Ekstra Bladet - Du betaler for skandalekirurgs makværk\nErstatningsudgifterne til de kvinder, der er kommet galt afsted efter en tur på Kim Tjelums briks, hænger på det offentlige. Regionerne bør få den forhenværende speciallæge til at punge ud, mener ekspert\nEkstra Bladet har tidligere konfronteret Kim Tjelum med det kosmetiske makværk, han ifølge Sundhedsstyrelsen og patienter er skyld i. Torsdag var det ikke muligt at få fat i skandalelægen. (Foto: Jakob Jørgensen)\nKathrine Andersen har siden operationen på Danica Klinikken i juni sidste år haft svært ved at passe sit job som sygeplejerskeelev på Roskilde Sygehus på grund af konstante smerter. Nu har Rigshospitalet rettet op på skaderne. (Privatfoto)\nSådan så Kathrine Andersens bryster ud efter operationen på Danica Klinikken. (Privatfoto)\nImplantatet sad efter Kim Tjelums operation så højt oppe, at det pressede resten af brystet ned, så det oprindelige bryst hang under implantatet. (Privatfoto)\nKathrine Andersens bryster var langt fra lige store efter Kim Tjelums indgreb i juni sidste år. (Privatfoto)\nKathrine Andersen ønskede sig lidt fylde i barmen, der helt var forsvundet efter et stort vægttab. Brysterne skulle se naturlige ud efter operationen på Danica Klinikken. Det gjorde de ikke. (Privat)\nKathrine Andersen har fortalt ekstrabladet.dk, at hun havde aftalt med Kim Tjelum, at hendes brystimplantater skulle føres ind igennem brystvorterne. De kunne dog ikke rigtig komme på plads, så han lagde ifølge den tidligere patient et par ekstra snit. (Privatfoto)\nDen tidligere speciallæge i plastikkirurgi, Kim Tjelum, bør punge ud efter at han ifølge patienter og Sundhedsstyrelsen har skamferet en lang række kvinder på hans klinik Danica Klinikken i centrum af København. Det mener en ekspert i sundhedsjura. For udover de tusindvis af kroner, som operationerne har kostet kvinderne, koster Kim Tjelums kosmetiske makværk også dig penge. Det er nemlig det offentlige, der hænger på regningen, når Patientforsikringen udbetaler erstatninger til de kvinder, der sidder tilbage med kroniske smerter og ar efter en tur på Kim Tjelums briks. Kræv pengene tilbage\nDet bør få Danske Regioner, som poster penge i Patientforsikringens kasse, til at føre en sag for at få penge tilbage af Kim Tjelum. Han var privat-praktiserende plastikkirurg og bliver ikke pr. automatik afkrævet penge, når det offentlige skal rette op på hans skader. - Der er et velbegrundet krav om regres fra regionernes side. At få regres i dette tilfælde betyder, at det offentlige bliver holdt skadesløs for den erstatning, som de har udbetalt i første omgang, siger Kent Kristensen, ekspert i sundhedsjura og Ph.d. og lektor på Syddansk Universitet, til ekstrabladet.dk. Læs også: Se også: Kunder: Skandalekirurg arbejder videre uden autorisation og Se også: Pensionistkirurg opererede mine bryster skæve Brandsår og deforme bryster\nIndtil videre har den offentlige erstatningsordning, Patientforsikringen, modtaget 38 anmeldelser om erstatning fra Tjelums patienter. To har foreløbig fået udmålt erstatningsbeløb på i alt 52.300 kroner, oplyser Patientforsikringen til ekstrabladet.dk. - Sagerne er ikke lukket, og der er muligvis mere erstatning på vej i sagerne, siger vicedirektør i Patientforsikringen, Martin Erichsen, til ekstrabladet.dk. De fleste af sagerne handler om defekte bryster, mens to handler om brandsår. Læs også: Se også: Nye beskyldninger: Gav patienter brandsår og Se også: Plastikkirurg glemte klips i mit bryst Indtil videre er fem erstatningskrav anerkendt, så det offentliges regning vokser stødt. En sag er afvist, fordi erstatningen for skaderne ville beløbe sig til mindre end 10.000 kroner. En sag har patienten selv valgt at trække tilbage. Resten af sagerne er endnu ikke færdigbehandlet, fordi journalerne er beslaglagt af politiet, som efterforsker Kim Tjelum. Ham har anklagemyndigheden rejst tiltale mod med krav om fængsel- og bødestraf. Læs også: Se også: Politiet kræver brystlæge fængslet Forsætlige skader\nKent Kristensen forklarer, at der skal være tale om skader, der er forvoldt fortsætligt eller ved grov uagtsomhed, for at regionerne kan gå efter at få penge tilbage af Kim Tjelum. - Det er i sidste ende op til domstolene. Men der er tale om en helt bemærkelsesværdig sag, hvor Sundhedsstyrelsen af egen drift har fundet anledning til at lukke klinikken og inddrage autorisationen. Det er op til regionerne, om det kan betale sig at lægge sag an. Både i forhold til udgifterne og i forhold til, om Kim Tjelum kan betale, siger Kent Kristensen, der tilføjer, at en retssag også kan have en 'afskrækkende effekt' på brodne kar inden for plastikkirurgien. Læs også: Se også: Patient: Han syede mine brystvorter skævt på Patient genopereret på det offentliges regning\nEn del af regningen for Kim Tjelums brystskandale stammer fra Rigshospitalet. Her blev en af Tjelums tidligere patienter, 24-årige Kathrine Andersen, i slutningen af februar i år genopereret. Hun er en af de heldige, der efter sin operation på Danica Klinikken 8. juni sidste år, har fået hjælp til at få fikset sine deforme bryster af det offentlige. Læs også: Se også: Patient: Skandalelæge gav mig skæve bryster og Se også: Skandalekirurgs offer gen-opereret på Riget Kathrine Andersens anmeldelse til Patientforsikringen om