering af det æstetiske, psykiske og fysiske miljø Æstetisk Miljø Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 8 Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev 7 Inspk.-omr. Tæbyvej og Herlev AE1. Undervisningslokalerne er indrettet så de virker inspirerende AE2. Fællesarealerne er spændende at opholde sig i AE3. Skolen er flot udsmykket AE4. Skolens udemiljø er spændende AE5. Skolen er generelt godt vedligeholdt Socialt miljø Socialt miljø 39. Det sociale samvær på holdet/i klassen. Stemningen på uddannelsesstedet 41. Der afholdes tilstrækkeligt med fællesarrangementer Fysisk miljø Fysisk miljø 43. Skole-/arbejdsudstyr er tidssvarende 44. Uddannelsesstedets lokaler har en god standard 45. Uddannelsesstedets lokaler er rene God adgang til Pc ere/internet 47. Fysiske arbejdsforhold er gode 48. Undervisningslokalerne er behagelige at være i 49. Nemt at komme til og fra uddannelsesstedet \n21 Appendiks - Hvordan skabes tilfredshed og loyalitet? Undersøgelsesmodellen Ennova har udviklet en undersøgelsesmodel specielt til erhvervs- og gymnasieskolemiljøet, hvilket garanterer for den bedst mulige beskrivelse af tilfredshedsog loyalitetsskabelse på de mange danske uddannelsesintitutioner. Modellen giver svar på to centrale spørgsmål: Hvor tilfredse er eleverne, lærlingene, kursisterne og de studerende? Hvilke faktorer har størst betydning for elevernes, lærlingenes og de studerendes tilfredshed og loyalitet Tolkning af modellen Modellen viser, at de 5 første faktorer i modellen påvirker, hvordan eleverne, lærlingene, kursisterne og de studerende oplever skolen - dvs. skolens image. Det betyder, at når man arbejder med at forbedre de 5 første faktorer i modellen, vil man samtidigt indirekte forbedre elvernes, lærlingenes, kursisternes og de studerendes opfattelse af skolens image. Image har dog også en selvstændig effekt på tilfredshed og loyalitet, som kan påvirkes direkte. Ved at forbedre de 6 faktorer vil man alt andet lige få det ønskede udbytte: mere tilfredse elever, lærlinge, kursister og studerende, som bliver på uddannelsesstedet. Indsatsparametre Resultatparametre Planlægning og Organisering Tilfredshed Loyalitet Undervisere Undervisning Image Socialt Miljø Fysisk Miljø \n22 Appendiks - Undersøgelsens spørgsmål (1/2) Blå: Spørgsmål, som kun findes i en spørgeramme. Grå: Små forskelle i formuleringen i de tre spørgerammer, men samme indhold. Tilfredshed (Faktor indgår i modellen) Loyalitet (Faktor indgår i modellen) - På baggrund af dine samlede erfaringer med uddannelsen og [Skolenavn], hvor tilfreds er du så, alt i alt? - Forestil dig nu det perfekte uddannelsessted. Hvor langt fra eller tæt på dette ideal er [Skolenavn]? - I hvilken grad synes du, at din uddannelse og [Skolenavn] lever op til dine samlede forventninger - Jeg vil anbefale andre at vælge [Skolenavn] - Jeg vil anbefale andre at vælge min uddannelse - Hvis jeg i dag skulle starte på min uddannelse og frit kunne vælge skole, ville jeg vælge [Skolenavn] igen - Hvis jeg skulle vælge uddannelse igen, ville jeg vælge min nuværende uddannelse Planlægning og Organisering (Faktor indgår i modellen) Undervisere (Faktor indgår i modellen) Undervisning (Faktor indgår i modellen) Socialt miljø (Faktor indgår i modellen) Fysisk miljø (Faktor indgår i modellen) - Jeg får god information om regler, tidsfrister og ændringer i uddannelsen (i forhold til studieordning/ bekendtgørelse) - Der er åbenhed overfor mine initiativer og forslag til forbedringer - Skemaplanlægningen er god - Jeg får god information om aflysninger og ændringer af undervisning - EUD/KVU/MVU: Skolen er konsekvent overfor [elever/lærlinge/studerende], der ikke følger skolens regler [(fravær, hærværk, tyveri, alkohol, eksamenssnyd, rygning, etc.)], GYM/VUC: Skolen er konsekvent i forhold til fraværsreglerne - EUD/KVU/MVU: Jeg har gode muligheder for at få vejledning om min uddannelse, praktik og videre uddannelse, GYM/VUC: Studievejledningen er nyttig og støtter mig i min uddannelse - mine undervisere er fagligt dygtige - Mine undervisere er gode til at forklare emnerne, så jeg forstår dem - Mine undervisere er gode til at forklare emnerne, så de bliver interessante - Mine undervisere er gode til at samarbejde (koordinering af opgaveaflevering og undervisningsforløb, giver samme beskeder/fortæller det samme) - Jeg kan få hjælp fra mine undervisere, hvis jeg har brug for det - Mine undervisere er seriøse, dvs. er godt forberedte, kommer til tiden, overholder aftaler, etc - Mine undervisere tager hensyn til [elevernes/de studerendes] forskellighed (fagligt, personligt og socialt) - Mine undervisere løser konflikter, når det er nødvendigt - Mine undervisere er konsekvente overfor useriøse [elever/studerende] - mine undervisere er lette at snakke med - mine undervisere er engagerede - mine undervisere er gode til at give tilbagemelding På mine præstationer og min arbejdsindsats - Undervisningen udfordrer mig fagligt - Der er et godt forhold mellem teori og praksis I Undervisningen - Arbejdsmængden På min uddannelse er passende - Jeg lærer tilstrækkeligt nyt hver dag I min uddannelse - Jeg oplever sjældent spildtid I Undervisningen/projektforløb - det faglige samarbejde med mine holdkammerater er godt - Holdet/klassen fungerer godt I Undervisningen (tilstrækkelig ro og orden) - GYM: De tværfaglige projektforløb er relevante - GYM: Jeg bliver dygtigere til fagene af at løse De skriftlige opgaver - EUD: Opgaverne/Projekterne er spændende - VUC: IT inddrages tilstrækkeligt I Undervisningen - VUC: [First Class/Share Point/Fronter/Lectio] er nyttigt og støtter mig i min uddannelse/mit kursusforløb - VUC: Indflydelse på undervisningen, fx arbejdsformer og undervisningsmateriale - det sociale samvær På Holdet/I klassen er godt - Der er en god stemning på [Skolenavn] - EUD/KVU/MVU/VUC: [Skolenavn] afholder et passende antal fællesarrangementer, GYM: [Skolenavn] afholder et passende antal fællesarrangementer (Fx morgensamling og fællestimer) - GYM: [Skolenavn] afholder et passende antal arrangementer efter skoletid (Fx fester, caféer, sport, o. lign.) - Jeg har god adgang til computere og Internettet På min skole - Mine fysiske arbejdsforhold er gode (borde, stole, laboratorier og værksteder) - Skolens lokaler har en god standard - Skolens lokaler er rene - Undervisningslokalerne er behagelige at være i (plads, lys og varme) - Det er nemt at komme til og fra [Skolenavn] - EUD/KVU/MVU: Mit skole-/arbejdsudstyr er tidssvarende (maskiner, værktøj, bøger), GYM/VUC: Mit skole-/arbejdsudstyr er tidssvarende (bøger og laboratorie- og værkstedsudstyr) \n23 Appendiks - Undersøgelsens spørgsmål (2/2) Blå: Spørgsmål, som kun findes i en spørgeramme. Grå: Små forskelle i formuleringen i de to spørgerammer, men samme indhold. Image (Faktor indgår i modellen) Kontaktlærerordning og uddannelsesplan Vejledning og støtte under uddannelsen Æstetisk Miljø (Indgår i undervisningsmiljøvurderingen) - På [Skolenavn] og uddannelsen lærer jeg det, jeg har brug for - Min uddannelse giver mig et godt grundlag for at kunne uddanne mig yderligere, hvis jeg senere skulle ønske det - Jeg tror, andre opfatter [Skolenavn] som et godt sted at uddanne sig - [Skolenavn] er præget af nytænkning - EUD/KVU/MVU: min uddannelse giver mig mulighed for at få et spændende job bagefter - EUD/KVU/MVU: min uddannelsesplan er nyttig og støtter mig I min uddannelse - EUD/KVU/MVU: det er nemt at få en aftale med min kontaktlærer - EUD/KVU/MVU: min kontaktlærers vejledning er nyttig og støtter mig I min uddannelse - det er nemt at få en aftale med en studievejleder - Jeg føler at jeg har et sted på skolen at gå hen, hvis jeg har personlige problemer - EUD/KVU/MVU: Uddannelses- og erhvervsvejledningen er nyttig og støtter mig i min uddannelse, GYM/VUC: Studievejledningen er nyttig og støtter mig i min uddannelse - GYM: Lektiecaféen er et godt tilbud - GYM: har du brugt Studieplan? - GYM: Studieplan er et nyttigt værktøj I dagligdagen - Undervisningslokalerne er indrettet så De virker