erstatning er en af de i alt 38, som den offentlige patientforsikring har modtaget. Klagersager bugner hos Patientombuddet\nUdover Patientforsikringen og Rigshospitalet har Kim Tjelums grimme plastikeventyr også sendt Patientombuddet på overarbejde. Sundhedsstyrelsen har sendt omkring Se også: 50 klagesager til ombuddet. Læs også: Se også: Region overvejer at gå efter Tjelums penge ekstrabladet.dk har forsøgt at få kontakt til Kim Tjelum for et interview om både regionernes mulighed for et økonomisk krav mod ham og om den forestående retssag mod ham. På trods af gentagne forsøg siden torsdag pr. telefon og mail, er Kim Tjelum endnu ikke vendt tilbage. Læs også: Se også: Skandalekirurgen: Jeg er udsat for en frygtelig hetz Ved du noget, eller er du blevet opereret af Kim Tjelum? Tip os på sms/mms 1224 (koster alm. takst) eller på mail: 1224@eb.dk. Danmarks nye bryst-skandale\n16. juli 2012 kl. 07:52\nKunder: Skandalekirurg arbejder videre uden autorisation\nPensionistkirurg overvejer at lægge skalpellen\nSkandalekirurg mister autorisation i udlandet


[løst] IE8 Compability mode: problemer med height: 100% - Eksperten - Computerworld\nIE8 Compability mode: problemer med height: 100%\n08. oktober 2009 - 08:34 Der er 3 kommentarer\tog\nHar lige lanceret denne side; http://www.mitsuklub.dk/ - Bygget på Drupal.\nJeg har nogen problemer med forsiden, når IE er i compability mode, så gør siden nogen gange det at den vide baggrund ikke følger højden på indholdet. Dvs nogen gange vises teksten med den carbonfiber baggrund bagved, hvilket gør det ganske ulæseligt!\nDet der undrer mig er dog at det ikke er HVER gang jeg loader siden..\nIngen problemer i IE8 (IE8 mode), FF 3.5.3 og Safari4 - Alle på Windows\n08. oktober 2009 - 10:40 #1\nRet din min-height:100% til height:100% så virker det her:\n08. oktober 2009 - 11:02 #2\nÆndret i page-inner, og jeg har stadig probs. Det der irriterer mig er at det er forskelligt fra load til load. Så man skal reloade et par gange for at se om det forekommer eller ej.\nHar også prøvet at ændre alle min-height til height - slet ikke godt!\n08. oktober 2009 - 11:43 #3\nDen ser total sær ud i IE6\nVille nok lige tage et kig på denne validering :\nDet er når jeg piller ved body og page-inner at tingene retter sig int til det ønskede\n22. december 2009 - 17:47 #4


PROFETEN SOM UKENDT GENI af Ove von Spaeth. Gratis e-bog. Hvad akabte Egyptens ti plager? Hvad i skabelsen er egyptisk lære? Hvordan kunne Moses opfinde alfabetet? Hvad vidste Moses om stjernerne? Hvor meget dokumenteres af historiske data? (Side 52 af 99)\nPROFETEN SOM UKENDT GENI (52 af 99)\nMoses' love om beskyttelse\naf dyr og miljø\nUd over at være et delvis gennemgående fundament i israelitternes og de senere jøders historie blev Moses' love også meget anset i Romerriget - dvs. mere end tusinde år efter, at han udstedte disse love.\nDet tidligt vidt udbredte kendskab til disse love skyldtes ikke mindst, at jøderne både i Palæstina og uden for (diaspora-jøderne) udgjorde - ifølge historikeres beregninger - f.eks. ved år 40 e.Kr., tilsammen cirka 7 pct. af Romerrigets befolkning og mere end 10 pct. af selve byen Roms befolkning på den tid. Jødisk levevis nød endog stor anseelse (jf. den romerske forfatter Juvenal, i "14. Satire") og medførte, at også ikke-jøder, endog kejser Neros hustru Poppæa, levede efter de jødiske renhedslove, især vedrørende fødevarehygiejne.\nEn så gennemført og målrettet sundheds- og hygiejnelovgivning som i Moseloven er egentlig først virkelig udbredt i nutidens lande.\nIfølge en af Moses' love, der med en nutidig betegnelse vil være en art "miljølov", var det "forbudt at tage både en fugl og dens æg" - for at sikre, at forøgelse og videreførelse af bestanden ikke hæmmedes.\nDette var en gammel mellemøstlig udtryksform: i sumerisk-babylonisk skrift betyder et bestemt billedskrifttegn 'frugtbarhed', uden at dette tegn afbilder korn eller frugter, men viser en fugl med et æg. Et særligt ordspil ud fra den ide findes der i dette, at blev enten blot fuglen eller ægget taget ud af tegnet, betød det ikke 'frugtbarhed' længere.\nOg i en anden "miljølov", der især var beregnet for militæret, var det forbudt at fælde frugttræer i fjendernes lande.\nMiljøbeskyttelsen var også indlagt i landbrugslovene ud fra den tids muligheder og midler. Bl.a. skulle markerne ligge brak hvert 7. år og hvile, og da kunne selvsåede vilde planter vokse frit. I dag vides, at en marks øverste lag kan udpines ved længere tids ensidig dyrkning af bestemte planter, og mens f.eks. korn har rødder kun i jordlagets overflade, kan vilde planters ofte anderledes lange rodnet optrække undergrundens mange mineraler, der er nødvendige for afgrøderne.\nMoses' dyrebeskyttelseslove påbød, at ejeren af et æsel kunne straffes, hvis han overbelastede dyret. Desuden var det en pligt at hjælpe et dyr i nød - selv hvis det tilhørte fjenden. Husdyr skulle faktisk have at spise, før man selv spiste, og husdyr var tilmed også omfattet af hvilen på sabbaten. En 300 år ældre lovsamling givet af den babyloniske kong Hammurapi (eller Hammurabi) i 1700-tallet f.Kr. var på en del områder hårdere end Moses' love, men havde alligevel regler om behandling af dyr. Først flere tusinde år senere - i 1821 i England - fremkom den første dyreværnslov i Europa.


MOD-2020-00183-Møde d. 1-6-2021\n2 (Åben) Godkendelse af klimaregnskab for Region Sjælland som geografi 4\n3 (Åben) Orientering om klimaregnskab for Region Sjælland som virksomhed 6\n4 (Åben) Orientering om status på DK2020 Sjælland 9\n5 (Åben) Orientering om status på projekt om Plasthåndtering i Region Sjælland 11\n6 (Åben) Opfølgning på temadrøftelse om Uddannelsesanalyse 2021 14\n7 (Åben) Godkendelse af partnerskabsaftale med Knowledge Hub Zealand 16\n8 (Åben) Høring om driftsoverenskomster inden for forberedende voksenundervisning og ordblindeundervisning for voksne 19\n9 (Åben) Bevilling af uddannelsespuljen 22\n10 (Åben) Orientering om årets gymnasiefordeling til stx og hf 25\n11 (Åben) Rapport om lokalbanernes tilstand og fornyelsesbehov 28\n12 (Åben) Drøftelse af udvalgets mødeplan for resten af 2021 30\n13 (Åben) Aktuelle sager 31\n15 (Åben) Godkendelse af deltagelse i møde i Udvalget for Regional Udvikling den 1. juni 2021 34\n16 (Åben) Medlemsforslag: Forslag fra Socialdemokratiet om direkte bus mellem Næstved station og Slagelse Sygehus 35\nDagsordenen blev godkendt. Dagsordenens sag nr. 16 behandles efter sag nr. 12.\nLene Madsen Milner (V\n2 (Åben) Godkendelse af klimaregnskab for Region Sjælland som geografi\nRegion Sjælland har lavet et klimaregnskab for Region Sjælland som geografi. Regnskabet viser den samlede CO2-udledning i 2018. Regnskabet viser endvidere udviklingen fra 2010 til 2018, hvor der har været et fald i CO2-udledningen i Region Sjælland som geografi på 25%. Udledningen er opgjort på sektorer med energi, landbrug og transport som de væsentligste. Regnskabet kan bruges i arbejdet med at fremme målet i Region Sjællands Udviklingsstrategi om 70% CO2-reduktion i 2030 og i partnerprojekter i geografien, eksempelvis DK2020.\nAdministrationen har sammen med rådgivningsfirmaet Viegand & Maagøe udarbejdet et klimaregnskab for Region Sjælland som geografi. Regnskabet medtager alle klimagasser som udledes indenfor sektorerne energi, transport, landbrug, kemiske processer, affaldsdeponi og spildevand. Regnskabet indeholder data for 2010 og 2018 for at vise udviklingen. Regnskabet er vedhæftet i en forkortet udgave, ligesom den samlede rapport er vedhæftet.\nHvad viser regnskabet\nDen samlede CO2-udledning var på 5.9 mio. tons i 2018. Det svarede til 10% af den nationale udledning. Udviklingen fra 2010 til 2018 viser et samlet fald i CO2-udledningen på 25%.\nRegnskabet viser CO2-udledningen fordelt på sektorer. Hovedparten af udledningerne kommer fra:\nDe tre sektorer udledte i 2018 ca. 1/3 hver, mens de resterende sektorer som kemiske processer, affaldsdeponi og spildevand samlet udledte ca. 3% af CO2-udledningen.\nDen samlede reduktion fra 2010 til 2018 kommer primært fra energisektoren, hvor der har været en CO2-reduktion på 50%. Udledningen af CO2 fra transport og landbrug er stort set uændret fra 2010 til 2018. Reduktionen i energisektoren skyldes primært en faldende udledning fra elproduktionen grundet mere vedvarende energi.\nRegnskabet er opbygget efter den landsdækkende metode og bygger på Energistyrelsens CO2-beregner. Det betyder, at der kan laves opfølgende klimaregnskaber i geografien for at følge udviklingen.\nRegnskabet kan bruges som centralt værktøj til at vise udviklingen i regionens samlede geografiske klimabelastning. I regnskabet indgår en beregnet udledning for 1990, som gør det muligt at følge op på målet i Region Sjællands Udviklingsstrategi om 70% CO2-reduktion i 2030. For at realisere målet, skal CO2-udledningen falde til 2.6 mio. ton i 2030.\nRegnskabet kan bruges i samarbejdet med Danske Regioner og i nuværende og fremtidigt partnerskabsarbejde i geografien, eksempelvis DK2020-programmet. Det er administrationens vurdering, at der bør laves et geografisk klimaregnskab med års mellemrum, eksempelvis hvert 4. år.\nAdministrationen indstiller, at klimaregnskabet for Region Sjælland som geografi godkendes.\nJørgen Holst stemmer imod beslutningen, idet Jørgen Holst mener, at klimaregnskab, der omtaler afbrænding af biomasse som vedvarende energi, kan skabe forvirring om begreberne og en form for ”greenwashing”.\nDer arrangeres en drøftelse af klimaregnskabet med deltagelse af de eksterne konsulenter, der har udarbejdet rapporten.