inspirerende - Fællesarealerne er spændende at opholde sig i - Skolen er flot udsmykket - Skolens udemiljø er spændende - Skolen er generelt godt vedligeholdt Optagelse på VUC og [SkoleNavn] Frafald på VUC og [Skolenavn] - VUC: Kendskab til VUC s fagtilbud - VUC: af tilmeldingsprocessen i forbindelse med optag på VUC og [Skolenavn] - VUC: Relevante oplysninger og præcis information om fagene og skema - VUC: Orienteret om hvad uddannelsen kan bruges til - VUC: Overvejet at holde op på VUC - VUC: Hvad er den primære årsag, hvis man har overvejet at holde op på VUC Baggrund/Demografi - Angiv venligst dit køn - GYM: Angiv venligst din årgang - EUD/KVU/MVU: Angiv venligst din alder - VUC: Angiv venligst din alder \n24 Appendiks om vurderinger og beregnet betydning er I spørgeskemaet har eleverne, lærlingene, kursisterne og de studerende besvaret spørgsmålene på en skala fra 1 til 1, hvor 1 er den laveste og 1 er den højeste vurdering. Bagefter er svarene blevet overført til en skala fra til. Hvis en elev, lærling, kursist eller studerende har svaret 1 på et spørgsmål, er svaret omregnet til scoren. Hvis svaret er 2, omregnes det til 11, 3 til 22 og så fremdeles. Lav 1 2 Høj Indeks Betydning: Hvor skal vi starte? Undersøgelsen måler ikke blot tilfredsheden og loyaliteten, men også hvor vigtige de enkelte områder er for eleverne, lærlingene, kursisterne og studerende. Ennova har vha. statistiske beregninger undersøgt sammenhængen mellem områderne og den overordnede tilfredshed og loyalitet. Hvis der er tydelig sammenhæng mellem et område og tilfredsheden, kan man udlede, at området er af stor betydning for eleven, lærlingen, kursisten eller den studerende. Graden af sammenhæng afgør, hvilke områder man mest effektivt kan arbejde med for at forbedre elevernes, lærlingenes, kursisternes eller den studerendes tilfredshed: Hvis der er stor sammenhæng mellem et område og tilfredsheden, vil højere vurdering af området også medføre øget tilfredshed. Og omvendt: Er der lav grad af sammenhæng, vil en højere vurdering af området ikke have særlig stor betydning for elevens, lærlingens, kursistens eller den studerendes tilfredshed. Undersøgelsen viser hvilke områder, som er vigtigst for eleverne, lærlingene, kursisterne eller de studerende, og som har størst betydning for deres tilfredshed. PLANLÆGNING OG ORGANISERING UNDERVISERE "Hvor skal vi starte?" UNDERVISNING SOCIALT MILJØ FYSISK MILJØ IMAGE \n25 Appendiks overordnede og specifikke prioriteringskort To typer af prioriteringskort I rapporten bruges to typer af prioriteringskort: ét overordnet prioriteringskort og en række specifikke prioriteringskort. Overordnet prioriteringskort Det overordnede prioriteringskort angiver prioriteringen af de seks områder: Planlægning og organisering, Undervisere, Undervisning, Socialt miljø, Fysisk miljø samt Image. Kortet viser, hvordan disse områder kan bestemmes som hhv. indsatsområder (Prioriter), styrker (Vedligehold), muligheder (Tilpas) eller svagheder (Observer) i forhold til at forbedre den overordnede tilfredshed og loyalitet. NB: Det skal som hovedregel være det overordnede prioriteringskort, som afgør, hvilket område man prioriterer højest i det videre udviklingsarbejde. Herefter bruger man de specifikke prioriteringskort til at finde ud af hvilke spørgsmål, som bidrager mest til skabelsen af området. Specifikke prioriteringskort De specifikke prioriteringskort er mere detaljerede og viser prioriteringen på spørgsmålsniveau. De specifikke prioriteringskort viser således, hvordan de enkelte spørgsmål under et givent område kan kategoriseres som hhv. indsatsområder (Prioriter), styrker (Vedligehold), muligheder (Tilpas) eller svagheder (Observer) i forhold til at forbedre tilfredsheden med området. Et eksempel I eksemplet nedenfor bør man primært sætte ressourcerne ind på at forbedre område 2, da det ligger i feltet for indsatsområder (Prioriter), mens område 1 ligger i feltet for muligheder (Tilpas). Hvordan kan man så konkret forbedre område 2? Her skal man se på det specifikke prioriteringskort, som knytter sig til område 2. Man vil opnå den mest effektive forbedringsindsats ved at fokusere på de spørgsmål, som på dette kort ligger i feltet for indsatsområder (markeret med en rød firkant). Overordnet prioriteringskort Specifikke prioriteringskort Prioriteringskortet er opdelt i fire felter af en vandret og en lodret linie. Disse linier angiver gennemsnittet for henholdsvis vurderingen (den vandrette linie) og betydningen (den lodrette linie). NB: Da linierne er gennemsnittet af punkterne, vil de ligge forskelligt fra kort til kort. Af samme grund vil der altid være punkter på begge sider af linierne. Det betyder, at der altid er områder at prioritere - også når alle vurderinger generelt er gode. Dette er en af grundtankerne i arbejdet med kvalitet - der kan altid findes forbedringer. TILPAS OMRÅDE 1 OMRÅDE 2 VEDLIGEHOLD OMRÅDE 1 OMRÅDE 2 \n26 Ennova A/S Daugbjergvej 26 DK- Århus C T W\nETU 9 Elevtilfredshedsundersøgelse Inspk.-omr. Glostrup Svarprocent: 76% (219 besvarelser ud af 289 mulige) Områderapport Introduktion Indhold 1. Indledning 2. Tilfredshed og Loyalitet 3. Overordnede faktorer\nTilfredshedsundersøgelse 1 Erhvervsakademier og Professionshøjskoler December 1 Metropol Svarprocent: 49% (1.16 besvarelser ud af 2.278 mulige) Institutionsrapport Introduktion Indhold Indledning 1. Introduktion\nSpecialundervisningsnetværket Elevtilfredshedsundersøgelse 8 Specialundervisningsnetværket Svarprocent: 72% (29 besvarelser ud af 3 mulige) Netværksrapport Indhold og forord Indhold Overordnet resultat:


12 år med sandheden mellem linjerne - FLA : FLA\n28-07-2019 | 12:43 | af Jens Nygaard\nI nazitiden var Flensborg Avis i flere omgange igen i livsfare. Ved krigens slutning var der tale om en meget mager avis på få sider - men abonnenterne holdt med bemærkelsesværdig iver fast ved en af de få aviser i Tyskland, der ikke var ramt af den totale ensretning.\nAllerede i foråret 1932 var chefredaktøren på Flensborg Avis, Ernst Christiansen, klar over, hvad de tyske nazister var for en størrelse:\n– De kalder på hadet i samme åndedræt, som de taler om samling, skrev han i en leder i slutningen af april.\nTidligere var Hitler og hans nazister af mange blevet betragtet som noget af en døgnflue, men det ændredes senest efter valget i juli 1932: Partiet fik 37 procent af stemmerne i hele Tyskland, i Slesvig-Holsten var det hele 51 procent, og i Sydslesvig var det næsten 62 procent.\nDet var den højeste tilslutning noget sted i Tyskland, og det hang blandt andet sammen med mange frustrerede landboere. Inde i byerne støttede mange i stedet kommunisterne. Det danske mindretal bestod dengang som nu i høj grad af småkårsfolk, og nogle af kerneområderne som Nørregade og Nystaden blev kaldt den Røde Plads og Klein Moskau.\nFlensborg Avis kunne kun meget sporadisk berette om overgreb mod for eksempel de tyske jøder i 30erne. De fandt dog også sted i Flensborg, som det ses her på billedet.\nAvisens korrespondent i Berlin, Jacob Kronika, regnede ligesom mange andre med, at nazisterne ville gå tilbage ved valget i 1933. Med mindre altså Hitler blev gjort til rigskansler, men “der er selvfølgelig ingen udsigter i så henseende”, skrev han. Og tog gevaldigt fejl. Præsident Hindenburg gjorde Hitler til rigskansler.\nDer blev hurtigt blæst til kamp mod alle politiske modstandere, der brutalt blev undertrykt. I Sydslesvig forsøgte de lokale nazister at kæde det danske mindretal sammen med de særligt forhadte kommunister.\nProblemet var, at de slesvig-holstenske nazister ikke fik støtte fra Berlin, og at der herfra ikke blev udstedt paroler rettet mod det danske mindretal. I stedet var både propagandaministeriet og især udenrigsministeriet interesseret i en afdæmpet linje – blandt andet af hensyn til forholdet til Danmark. Det skulle blive en skillelinje, der kendetegnede hele perioden og fik stor betydning for avisens syn på det nye regime.\nLæs hele artiklen i lørdagsudgaven af Flensborg Avis eller se mere her.