\n1. Klimaregnskab for Region Sjælland som geografi 2018 - forkortet udgave (DokID: 9857019 - EMN-2020-38479)\n2. Klimaregnskab for Region Sjælland som geografi 2018 - baggrundsrapport (DokID: 9857020 - EMN-2020-38479)\n3 (Åben) Orientering om klimaregnskab for Region Sjælland som virksomhed\nMed budgetaftalen for 2021 besluttede aftalepartierne at igangsætte arbejdet med en klimahandlingsplan for Region Sjælland som virksomhed. Arbejdet med klimaplanen for virksomheden er jf. budgetaftalen for 2021 forankret i Forretningsudvalget. Der er udarbejdet et klimaregnskab, som er blevet godkendt af Forretningsudvalget den 26. april. På baggrund af klimaregnskabet blev mulige indsatser og handlinger drøftet. Det blev besluttet, at administrationen i efteråret fremlægger et forslag til klimahandlingsplan, og at der afholdes en temadrøftelse i Regionsrådet, der følges op af en drøftelse i Forretningsudvalget.\nKlimaregnskabet er nu udarbejdet og blev den 26. april 2021 forelagt Forretningsudvalget til godkendelse. I sagen gennemgås de vigtigste resultater, og der fremsættes forslag til fokuserede indsatsområder i det videre arbejde med klimahandlingsplanen for Region Sjælland som virksomhed.\nPå baggrund af Forretningsudvalgets drøftelse arbejder administrationen videre med klimahandlingsplanen, med henblik på at udpege forslag til konkrete handlinger og målsætninger. Der vil i efteråret 2021 blive fremlagt et forslag til klimahandlingsplan.\nVare- og tjenesteydelser udgør den største del af det samlede klimaaftryk, nemlig 77%. Det svarer til fordelingen i de øvrige danske regioner.\nForslag til reduktion af CO2\nI henhold til den politiske beslutning i Region Sjælland skal der udpeges indsatser, hvor der er størst mulig effekt i forhold til omkostningerne. I administrationens forslag til indsatsområder er der udover effekt på CO2 også vurderet på de økonomiske omkostninger og ”muligheder for at handle”. Det vurderes at være nødvendigt, da eksempelvis området med størst klimaaftryk, ”medicin og medicinsk udstyr” er vanskeligt at påvirke på kort sigt. Modsat er området ”transport”, som kun tegner sig for 8% af CO2-udledningerne, lettere at påvirke.\nDet er administrationens anbefaling, at der i det videre arbejde bliver fokuseret på tre indsatsområder:\nArbejdet med energiomstilling er godt i gang og fortsætter indenfor de allerede besluttede rammer. Det foreslås, at der frem mod efteråret 2021 særligt rettes fokus på områderne indkøb og grøn transport.\nPå Forretningsudvalgets møde den 23. november 2020 blev der fremlagt en internt kortlægning af grønne indsatser, der har reduceret Region Sjællands klimaaftryk som virksomhed. Det fremgik at ca. halvdelen af indsatserne var bygningsrelaterede, og at der indenfor transport og indkøb var få initiativer. Forretningsudvalget anbefalede, at kortlægningen bruges aktivt i forhold til den fremtidige klimahandlingsplan.\nForretningsudvalgets godkendte den 26. april 2021 klimaregnskabet. På baggrund af drøftelsen arbejder administrationen videre med analyser og beskrivelser. Det leder frem mod dels budgetforhandlingerne for 2022 samt til forslag klimahandlingsplan med indsatser og handlinger i 2022.\nArbejdet med at reducere Region Sjællands klimatryk som virksomhed er komplekst og indgribende i forhold til hele organisationen. Et stærkt politisk og ledelsesmæssigt engagement er nødvendigt, hvis det skal lykkes. Der vil derfor i det videre arbejde være et tæt involvering af Forretningsudvalget og koncernledelsen.\nOrienteringen blev taget til efterretning. Udvalget for Regional udvikling ønsker, at følge arbejdet med klimahandlingsplan for Region Sjælland som virksomhed tæt.\n4 (Åben) Orientering om status på DK2020 Sjælland\nRegion Sjælland deltager i det landsdækkende DK2020 projekt i samarbejde med de sjællandske kommuner, Realdania, Concito og C40. Formålet med DK2020 er, at alle kommuner i Danmark får lavet en klimaplan ud fra en fælles standard. Det regionale fællessekretariat, Sjællands Klimaforum, servicerer kommunerne i Region Sjælland. Syv kommuner er med i fase 1, og er godt i gang med klimaplaner, som afsluttes i sommeren 2022. Der er positiv fremdrift i projektet og et tæt og tillidsfuldt samarbejde. Region Sjælland samarbejder aktivt i arbejdet med CO2-reduktioner og klimatilpasning i geografien. Projektet understøtter Den Regionale Udviklingsstrategis målsætning om 70% CO2-reduktion i 2030.\nPå mødet den 18. juni 2020 godkendte Udvalget for Regional Udvikling, at Region Sjælland deltager i DK2020-samarbejdet. Projektet er landsdækkende, og stiller en fælles metode til rådighed for kommunerne til at udvikle klimaplaner. Metoden er udviklet af det internationale bynetværk C40. Region Sjælland og KKR Sjælland har etablereret det fælles virtuelle sekretariat Sjællands Klimaforum, som består af to medarbejdere fra Region Sjælland og en medarbejder i Gate 21.\nDe kommuner i Region Sjælland som deltager i fase 1 er: Slagelse, Sorø, Holbæk, Vordingborg, Odsherred, Guldborgsund og Faxe. Kommunerne Køge, Lejre, Lolland og Roskilde har allerede godkendte klimaplaner. Sjællands klimaforum holder månedlige 1:1 sparringsmøder med alle kommuner, og understøtter dem i deres individuelle behov. Kommunerne arbejder på forskellige niveauer og i forskellige tempi. Flere kommuner har lavet tidsplaner og indgået aftaler om analysearbejde fra konsulenter. Ligeledes er flere i gang med at kontakte interessenter og planlægge involveringsprocesser med nøgleaktører. Fase 1-kommuner skal aflevere deres færdige klimaplaner i sommeren 2022.\nI efteråret 2021 inviteres de resterende seks kommuner til også at tilslutte sig DK2020 og deltage i fase 2. Forløbet startes op i oktober 2021 og klimaplanerne skal være udarbejdet i maj 2023. Det er den enkelte kommunalbestyrelse, der træffer beslutning om deltagelse i DK2020. Sjællands Klimaforum har sendt brev med opfordring om deltagelse i fase 2 til de resterende kommuner. Det forventes på nuværende tidspunkt at Stevns, Greve, Solrød og Kalundborg vil ansøge om at deltage i fase 2. Næstved og Ringsted kommuner er uafklarede.\nFælles for Region Sjællands kommuner er, at landbrug og transport er de to største udfordringer for at nedbringe CO2-udledningen. Sektorerne har store udledninger og kommunerne har et begrænset handlerum. Sjællands Klimaforum er i kontakt med landboorganisationen VKST/Gefion med henblik på at etablere en tværkommunal dialog om landbrugets reduktioner. Der vil løbende blive igangsat andre samarbejder med relevante parter eksempelvis affaldsselskaber.\nDer er nedsat:\nEn regional politisk partnerskabsgruppe, som mødes 3-4 gange årligt. Medlemmer er:\nKKU-formandskabet bestående af borgmester i Solrød Kommune Niels Hörup og Regionsrådsformand Heino Knudsen.\nEn administrativ styregruppe, som mødes 4 gange årligt. Medlemmer er:\n•Formand: Carsten Krabbe, udviklingsdirektør Region Sjælland.\n•Næstformand: Inger Marie Vynne, kommunaldirektør Lejre Kommune.\n•Jan Lysgaard Thomsen, kommunaldirektør Kalundborg Kommune.\n•Torben Greve, teknisk direktør Odsherred Kommune.\n•Per Bennetsen, regionsdirektør Region Sjælland.\nDerudover repræsenterer udvalgsformand Peter Jacobsen Region Sjælland i den landsdækkende politiske partnerskabsgruppe, som mødes 2 gange årligt. Mødedatoer for 2021 er den 7. juni og den 8. oktober.\nStyregruppen har udarbejdet to arbejdspapirer for at gøre det klart hvilke forventninger og muligheder, der er med DK2020-arbejdet. Arbejdspapirerne er vedlagt.\n1. DK2020 Sjælland ledestjerne (DokID: 9794489 - EMN-2021-04285)\n2. DK2020 Sjælland forventningsafstemning (DokID: 9794488 - EMN-2021-04285)\n5 (Åben) Orientering om status på projekt om Plasthåndtering i Region Sjælland\nI budgetaftalen for 2020 blev det besluttet at igangsætte et projektet, der skal reducere CO2-aftryk og reducere brugen af plast i Region Sjælland som virksomhed. I sagen afrapporteres om plastprojektet, som er godt i gang. Der er løbende ny viden og nye resultater af projektet. Der er igangsat testforsøg med indsamling af plastik, lavet affaldsanalyse, indsamlet flamingo, igangsat forskningsprojekt omkring plastik fra operationsgange og skabt erfaringer på tværs af den interne værdikæde.\nRegionsrådet besluttede med budgetaftale 2020 at afsætte samlet 8 mio. kr. til et projekt, der skal reducere Region Sjællands CO2-aftryk og reducere brugen af plastik i Region Sjællands organisation.\nProjektet Plasthåndtering i Region Sjælland løber fra 1. januar 2020 til 31. december 2023. Projektet har til formål at sikre en grøn og bæredygtig håndtering af plastik på Region Sjællands hospitaler gennem forslag til muligheder for reduktion, genbrug, genanvendelse, håndtering og brug af alternative materialer for plastik for derigennem at reducere Region Sjællands CO2-aftryk.\nI projektet samarbejder Regional Udvikling med Gate21, RUC og sygehusene om blandt andet reduktion af plastforbrug, øget genanvendelse og nye innovative løsninger. Udvalget orienteres om arbejdet, der følger den besluttede tidsplan og budget.\nProjektet er blevet taget godt imod af både medarbejdere og ledelse ude på regionens hospitaler. Der har på trods af Covid-19 været god fremdrift i projektet.\nSiden udvalget sidst blev orienteret den 18. juni 2020 har projektet igangsat og gennemført en række aktiviteter. Alle aktiviteter taler ind i projektets overordnede målsætninger, men har forskellig kompleksitet og tidshorisont. Konkret arbejdes der med aktiviteter knyttet til projektets to spor:\nPilotforsøg med indsamling af plast til genanvendelse\nI samarbejde med tre afdelinger på Holbæk Sygehus tester projektet et system for indsamling af folier, hård plastik og flamingo, der alle er af høj kvalitet og meget egnet til genanvendelse. Testen skal vise og anbefale, hvordan plastiksortering kan implementeres på alle Region Sjællands sygehuse.