Hvem er Classic Race Aarhus? | Classic Race Aarhus\nIdeen til Classic Race Aarhus opstod, da entreprenør og daværende medlem af Aarhus Byråd, Niels Brøchner, sammen med en række venner i slutningen af 00’erne var til Copenhagen Historic Grand Prix. Her opstod ikke bare en ide, men også et ønske om at skabe en lignende event i Aarhus.\nEfter tre års hårdt arbejde var alt klar til, at den første udgave af Classic Race Aarhus løb af stablen den 26.-27. juni 2010, hvor HKH Prins Joachim, i sin cremefarvede Lotus Cortina med startnummer 65 på siden, vandt i 65-klassen.\nEt sandt scoop\nClassic Race har modtaget følgende priser


de naturlige levesteder for betta splendens\nBetta splendens , ofte benævnt Siamese kampfisk eller blot betaer , er en farverig , hårdføre fisk der kan tåle en række miljømæssige forhold både i fangenskab og i naturen . Som deres fælles navnet antyder , vil disse fisk kæmpe ondskabsfuldt med medlemmer af samme køn , men mænd og kvinder sameksistere fredeligt . Den generelle lette at holde bettas i fangenskab og deres eksotiske farve gør dem en fælles websted i pet butikker rundt om i verden . Men de er også fælles i deres naturlige levesteder i det sydøstlige Asien .\nBetta splendens tilhører en taksonomisk underordenen af fisk kaldet Anabantoidei , kendt som luft- vejrtrækning fisk . Disse fisk har en særlig orgel er placeret bag deres mund-kaldet en labyrint-der tillader dem at tage i atmosfærisk luft og udtrække ilt til at trække vejret . Den Anabantoidei gruppe er ofte benævnes labyrint fisk .\nBettas nogle gange kaldt " juveler Orienten "på grund af deres lyse farve . Bettas har været værdsat for over 100 år i fangenskab for deres dybe blues og lyse rød farve . I deres oprindelige levested , dog bettas er langt mindre slående . I naturen bettas er grå , brun eller sølv i farve med lette røde og grønne højdepunkter og de vil kun gøre deres farver , når tiltrække en mage eller at forsvare deres territorium . De har været selektivt avlet i fangenskab til deres farver og store finner resulterer i flere forskellige farver morfer .\nI naturen betta fisk er hjemmehørende i Thailand og Cambodja . De foretrækker de varme lavvandede sumpe og ris bøffer . Grund af deres evne til at ånde atmosfærisk ilt , kan de overleve i miljøer , at mange fisk kan ikke , herunder lav iltet og forurenet vand af bymiljøer .\nBettas har en opadvendt mund , som de bruger til at snuppe små insekter bytte fra vandoverfladen . De vil også indgå på forskellige typer af plankton samt insektlarver . Den lejlighed , vil bettas spise vegetation , men de er først og fremmest kødædende .\nDen mandlige betta gør meget af arbejdet i forbindelse med gengivelsen processen . Bettas bygge boble reder på vandoverfladen nær vegetation i deres naturlige habitat . Hanner slurk luft fra overfladen og lave små boble reder . Derefter tiltrække hunner ved at vise deres finner , afbrænding af deres gæller , og blive så lyse som de kan . Hvis du er interesseret , vil en kvindelig lægge sine æg og hannen vil så befrugte dem , samle æg i munden og derefter placere dem , én efter én , til boblen reden . Mænd vil indædt vogte reden fra rovdyr , indtil æggene klækkes .\nBettas er berømte for deres territoriale displays mod andre medlemmer af samme køn . Hannerne er særligt dramatiske og kan ses i specialdesignede tanke kaldet betta kaserne , som gør det muligt mænd til at se hinanden , men ikke kommer i kontakt på grund af skilleplader i tanken . For at se den farvning , der vises i en ensom mand , skal du blot holde et spejl op til tanken , og lad fisken til at se sit eget spejlbillede .\nLæs mere: typer af haletudser og frøer


Neva - Historier om et skib. Litauen\nLitauen (Neva - historier om et skib)\nAndreas Mygind Røpke & Bjørn Andersen\nKort. Udenrigsministeriets landefakta\nDanske virksomheder flytter til Litauen. Arbejdsmarkedsforhold i Litauen\nLitauen (Lietuva). Kort. Udenrigsministeriets landefakta\nHvis du klikker på kortet, kommer det frem i større format (ca. 140k).\nUdenrigsministeriets landefakta (pr. december 2002): http://www.um.dk/cgi-bin/dyn3nt/dyn3.exe?prog=show&pageid=96&land=124\nI bogen om »Neva« indgår et afsnit om Litauens historie, som du kan downloade ved at klikke på overskriften (Litauens historie).\nNB filen er i pdf-format og er forholdsvis stor (omkring 0,3 MB), så vær tålmodig.\nNationalmuseet i København viser fra 19.9.2002 til 26.1.2003\n»Mare Balticum«. Østersøen - myte, historie og kunst i 1000 år.\n»Mare Balticum« består af udstillingen på Nationalmuseet, et udstillingskatalog, et nummer af Nationalmuseets kvartalsskrift og »noget« på internettet.\nInternet-»udgaven«. Se selv på: http://marebalticum.natmus.dk/ - tryk fx nederst i venstre hjørne for at komme videre. Kataloget og kvartalsskriftet vender vi (formentlig) tilbage til på et senere tidspunkt.\nSelve udstillingen består af to meget forskellige dele - en historisk orienteret del og en kunstnerisk. I den kunstneriske er der en række værker fra de senere år, som er placeret sådan at de på det nærmeste står uden for og omkranser Historien. Den kunstneriske del vil næppe »ramme« mange. God kunst må give en oplevelse, være en udfordring, vise »tingene« under en anden synsvinkel end den gængse, være provokerende på én eller anden fremadrettet måde, men der er ikke meget hér der har dén karakter. Kunstnerne har givetvis tænkt alvorligt over hvad de ville, men i denne sammenhæng virker bidragene - med visse undtagelser - ikke rigtig.\nDer er et skib, et vikingeskib måske, der består af en serie lysstofrør. Lys over vand, det er dét vi vil? - kunne man spørge med en omskrivning af en ældre dansk digter.\nDer er fire TV-apparater der står i hvert sit ringhjørne og »taler til hinanden«. Måske er dét der bliver sagt interessant? Nogen virkelig dialog er der ikke tale om. Og hvillke gæster finder på at sætte sig ved 4 TV-apparater der hver siger noget forskelligt? Måske journalister eller børshandlere - men opstillingen vil heller ikke fange dem.\nDer var udstillingsgæster i den kunstneriske omkreds, men det var (under vores besøg) meget få; langt de fleste bevægede sig rundt i det historiske afsnit.\nDen historiske del er bedre end ingenting, men langt fra i topklasse.\nForskellige steder i Østersø-området vises. Hvert sted har fået én eller to montrer, og der er »perler« iblandt og interessante sager, men når man forlader udstillingen, så er man temmelig usikker på hvad hensigten kan have været - bortset fra at vise en serie borge og fæstninger, enkelte anlagt lige over for hinanden, og at give et indtryk af at forskellige magter til forskellige tider har forsøgt at kontrollere eller udvide geschäften, hvilket i det store og hele måtte være på andres bekostning - på andre »magters« bekostning, men først og fremmest på lokalbefolkningens.