\nI testforløbet er de forskellige typer af plastik på Holbæk Sygehus kortlagt ud fra:\nHvad er egnet til genanvendelse med de systemer, vi har i dag?\nHvad vil være smart at lave om, så det kan genanvendes?\nHvad kan genanvendes med teknologier, som vi først har adgang til i fremtiden?\nTestforløbet forventes at vise, hvilke plastiktyper der kan genanvendes på regionens sygehuse.\nPlastikaffald fra operationsgangen - forskningsprojekt\nSideløbende med pilotforløbet foregår et forskningsprojekt på Næstved, Slagelse og Ringsted Sygehuse, der har fokus på at nedbringe forbruget og øge genanvendelse af det blandede plastikaffald fra hospitalernes operationsstuer.\nOperationer medfører et meget højt plastikforbrug. Vi ved nu, at den plastik er meget forskellig. Noget er meget rent og af en høj kvalitet, mens andet er blevet forurenet eller er svært genanvendelige kompositmaterialer bestående af f.eks. flere typer plastik eller plastik blandet med tekstil.\nFor at udvikle bæredygtige løsninger, skal plastens værdikæde kendes - fra producent, gennem indkøb, ind i operationsstuerne og videre til affaldsbehandling og genanvendelse. Projektet skal vise løsninger i værdikæden og danne grundlag for mindre forbrug og mere genanvendelse af plastik på regionens sygehuse.\nResultater på nuværende tidspunkt:\n1.Fast indsamling af flamingo til genanvendelse på Holbæk sygehus. Der er indsamlet mere end 100 kg flamingo og sparet 500 kg CO2.\n2.Gennemført en affaldsanalyse af 400 kg restaffald og indsamlet viden om plastikaffald.\n3.Analyseret 120 plastikprodukter fundet i affaldsanalysen. Analysen har afdækket mulighederne for genanvendelse af det enkelte produkt.\n4.Indgået udviklingssamarbejder med fire virksomheder der genanvender plastik. Testen skal vise hvor høj kvalitet vi kan opnå i genanvendelse af udvalgte plastikfraktioner i affaldet fra sygehusene.\n5.Bidraget økonomisk til udviklingen af fælles nordiske emballagekrav i sundhedssektoren.\n6.Gennemført 32 observationer af operationer, der på sigt skal bidrage til, at operationsstuerne i Region Sjælland kan reducere forbruget og øge genanvendelsen af plastikprodukter og -emballager.\nDerudover har projektet afsøgt muligheder i markedet for en genbrugsegnet fødevareemballage som erstatning for den formstøbte plastikfolie, der i dag anvendes som serveringsindpakning. Desværre er der ikke på nuværende tidspunkt egnede alternativer, der passer ind i det nuværende fritvalgsmenu-setup.\nAktiviteterne i projektet bygger på de erfaringer andre regioner har gjort sig. Projektet samarbejder og videndeler løbende med andre regioner i Danmark og Sverige.\nDe mange gennemførte aktiviteter i projektet har allerede nu vist vejen, og har skabt stor interesse blandt medarbejdere for at gøre en ekstra indsats. Aktiviteterne har også peget på en række dilemmaer og udfordringer i værdikæden, som projektet arbejder videre med.\nI den kommende periode har projektet fokus på at:\nSamle erfaringerne fra pilotforsøgene i Holbæk i en businesscase for implementering, der senere kan præsenteres for udvalget.\nSamarbejde på tværs af den interne værdikæde i Region Sjælland fra indkøb, over forbrug til affaldshåndtering.\nOmsætte resultaterne af forskningsarbejdet til synlige resultater.\nOmsætte erfaringer fra projektets første faser i konkrete udbud og indkøb.\nDet er fortsat administrationens vurdering, at projektet har gode muligheder for at reducere og ændre Region Sjællands forbrug af plastik ved at forbedre håndtering af det uundværlige plastik og ved at mindske miljøbelastningen i driften. Projektet har potentiale for at blive flagskib for den grønne omstilling i Region Sjælland og vil styrke arbejdet for en bæredygtig udvikling i regionen.\nLink til video der giver indblik i projektets aktiviteter (YouTube)\n6 (Åben) Opfølgning på temadrøftelse om Uddannelsesanalyse 2021\nUdvalget for Regional Udvikling tilkendegav på sidste udvalgsmøde den 13. april 2021 et ønske om at få en politisk konference som en del af budgetforslaget for 2022 samt et ønske om at udsende et hyrdebrev til regionens 17 kommuner. Der gives her en opfølgning.\nUdvalget for Regional Udvikling gav på udvalgsmødet den 13. april 2021, i forbindelse med en temadrøftelse af Uddannelsesanalysen 2021 og uddannelsesbilledet i Region Sjælland, udtryk for, at det er vigtigt, at udfordringerne på uddannelsesområdet i Region Sjælland står højt på den politiske dagsorden i kommunerne.