\nSlaget ved Lyndanisse i Estland - foreviget på sikker afstand af »overleveringen«. Udsnit af C.A. Lorentzen's billede fra 1809: »Dannebrog falder ned fra himlen under Volmerslaget ved Lyndanis 15. juni 1219«. Billedet kan ses i stor størrelse på Statens Museum for Kunst's internetside (dvs. i S/H). Søg fx på »Dannebrog« på: http://www.smk.dk/smk.nsf/artsearch?openform. Billedet kan give anledning til mange diskussioner: Hvad skulle danskerne i Estland? - Hvorfor pakkede vi sammen igen? - Hvorfor malede Lorentzen som han gjorde, på et langt senere tidspunkt?. Hvorfor maler man ikke sådan i dag?\nDet er nemt at se at svenskerne og danskerne - periodevis - har været overordentlig aktive i området, hvor også Hansa'en spillede en stor rolle. Danskerne satte sig på Estland, men solgte i det følgende århundrede fra til Den Tyske Orden. Svenskerne forsøgte - over en forholdsvis lang periode - at etablere sig som en egentlig Østersømagt (se i øvrigt om Peter Englund's bog nedenfor). Og så var der i en senere tid Russerne der satte sig uendelig tungt på hele området fra Leningrad og frem til den vesttyske grænse. Men en virkelig fornemmelse af hvad det hele gik ud på - til forskellige tider - og hvilken reel betydning »det« har haft for indbyggerne i Pommern, Polen, Estland, Letland og Litauen er svær at få ... af selve udstillingen. Selv om den er velordnet (fordi den tager os på en »systematisk« rejse fra sted til sted), så er den u-ordentlig fordi den ikke giver et brugbart overblik eller perspektiv. Det svarer næsten til at læse en Europahistorie der er sat alfabetisk op - det kan være godt nok til visse formål, men ikke til at få en helhedsfornemmelse af de lange linier.\nDet er sikkert forskelligt hvad den besøgende vil betragte som »perler« - men der er Erik Dahlbergh's spionkort over København fra midten af 1600-tallet. Der er nogle af Tycho Brahe's optegnelser. Der er nogle gamle billeder og genstande. Forresten er der også Bjørn Nørgaard's nydelige Uranienborg-skulptur.\nVi kiggede en del på Memel (sådan hed Klaipeda en rum tid). Der var spændende billeder og modeller af den gamle borg. Nogle enkeltfund var der også. Men ikke meget (om overhovedet noget) der kunne binde det gamle Memel sammen med nutidens Klaipeda. Königsberg-afsnittet var til sammenligning »tættere på«, for der var dog lidt om de militære installationer i Sovjettiden - og noget om en kosmonaut: Mare Balticum?\nHvis man har noget konkret at komme efter, kan det være en god idé at lægge vejen forbi. Men hvis man står på mere eller mindre bar bund og bare er almindelig nysgerrig eller en stor skoleunge, er det svært at se hvad man kan få ud af at tage til »Mare Balticum«.\nHvad årsagen end kan have været, så er udstillingen henlagt til et grotteagtigt mørke. Der er muligvis nogle af genstandene der ikke tåler dagslys - men det kunne man arrangere sig ud af; der er muligvis nogle af kunsttingene der tager sig bedst ud på mørk baggrund, lysstofskibet for eksempel. Men ellers havde det været en god idé at komme ud fra den historiske grotte og se lidt optimistisk på fremtiden. Det er måske dét der virkelig mangler: Fremtiden. Kunne man forestille sig at vi kunne »hænge sammen« på en måde som vi alle kunne have fordel af? Kunne udstillingen ikke have leveret et bedre afsæt til dét?\nKarl X Gustav i Baltikum og ... Danmark\nDen svenske historiker Peter Englund har skrevet bogen »Den oövervinnerlige«, der handler om Karl X Gustav og hans krige i 1650'erne. Først angreb Karl X Gustav Polen og Baltikum, siden vendte han sig mod Danmark. Du kan downloade en anmeldelse af bogen (klik tv. eller på »bogen«).\nI bogen om »Neva« indgår et kort afsnit om Litauisk sprog, som du kan downloade ved at klikke på overskriften (Litauisk sprog).\nSøndag 22.12.2002 var der præsidentvalg; 17 kandidater stillede op. Den hidtidige præsident, Valdas Adamkus, vandt med godt 40 % af stemmerne; næstflest stemmer fik tidligere statsminister Rolandas Paksas med knap 24 %. Da Adamkus ikke opnåede de 50% der er nødvendige for at blive valgt i 1' runde, skal der holdes ny runde 5.1.2003. Her kan der kun stemmes på Adamkus (76) og Paksas (46).\nI 2' runde fik Rolandas Paksas flest stemmer; de fleste - for ikke at sige alle - havde ellers regnet med at Adamkus ville vinde. Paksas har været statsminister to gange og også været borgmester i hovedstaden Vilnius. Han hører til højre side af det politiske spektrum. Han har udtalt at der ikke - med valget af ham - vil ske ændringer af Litauens politik ift EU.\nForskellige dansk virksomheder har på det senere nedlagt funktioner eller afdelinger i Danmark og flyttet dem til Litauen - omkostningerne er en del lavere dér end i Danmark.\nÉn af disse virksomheder er Randers Reb som i september 2002 åbner ny fabrik i Litauen, 80 danske medarbejdere mister deres arbejde. Virksomhedens internetadresse er: http://www.randers-reb.com/. 6.5.2002 udsendte man følgende fondsbørsmeddelelse:\n»Randers Reb A/S etablerede i april 2002 et selskab, Randers Reb Production UAB i Litauen. Dette selskab har dags dato købt en ca. 30.000 m2 stor industribygning i Alytus, Litauen. Det er planen straks at iværksætte renovering af bygningen, således at vi efter sommerferien kan påbegynde den planlagte overflytning af maskinparken fra Randers. Pr. 1. maj 2002 blev hr. Ingolf Skipper ansat som fabrikschef for Randers Reb Production UAB med domicil i Alytus, Litauen. Hans opgave er at forestå renovering, ansættelse og uddannelse af lokale medarbejdere samt forestå virksomhedens fremtidige drift. Han vil blive bistået af op til 10 danske operatører/supervisors. Ingolf Skipper kommer fra York, hvor han bl.a. har etableret datterselskab i Indien«.\nAktieselskabet holdt generalforsamling 24.5.2002 og her oplyste bestyrelsesformanden bl.a.:\nDen 4. april 2002 etablerede vi formelt et datterselskab i Litauen, RR Production. Selskabets formål er at producere ståltove, fibertove og kombinationstove til vore salgsselskaber. Selskabet, RR Production, får intet salgsansvar i Litauen.\nDette selskab, som får 60 – 70 medarbejdere, vil blive ledet af en pr. 1. maj 2002 ansat dansk fabrikschef.\nSelskabet købte den 4. april 2002 en 30.000 m2 stor fabriksbygning i Alytus – ca. 100 km sydvest for Vilnius. Handlen blev den 29. april 2002 bekræftet af sælger ved en generalforsamling, og den 3. maj 2002 blev de endelige dokumenter underskrevet, ligesom købssummen blev overført.\nVi iværksætter nu en etapevis renovering af bygningerne, således at de står klar til brug i sensommeren d.å. Vore maskiner vil blive overført successivt, således at vi altid har relevant produktionskapacitet til rådighed. Kunderne vil således ikke opleve leverancesvigt, idet vi endvidere vil opbygge fornuftige lagre hen over 2. halvår. Vi forventer, at alle vore maskiner er overført i 1. kvartal 2003.