\nFor at understøtte dette bad udvalget administrationen om at forberede et oplæg til budgetforhandlingerne for budgettet 2022, der inkluderer en politisk konference, samt, at der sammen med formandskabet for Regionsrådet blev overvejet, om der skal udsendes et hyrdebrev til de 17 borgmestre i Region Sjælland.\nDer vil i budgetforslaget for 2022 blive indarbejdet et forslag om en konference med fokus på både de uddannelsesmæssige udfordringer som fortsat præger Region Sjælland men også med fokus på viden og erfaringsspredning. Der har igennem mange år været lavet et utal af projekter, herunder flere støttet af Region Sjælland, der adresserer de udfordringer, der fortsat er på uddannelsesområdet i Region Sjælland. Den viden og de erfaringer, som uddannelsesaktørerne ligger inde med, skal ud til flere. En konference kan være en god måde at sprede viden og til at sætte fokus på centrale de uddannelsespolitiske dagsordner.\nInvolvering af de 17 kommuner\nUddannelsesområdet bliver løbende drøftes mellem kommunerne og Region Sjælland i regi af blandt andet Kommunernes Kontaktudvalg (KKU). Der har i foråret 2021 været afholdt fire webinarer for både det politiske og administrative niveau i de 17 kommuner og Region Sjælland, der omhandlede forskellige aspekter af uddannelsesbilledet i Region Sjælland. På det sidste webinar blev Uddannelsesanalysen 2021 præsenteret. Uddannelsesanalysen er siden blevet udsendt til samtlige kommuner og borgmestre i Region Sjælland. Det vurderes derfor ikke hensigtsmæssigt at udsende et yderligere hyrdebrev.\nAdministrationen indstiller, at udvalget tager orienteringen og opfølgningen på sidste udvalgsmøde til efterretning.\nSagen blev drøftet. Udvalget er optagede af, at udfordringerne på uddannelsesområdet bliver sat på den politiske dagsorden i de 17 kommuner i Region Sjælland.\nFlemming Damgaard Larsen og Jørgen Holst stemmer imod, at der ikke skal udsendes hyrdebrev, da information og oplysning til kommunalbestyrelsesmedlemmerne fremmer forståelsen for problematikken i uddannelsesanalysen.\n7 (Åben) Godkendelse af partnerskabsaftale med Knowledge Hub Zealand\nRegionsrådet har i budgettet 2o21 afsat 1 mio. kr. i 2021 og 1. mio. kr. i 2022 til at forlænge det strategiske partnerskab med Knowledge Hub Zealand. Administrationen indstiller, at udvalget godkender udkastet til partnerskabsaftale med Knowledge Hub Zealand.\nRegionsrådet har i budgetaftalen for 2021 afsat 1 mio. kr. i 2021 og 1 mio. kr. i 2022 af uddannelsesmidlerne til en forlængelse af det strategiske partnerskab med Knowledge Hub Zealand.\nKnowledge Hub Zealand er en forening og et partnerskab, der har til formål at etablere et uddannelses- og videnscenter i verdensklasse inden for biotek i Nordvestsjælland. Partnerskabet består af Region Sjælland, Kalundborg Kommune, Professionshøjskolen Absalon, Roskilde Universitet, Zealand – Sjællands Erhvervsakademi, Novo Nordisk og Novozymes.\nRegion Sjælland bevilgede i 2016 5 mio. kr. til indsatsen Knowledge Hub Zealand for perioden 2016 – oktober 2o21 samtidig med, at UC Sjælland (nu Absalon) fik en bevilling på 3 mio. kr. til at løbe ingeniøruddannelsen i Kalundborg i gang. Formålet var at etablere et uddannelses- og videnscenter inden for biotek i Kalundborg for derigennem at sikre, at der var lokal kvalificeret arbejdskraft til de mange biotekvirksomheder i området.\nDe første skridt i visionen om at etablere et uddannelses- og videnscenter for biotek er nået. Knowledge Hub Zealand er blevet en vigtig aktør og samarbejdspartner indenfor det tekniske og naturfaglige uddannelsesområde og fra sommeren 2021 slår Absalon dørene op til et helt nyt campusbyggeri i Kalundborg, og i 2022 står også et nyt innovations- og testcenter ”Helix Lab” klar.\nSamtidig har Knowledge Hub Zealand og det strategiske partnerskab bidraget aktivt til at tiltrække tre videregående uddannelser til Nordvestsjælland: Diplomingeniør i biotek, bioanalytiker og diplomingeniør i maskinteknologi.\nKnowledge Hub Zealand fremadrettet\nMed Knowledge Hub Zealand er der skabt et uddannelsesmæssigt fyrtårn i Nordvestsjælland, og det er vigtigt både at fortsætte arbejdet med at styrke dette fyrtårn, samt at brede erfaringerne fra Knowledge Hub Zealand ud til resten af regionen.