\nVi har haft den glæde, at 10 nøglemedarbejdere fra produktionen har vist interesse for udstationering i kortere eller længere perioder som supervisors. Dette, sammenholdt med en avanceret, elektronisk dokumentation af vore processer, gør, at vi føler os overbevist om, at vi kan overføre både teknologi og knowhow til vor nye fabrik. – Ikke uden problemer, men vi føler os overbevist om, at vi lykkes med projektet.«\nKommentar: Det er karakteristisk at mange af de job der nedlægges - når virksomheder flytter produktionen til lavtlønslande som Polen og Litauen - er jobs for ufaglærte, specialarbejdere og »kvindelige arbejdere«, jobs der i forvejen er blevet relativt færre af som følge af den teknologiske udvikling og forskellige rationaliseringer.\nSamtidig med at man må glæde sig over at der skabes arbejdspladser i Polen og Baltikum - er det nødvendigt at gøre »noget« i Danmark, der må udvikles nye jobs og der må satses på efteruddannelse.\nEn anden dansk virksomhed der opererer i Litauen er Danisco. På http://dsdk.workspace.idkomma.nu/lander/litauen.htm kan man læse flg. fra 2.8.2000:\n»I Litauen har Danisco Sugar i 1998 overtaget bestemmende aktieposter i fire delvist privatiserede sukkerfabrikker hvor den samlede produktion blev på 121.580 tons sukker. Således ejes 73% af aktierne i fabrikken Kedainiai, 68% af aktierne i Panevezys, 49% af aktierne i Marijampole og 40% af Pavenchai. Der er desuden åbnet salgskontor i landet.\nProduktionsforholdene i Litauen er meget anderledes end i Vesteuropa. Det gælder både roedyrkningen, den efterfølgende forarbejdning af roerne og de erhvervsmæssige forhold i det hele taget. De nødvendige tilpasninger til markedsøkonomiske betingelser er i gang, og i det forløbne år er bl.a. kvoteordningen blevet ændret, så fabrikkerne får bedre mulighed for at styre produktionen. Fabrikkerne og avlerne har desuden indgået en brancheaftale, som regulerer forholdene omkring leverancer og produktion. En strukturrationalisering er nødvendig på fabrikssiden.\nFabrikkerne i Kedainiai og Panevezys er organisatorisk og teknisk set sunde virksomheder. Danisco Sugar planlægger derfor at investere betydelige summer i udbygning og modernisering af disse to fabrikker, som i fremtiden kommer til at producere det litauiske sukker. En mindre del af disse investeringer er allerede foretaget i det forløbne år. Her har sigtet primært været at højne kvalitetsniveauet i produktionen - dels gennem anskaffelse af bedre teknisk udstyr, dels gennem uddannelse af medarbejderne. Gennemførelsen af investeringerne er baseret på en samlet vurdering af hele sukkerindustriens situation. De vil uvægerligt føre til en reduktion af antallet af fabrikker«.\nØkonomiske muligheder i Litauen. På Eksportkreditrådets side kan man læse:\nDANMARKS 3. VIGTIGSTE EKSPORTMARKED I CENTRAL- OG ØSTEUROPA\n»Danske virksomheder står generelt utroligt godt i Litauen, der i dag er det tredjestørste eksportmarked for danske virksomheder i Central- og Østeuropa – kun overgået af Polen og Rusland. Danske virksomheder har de sidste 5 år årligt eksporteret varer for ca. DKK 1,7 mia. til Litauen, og sidste år stod danske virksomheder for de største udenlandske investeringer. I alt har ca. 250 danske virksomheder siden 1991 investeret i Litauen, svarende til næsten 20 pct. af alle udenlandske investeringer.\nAt Litauen er et så populært marked for danske virksomheder skyldes bl.a. at arbejdskraften generelt er både veluddannet og billig (ca. 1/5 af Danmark) samt den gunstige beliggenhed tæt på Danmark. Erhvervslivet er i dag dynamisk og fleksibelt, og alle almindelige virksomheder privatiseret. Danske virksomheder har generelt et godt ry i Litauen, og der er derfor stor interesse for samarbejde, joint-ventures m.v. Hertil kommer, at den litauiske økonomi, efter den russiske krise, i år har en robust vækst på 5%, hvilket forventes at fortsætte de kommende år. Endelig har Litauen for alvor har fået fart på EU-optagelsesforhandlingerne, og håbet er, at man allerede fra 2004 vil være medlem af EU.\nINTERESSANTE SEKTORER Danske virksomheder fra en bred vifte af forskellige sektorer er aktive i Litauen, og danske virksomheder inden for alle områder kan med fordel undersøge afsætningsmulighederne i Litauen. Af særlig interessante sektorer kan dog nævnes:\nLETINDUSTRI Tekstil-, beklædnings-, læder-, skind- og skoindustrien er generelt de mest udviklede dele af den litauiske økonomi. Over 80% af produktionen eksporteres, heraf størstedelen til EU. Værdien af eksporten var sidste år godt DKK 6 mia., svarende til 20% af den samlede eksport. Danmark er den næstvigtigste samhandelspartner på området. De litauiske virksomheders fordele er bl.a. et typisk produktionsapparat og en kvalificeret og effektiv arbejdskraft, inklusiv mange specialister.\nMASKIN- OG METALINDUSTRIEN Metal- og maskinindustrien er en af de vigtigste sektorer i den litauiske økonomi. Alene inden for metalindustrien er der i dag mere end 400 virksomheder, der laver metalprodukter, -maskiner og -udstyr, foruden decideret metalproduktion. De litauiske virksomheders konkurrencefordele består bl.a. i adgang til råvarer til lav pris fra Rusland og Hviderusland, den fagligt højtuddannet og billige arbejdsstyrke samt gode transportmuligheder via havnen i Klaipeda.\nIT OG TELEKOMMUNIKATION I 2000 var IT og telekommunikation det område, der modtog de største udenlandske investeringer, og samlet steg omsætningen i sektoren sidste år med 32%. Sektoren er ikke kun interessant pga. lønniveauet (en kvalificeret specialist tjener i gennemsnit USD 500 pr. mnd.), men også fordi såvel den offentlige som private sektor står foran store IT-investeringer I såvel hardware som software. Også her gælder, at de litauiske IT-virksomheder oftest gerne selv ønsker samarbejde med udenlandske virksomheder.\nAf andre attraktive sektorer kan nævnes træindustrien, fødevarer, miljø og energiteknologi«.\nArbejdsmarkedsforholdene i Litauen. Der kan henvises til flg. papirer fra Østsekretariatet på LO-skolen i Helsingør:\nLO's ugeblad »A4« bragte 9.9.2002 forskelligt om EU's østudvidelse.\nHele 'nummeret' kan nedtages som pdf-fil fra: http://www.ugebreveta4.dk/smmedia/A4_18_2002.pdf?mb_GUID=59A6C23D-3F20-4324-B527-CC323805542A.pdf.\nDer indgik en artikel om fagbevægelsens situation i Litauen:\nLitauens fagbevægelse kæmper for livet.\nFagbevægelsen i Litauen mangler både medlemmer, penge og kvalificeret arbejdskraft.Uden massiv økonomisk støtte og uddannelsesaktiviteter fra EU og europæisk fagbevægelse vil den ikke kunne klare de mange arbejdsmarkedspolitiske udfordringer, der følger med et medlemsskab af EU.\nI Litauen er fagbevægelsen en sønderskudt by i Rusland. De fleste litauere opfatter fagforeninger som et korrupt og udueligt fortidslevn, der gik i graven sammen med Sovjetunionen. Så i et land med en kæmpe underklasse af arbejdere, der slider sig selv op til usle lønninger, må fagbevægelsen paradoksalt nok slås for at overleve. Algirdas Sysas er formand for den litauiske pendant til LO, LPSK. Han er ikke ligefrem stolt af at være indehaver af bundrekorden i organisationsprocent blandt de øst- og centraleuropæiske lande, som står til optagelse i EU.\n»Ufaglærte arbejdere har en meget dårlig løn i Litauen, så mange har ikke råd til at betale medlemskab af en fagforening, selv om kontingentet kun er én procent af lønnen. Men vi har også et dårligt image,« erkender Algirdas Sysas, der også er socialdemokratisk formand for Arbejdsmarkeds- og Socialudvalget i parlamentet.\nSprængt til atomer. I LPSK's beskedne hovedkontor i Vilnius hænger farvestrålende plakater med ordlyden »Europa – det er os«. Litauisk fagbevægelse er fuldt klar over, at et EU-medlemskab vil være løftestang for langt bedre arbejdsvilkår og lønninger. Samtidig er der en forventning om, at EU vil tildele fagbevægelsen en rolle, som vil gøre den populær og betydningsfuld i befolkningens øjne.\nFagbevægelsen blev sprængt til atomer, da Litauen blev selvstændigt i 1990. En ultraliberal regering forsøgte på alle mulige måder at spænde ben for fagbevægelsen via lovgivning, men også arbejderne var på vild flugt væk fra alt, hvad de forbandt med kommunisme og undertrykkelse. Fagbevægelsen havde været Sovjets forlængede arm i de tre baltiske lande, og hos mange arbejdere vakte den had og afsky.\nGeneralsekretæren i LPSK, Janina Matuiziene, erkender, at det vil være et tungt slid i mange år frem at slippe af med det dårlige image. Hun håber imidlertid, at den sociale desperation vil få flere og flere til at bakke op omkring fagforeningerne.\n»For at få medlemmer skal vi være synlige, og vi har næsten ingen penge at bruge på informationskampagner, « siger Janina Matuiziene, der har været glad for de danske LO-penge, der i et år har dækket udgifterne til tekstannoncer i en landsdækkende avis hver anden uge.\n»I annoncerne kan vi fortælle om fagbevægelsens rolle, og hvad vi skal i EU. Vi kan også forklare, hvad social dialog er, for langt de fleste litauere starter fra bunden og aner ingenting om, at fagforeninger også har indflydelse på beslutninger i EU,« siger generalsekretæren.\nMassiv støtte påkrævet. Den danske EU-rådgiver Søren Hess har svært ved at se, hvordan fagbevægelsen kommer ud af dødvandet uden massiv støtte udefra. Søren Hess er udsendt af EU til Arbejds- og Socialministeriet i Litauen, hvor han rådgiver i tilpasning af arbejdsmarkeds- og beskæftigelsespolitikken, så den tager højde for EU-lovgivning på området.\n»Folk kan ikke se formålet med at melde sig ind i en svag fagbevægelse. Men fagbevægelsen har ingen penge at lave aktiviteter for, og de har ingen sejre, der kan overbevise om nytten af medlemskab. Der er heller ingen penge og prestige i at arbejde i fagbevægelsen, som derfor ikke tiltrækker kvalificeret arbejdskraft. Det er en ond cirkel,« siger han.\nSøren Hess finder det imidlertid bydende nødvendigt, at den litauiske fagbevægelse bliver bragt på fode igen. For uden den er der ingen til at beskytte lønmodtagerne over for en velorganiseret og pengestærk arbejdsgiverside. Han mener, det er en opgave for EU og for europæisk fagbevægelse at styrke ansøgerlandenes fagbevægelser. Men det kræver en langt større indsats og mange penge over flere år.\n»Hvis EU ønsker trepartssamarbejde, må man også sørge for, at parterne magter at deltage i et trepartssamarbejde,« siger Søren Hess.\nHvad den vesteuropæiske fagbevægelse angår, så har den en egeninteresse i at støtte kollegerne i Østeuropa, mener han. For en svag fagbevægelse i de nye EU-lande risikerer at undergrave fagbevægelsens position i de gamle EUlande og i yderste konsekvens også at føre til forringede arbejdsvilkår her, påpeger han.\nPå rette vej. Den danske LO-formand Hans Jensen er ikke helt så pessimistisk i sin vurdering af den litauiske fagbevægelse, men medgiver, at det står sløjt til.\n»I både Litauen og resten af ansogerlandene har fagbevægelsen det svært, og samtidig skal de klare alle udfordringerne med at blive klar til EU-medlemskabet. Fra dansk side vil vi fortsætte både den økonomiske støtte og uddannelsesaktiviteterne til Litauens fagbevægelse,« lover Hans Jensen, som til gengæld ikke vil give flere penge.\n»Det tager tid at organisere en bevægelse, sa den både er folkeligt forankret og professionelt styret. Vi bidrager med uddannelse om social dialog, men de skal først og fremmest rejse sig af egen drift, hvis de skal have national gennemslagskraft,« siger Hans Jensen og afviser kritik af en utilstrækkelig hjælp fra dansk side:\n»Det er en lang og besværlig vej, men frem for at fokusere på, hvor mange år det vil tage, så hæfter jeg mig ved, at den litauiske fagbevægelse er på rette vej. Og hellere vælge den rigtige vej i sit eget tempo end fare vild og komme galt af sted,« siger LO-formanden.\nSom ringe i vandet. Både LO, Metal og SiD har været aktive i Litauen i flere år med økonomisk støtte til forskellige aktiviteter og især ved at holde seminarer, hvor man uddanner aktive i, hvordan arbejdsmarkedet fungerer i andre EU-lande. I et land, hvor der slet ikke er tradition for, at fagbevægelsen beskæftiger sig med arbejdsmiljø og ligestilling, og hvor begreber som tillids- og sikkerhedsrepræsentanter, social dialog og efteruddannelse er fremmedord, har der varet kolossalt behov for at sende fagligt aktive på skolebænken.\nPå de dansk-finansierede kurser har man sikret sig, at deltagerne kommer fra forskellige regioner, så de bagefter kan bruge deres nye viden om både EU, arbejdsmarkedsforhold og tillidsrepræsentantens rolle ved selv at holde små kurser, så den nye viden breder sig som ringe i vandet.\n»Til årsskiftet indfører vi en ny arbejdslov, så vores love passer med EU-lovgivningen, og det kræver, at fagbevægelsen bruger kræfter på at informere arbejderne om lovgivningen. Vi har stadig brug for hjælp til oplysning og uddannelse, « konstaterer LPSK-formanden.\nAf Gitte Redder, gre@lo.dk, og Michael Bramer, mbr@lo.dk\nFakta om dansk fagbevægelses øststøtte\n• LO er involveret i projekter i Ungarn, Tjekkiet, Polen og Litauen.\n• Fællesnævner for projekterne er såkaldt »kapacitetsopbygning«, hvor LO i samarbejde med blandt andre Dansk Industri via undervisning er med til at udvikle den sociale dialog. Dertil kommer uddannelse af fagligt aktive, hjælp til afvikling af kongresser med mere.\n• Sammenlagt bruger LO cirka en million kroner om året på aktiviteter og projekter i de fire ansøgerlande. Dertil kommer, at LO får EU-midler og penge via Demokratifonden til forskellige projekter.\n• Dansk Metal er involveret i projekter med søsterorganisationer i Litauen og Ungarn. Det drejer sig primært om organisationsudvikling og forberedelse til EU-udvidelsen.\n• SiD starter midt i oktober EU-støttede projekter for bygge- og anlægsforbundene i Estland, Letland, Litauen og Polen. I Estland er målet at styrke organisationsudviklingen, i Letland at styrke arbejdsmiljøet og faglige uddannelser og i Litauen og Polen at styrke tillidsmandsuddannelsen.\n• SiD har tidligere været involveret i blandt andet opbygningen af lokale organisationer af henholdsvis Kemi- og Tekstilarbejderforbundet i Litauen. »Folk kan ikke se formålet med at melde sig ind i en svag fagbevægelse. Men fagbevægelsen har ingen penge at lave aktiviteter for, og de har ingen sejre, der kan overbevise om nytten af medlemskab.\nPolitisk-økonomisk samarbejde. Litauens tilknytning til EU (Østudvidelsen).\nEU-Topmødet i København december 2002. Litauen var blandt de lande der blev tilbudt optagelse i EU. Se nærmere på Udenrigsministeriets web-side:\nBrochure om Det Danske Formandskabs mål og resultater: http://www.eu2002.dk/ewebeditpro2/upload/OW.Headline/275/Broc_Et_Europa_UK.pdf\nKonklusioner fra Topmødet december 2002: http://www.eu2002.dk/news/upload/conclusions_uk20021216111046.pdf\nPressemeddelelse om mulighederne for dansk erhvervsliv:\n10 nye EU-medlemslande – historisk chance for dansk erhvervsliv 18. december 2002 (219)\nBeslutningerne på EU-topmødet i fredags betyder, at EU’s Indre Marked kan få 10 nye medlemmer og over 100 mio. nye forbrugere pr. 1. maj 2004. Det vil give ny dynamik til dansk eksport og investeringer. Sådan lyder vurderingen fra de danske ambassader i de ti lande, som netop har afsluttet deres optagelsesforhandlinger med EU.\nEksporten til de 10 EU-kandidater er i 2001 og størstedelen af 2002 vokset hurtige-re end den samlede danske eksport. På sigt forudser Danmarks Eksportråd, at eks-porten har potentiale for en 6-dobling i forhold til det nuværende niveau.\nNye tal fra Danmarks Statistik viser, at dansk vareeksport til de 10 lande i 3. kvartal 2002 udviste en nulvækst i forhold til samme periode året før. Oktober frembød derimod en vækst på 4%. Lavvæksten forklares i høj grad af en lille tilbagegang for eksporten til Polen de seneste måneder. Til gengæld er eksporten gået pænt frem på mindre og fjernere markeder som Tjekkiet og Slovakiet. Slovakiet skiller sig positivt ud med en vækstrate på 28% i de seneste fire måneder. Eksporten til de 10 lande nåede i oktober DKK 14 mia., hvilket er en stigning på 5% i forhold til de første 10 måneder i 2001.\nDet er netop på de nuværende vækstmarkeder, Danmarks Eksportråd forudser den største procentvise vækst for dansk eksport som følge af EU-medlemska-bet. Tjekkiet og Ungarn er i front med et potentiale for en 11-dobling af den nuværende eksport.\nDanske virksomheder har udvidet deres aktiviteter i kandidatlandene de seneste år ikke mindst pga. høje økonomiske vækstrater. Polen er i dag Danmarks største mar-ked blandt de nye EU-lande, og potentialet for øget eksport er stadig stort. Der er i dag 6-8 millioner polakker med en levestandard som den skandinaviske. Polen bliver i dette årti et af Danmarks 5 største eksportmarkeder. Det forudser Jarl Frijs-Madsen, leder af Handelsafdelingen på ambassaden i Warszawa. ”Polsk økonomi har i de sidste to år ligesom det øvrige Europa været præget af stagnation - men nu er væksten på vej tilbage, og den succesrige afslutning på EU-forhandlingerne vil yderligere accelerere væksten og ska-be et kæmpe marked klods op ad Danmark.” .\nDe danske ambassader påpeger, at vareeksporten kun er en del af det samlede bille-de på danske kommercielle aktiviteter. De nye EU-lande er især interessante, fordi de kan bidrage til konkurrenceevnen for danske virksomheder, der investerer i disse lande, som byder på lavere produktionsomkostninger og fordelagtige produktions-forhold.\nOptagelsen i EU kan tiltrække virksomheder, der tidligere har været tøvende overfor markederne i Central- og Østeuropa. Fx er det vurderingen på ambassaden i Litau-en, at virksomheder, der før var skeptiske eller havde mindre gode erfaringer med investeringer i Litauen tidligere, nu igen viser interesse for at investere. De kan se, at markedskræfterne nu fungerer stort set som i EU. "Danske virksomheder har en enestå-ende stærk position i Litauen, hvor vi er den absolut største udenlandske investor, foran lande som Tyskland og Sverige. Danske virksomheder har haft stor succes med at etablere samarbejde med litauiske underleverandører, eller selv at outsource dele af deres produktion", siger ambassadør Eva Janson.\nInvesterings- og eksportmulighederne findes særligt indenfor landbrugs- og indu-strimaskiner, fødevareindustrien, miljøsektoren samt medicin. Samtidig er markedet for forbrugsvarer voksende. EU-krav og øget konkurrence vil presse både industri og landbrug til at effektivisere og modernisere. Fornødent know how og udstyr kan ofte ikke fås i hjemlandet, hvorfor efterspørgslen vil rette sig mod udenlandske leve-randører.\nDer kan desuden henvises til en ældre rapport:\nhttp://www.eu-oplysningen.dk/upload/application/3024b6a2/lt_en.pdf - en omfattende rapport med titlen: »2001 REGULAR REPORT ON LITHUANIA'S PROGRESS TOWARDS ACCESSION«\nog til Regeringens 'papir' om 'Strategi for dansk øststøtte' (april 2002): http://www.um.dk/publikationer/oeststoette/strategi_oeststoette2002.pdf\nSe også ovenfor om arbejdsmarkedsforhold.\nNovember 2002. Miljøminister Hans Christian Schmidt har været i Vilnius for at deltage i åbningen af et nyt rensningsanlæg, der er blevet bygget med dansk støtte. Anlægget renser spildevand fra Vilnius hvor der bor næsten 600.000. Anlægget opsamler organiske affaldsstoffer der ellers ville være ført ud i Østersøen. Danmark har bidraget med 20 mio kr. - anlægget kostede omkring 120 mio kr.\nIgnalina-værket. Officielt foto (billedet kan forstørres ved at klikke på det - hvis pgl. server er »oppe«)\nIgnalina-værket har været et diskussionsemne gennem flere år. »I begyndelsen af 1980'erne, i den sovjetrussiske tid, anlagde man det meget omtalte atomkraftværk i Ignalina, der er af samme type som værket i Tjernobyl, der havarerede i april 1986 - samme år som Ignalinas 2' reaktor blev sat i drift. Den 3' reaktor - som ellers var planlagt - blev opgivet. Litauerne er meget afhængige af strøm fra atomkraft - godt 70 % af elektriciteten kommer fra værket. EU er meget skeptisk ved den sikkerhedsmæssige situation og man har derfor presset Litauen til at lukke den ene af de to reaktorer i 2005 for gode ord og en vis betaling. På et senere tidspunkt skal den anden muligvis også lukkes ned [året 2017 er blevet nævnt], men det er der endnu ikke taget beslutning om. Det er ikke alle litauere der ønsker værket lukket - således mener den konservative leder Gediminas Vagnorius at en lukning vil bevirke meget store økonomiske problemer«, fra »Neva«-bogen, s. 140.\nPosition: 55:36:0 Nordlig bredde og 26:29:0 Østlig længde - dvs. i den østlige del af Litauen (se kortet ovenfor).\nSe: http://www.iae.lt/inpp_en.asp?lang=1&subsub=4 Officiel Ignalina-side; med foto-galleri (thumbnails der kan klikkes på): http://www.iae.lt/inpp_en.asp?lang=1&subsub=8\nhttp://www2.ijs.si/~icjt/plants/uni/a/uni266a.html Tekniske oplysninger om Ignalina-2\nhttp://isag.lei.lt/insc/plants/ISAR_PAP.htm Sikkerhedsvurdering fra 1999.\nhttp://www.bellona.no/en/international/russia/nuke-weapons/nonproliferation/24099.html Artikel fra 2002 fra »Bellona Foundation«.\nDR P1 sendte lørdag 20.7.2002 en radioudsendelse kl. 17.00-17.45 med titlen: »Atomkraft og KGB-agenter«. I foromtalen hed det: »Litauens berygtede atomkraftværk, Ignalina, står højt på den liste over emner, der skaber problemer for Litauens optagelse i EU. For mange litauere er NATO meget vigtigere end EU. Det handler om fortiden«. Udsendelsen bliver muligvis lagt på nettet af DR?\nhttp://www.powerplant.com/ »World News Network«: Side med nyheder om atomkraftværker.\nDe nordiske lande samarbejder med de baltiske lande om at uddanne officerer. De »gamle« officerer var uddannet efter sovjetrussiske principper, og de er ikke gangbare mere.\nDer er oprettet et baltisk forsvarsakademi i Tartu i Estland, og den første chef er danskeren, brigadegeneral Michael Clemmesen. Man kan se nærmere om akademiet på: http://www.bdcol.ee\nDet sker at der dukker kriminelle litauere op i Danmark. Det sker tilsyneladende også at der er danskere og litauere i den kriminelle branche der »finder hinanden«. »Morgenavisen JyllandsPosten« bragte 2.7.2002 en Ritzau-historie under overskriften »Smuglerdronning atter i søgelyset«. Politiet mener at omtalte Smuglerdronning (42) har samarbejdet med endnu en dansker og to litauere om at smugle cigaretter og spiritus til Danmark. Politet har anholdt de fire i maj 2002 og fået dommerens tilslutning til at varetægtsfængsle dem. Der er konfiskeret en halv mio. cigaretter.\nSmuglerdronningen er mor til fire - og er én gang tidligere blevet dømt. Hun fik i 1998 5 års fængsel i byretten for at have stået bag indsmugling af over 40 mio cigaretter. Hun skylder statskassen 55 mio kr. Dommen blev anket, men stadfæstet af landsretten i 1999.\nDet fremgår ikke af historien hvordan det kunne være at Smuglerdronningen kunne være på fri fod, da hun blebv anholdt i maj 2002.\nRigspolitiet har haft en »fact-finding mission« om kvindehandel til de baltiske lande i november 2000. Rapporten kan downloades i pdf-format fra: http://www.politi.dk/PUBL/Handel_med_kvinder/rapport%20om%20baltisk%20fact-finding%20mission%20ang%20kvindehandel.pdf. Rapporten indledes således:\n»Det er i efteråret 2000 besluttet, at dansk politi skal foretage systematisk, politimæssig monitering af forhold, der kan sættes i forbindelse med kvindehandel, således at der skabes mulighed for en mere systematisk, offensiv og fremadrettet politimæssig indsats. Kvindehandel indeholder i sin natur ofte elementer af grænseoverskridende, organiseret kriminalitet, og den danske beslutning om at intensivere indsatsen mod kvindehandel indebærer bl.a., at dansk politi vil bidrage til en forstærket international indsats på området. Som led i den forberedende planlægning af den intensiverede indsats mod kvindehandel har medarbejdere fra Rigspolitiet foretaget en "fact-finding mission" til de baltiske lande i november 2000. De herved fremkomne oplysninger vil indgå i overvejelserne angående struktureringen af den fremtidige danske indenlandske og internationale indsats, herunder en forstærket indsats på området i regi af Task Force on Organised Crime in the Baltic Sea Region, som Danmark overtager formandsskabet for pr. 1. januar 2001.«\n»Salmonsens Konversations Leksikon«, 2' udgave. 'Status' ved udgangen af 1' Verdenskrig. Historien frem til 1' Verdenskrig.\n»Microsoft Encarta Encyclopedia«. Elektronisk leksikon. Ny udgave hvert år. Hovedartikel plus specielle artikler om sprog, litteratur og en række personer.\n»Encyclopedia Britannica«, internetudgaven.\nMikkelsen, Dalia Barauskaite: »Lad os tale litauisk! Kalbekime lietuviškai!. Lærebog for begyndere«, Museum Tusculanums Forlag, Københavns Universitet 1998. Der følger et par kassettebånd med bogen. Bogen rummer 25 lektioner, artikler om udtale og trykfordeling, en oversigt over grammatiske emner (som er behandlet i lektionerne), en række bøjningsskemaer, nogle regler for dannelsen af ord og endelig en lille litauisk-dansk ordbog.\nPiesarskas, Bronius: »Lithuanian Dictionary. English-Lithuanian / Lithuanian-English« (findes på enkelte biblioteker i Danmark, bl.a. på Frederiksberg Bibliotek).\nBBC's internetside: http://news.bbc.co.uk/hi/english/world/europe/default.stm\nKort, guider m.v.\n»Microsoft Encarta Interactive World Atlas 2001«\n»The World Atlas«, John Bartolemew & Son, London.\nBejder, Peter og Holt, Kim Boye: Skarv-guide over de baltiske lande, Høst/Skarv, København 1993.\nAndersen, Eric André (og Dalsgaard, Mette): »Estland, Letland, Litauen«, SNU - Det Sikkerheds- og Nedrustningspolitiske Udvalg, København 1992.\nBanaszak, Dariusz m.fl.: »An Illustrated History of Poland«, Podsiedlik-Raniowski i Spolka, Poznan 1998.\nStaýaitis, [Major] Arûnas: »Lithuanias Struggle against Soviet Occupation 1944-1953«, Det Baltiske Forsvarsakademi - jf.: http://www.bdcol.ee\nZukas, Julius: »Klaipeda of the Middle Ages: small frontier town at the sea«. Artikel fra tidsskriftet »Jura« (fundet på internettet).\nI 1600-tallet fulgte svenskerne en stærkt ekspansiv politik i det baltiske-polske område. I 1655 indledte Karl X Gustav en angrebskrig for at styrke magten over det baltiske hav, men hans interesser gik videre - muligvis ønskede han at erobre den polsk-litauiske krone. Den svenske historiker Peter Englund har skrevet en omfattende og meget spændende beretning om Karl X Gustav, om hans (delvis fejlslagne) angreb i Baltikum ... og om hans krige med danskerne: »Den oövervinnerliga« (Atlantis, Sthlm. 2000). For polakkerne og litauerne m.fl. var disse år katastrofale.\nEuro Info Centre Network: »Country Profile Fact Sheet«. Februar 2001.\nBaltic State of the Environment Report, afsnit 5C om: Marine Fish Resources. Fundet på internettet.\nEidukevicius, Nerijus: »The Lithuanian Power Sector«. Tale til NATO møde i Vilnius 28.5.2001.\nGuogis, Arvydas & Bernotas, Dainius: »Den litauiske socialpolitiske model« i: »Vindue mod øst«, Institut for Statskundskab m.v., Syddansk Universitet, nr. 2 - december 2001, s. 24 ff.\nVerdensbanken: »Lithuania-Klaipeda Port Project« (1999). Jf.: http://www.worldbank.org/pics/pid/lt35776.txt\nInternet-side om udenlandske investeringer i Telsiai-området (hvor Mazeikiai ligger): http://www.telsiairegion.com/foreign.investors.html [? problemer med link'et]\nBock, Bruno og Bock, Klaus: »Soviet Bloc Merchant Ships«, Jane's, London 1981 - efter oprindelig tysk udgave fra 1977.\nEriksen, Erik (red.): »Værftet bag de 1000 skibe«, B&W, København februar 1993.\n»B&W Bladet«, årgangene fra 1951 til og med 1960, B&W, København.\n»Gyldendals Litteratur-leksikon«, Gyldendal, København 1974, artiklen: Litauisk litteratur.\nDanmark og Baltikum\nDet danske Udenrigsministeriums temapjece: »Danmarks Baltikum-politik«, København 1998.\n»Jacob Ulfeldts Rejse i Rusland 1578«. Nyoversat fra latin og med forord af Richard Mott, Forlaget Øresund, København 1993.\nRachlin, Rachel og Israel: »16 år i Sibirien. Erindringer«, Gyldendal, København 1982.\nKommentarer modtages gerne (klik tv.).