\nAdministrationen foreslår derfor, at der indgås en partnerskabsaftale med Knowledge Hub Zealand, hvor Region Sjælland indgår med 1 mio. kr. i 2021 og 1. mio. kr. i 2022 til følgende indsatser:\nSynliggørelse af de nye uddannelsesmulighederne i Kalundborg gennem bl.a. biotekmesterskaber, sikring af studiejobs og praktikpladser til de unge. Der er et særligt fokus på at række ud til ungdomsuddannelser i hele regionen med henblik på at involvere dem i det naturvidenskabelige case arbejde som en del af optakten til biotekmesterskaberne.\nUnderstøttelse og indkøring af Helix Lab (innovations og videnscenteret)\nTiltrækning af flere uddannelser til regionen, herunder hjælp til etablering af maskinmesteruddannelsens praktiske del i Slagelse, Holbæk og Næstved, samt den teoretiske overbygning af maskinmesteruddannelsen i Kalundborg.\nOpbygning af samarbejder omkring forsknings- og innovationsprojekter, herunder inddragelse af virksomheder i Region Sjælland.\nOpbygning af lokal fødekæde til de tekniske-naturvidenskabelige uddannelser gennem KHZ-skoletjenesten i Kalundborg. Herunder opbygning af et bredere regionalt uddannelsesnetværk og udvikling af tilbud omkring skole-virksomhedssamarbejde på baggrund af erfaringerne fra KHZ skoletjenesten\nErfaringsdeling af ”Kalundborgmodellen” for uddannelsessamarbejder på tværs af Region Sjælland bl.a. med henblik på at styrke opbygningen af et sammenhængende STEM uddannelsesøkosystem på tværs af regionen.\nUdkast til partnerskabsaftalen er vedlagt. Den nuværende bevilling og aftale med Knowledge Hub Zealand udløber 31/10 – 2021. Administrationen foreslår, at den nye partnerskabsaftale er gældende for en toårig periode fra 1/11-2021 til 31/10 – 2023, og at aftalen evalueres inden perioden udløber.\nDet er administrationens vurdering, at erfaringerne fra Knowledge Hub Zealand er vigtige i det fremtidige arbejde med at skabe en attraktiv uddannelsesregion, sikre uddannelsesdækningen og bidrage til at hæve uddannelsesniveauet i Region Sjælland. Det er samtidig administrationens vurdering, at overstående indsatser kan bidrage til at synliggøre uddannelsesmulighederne i regionen og understøtte at flere unge får en uddannelse i Region Sjælland.\nI forlængelse af udvalgets behandling af sagen orienteres Regionsrådet om partnerskabsaftalen med Knowledge Hub Zealand.\nAdministrationen indstiller, at udvalget godkender udkast til partnerskabsaftalen med Knowledge Hub Zealand.\n1. Partnerskabsaftale med Knowledge Hub Zealand.docm (DokID: 9796599 - EMN-2021-04272)\n8 (Åben) Høring om driftsoverenskomster inden for forberedende voksenundervisning og ordblindeundervisning for voksne\nUndervisningsvirksomheden Clavis har ansøgt både Nordvestsjællands HF og VUC samt HF og VUC Klar om at indgå driftsoverenskomster inden for forberedende voksenundervisning (FVU) og ordblindeundervisning for voksne (OBU). Slagelse Sprogcenter har ansøgt HF og VUC Klar om at indgå driftsoverenskomst inden for OBU. Udvalget for Regional Udvikling skal høres ved indgåelse af driftsoverenskomster inden for FVU og OBU. Derudover orienteres udvalget om VUC’ernes planer for FVU og OBU. Administrationen indstiller, at udvalget godkender ansøgningerne og tager orienteringen om VUC’ernes planer for FVU og OBU til efterretning.\nFormålet med forberedende voksenundervisning (FVU) er at give voksne mulighed for at forbedre deres grundlæggende færdigheder i dansk, engelsk, matematik og inden for det digitale. Formålet med ordblindeundervisning for voksne (OBU) er at hjælpe ordblinde med at forbedre deres skriftlige færdigheder. Alle borgere, der opfylder adgangskravene og mangler basale færdigheder skal have adgang til FVU og OBU inden for en rimelig geografisk afstand af 75 minutters befordringstid med nærmeste offentlige transportmiddel fra deltagerens bopæl, eller inden for en afstand på 30 km ad offentlig vej.\nJf. ”Bekendtgørelse af lov om forberedende voksenundervisning og ordblindeundervisning for voksne” kan OBU of FVU udbydes på bl.a. private virksomheder, hvis der er indgået driftsoverenskomst med et voksenuddannelsescenter (VUC) forinden.\nVUC’erne i Region Sjælland indgår aftaler med udbydere af FVU og OBU inden for VUC’ernes egne dækningsområder. VUC’erne er ansvarlige for, at udbuddet er dækkende samt udbydes på forskellige typer af uddannelsesinstitutioner. Regionen skal høres i forbindelse med indgåelse af nye driftsoverenskomster.\nUndervisningsvirksomheden Clavis har overtaget danskundervisningen i nogle kommuner, efter tilbuddet, LærDansk, lukkede i 2020. I den forbindelse har Clavis ansøgt Nordvestsjællands HF og VUC om at indgå driftsoverenskomst inden for FVU og OBU. Clavis har ligeledes ansøgt HF og VUC Klar om at indgå driftsoverenskomst inden for FVU og OBU. Derudover har Slagelse Sprogcenter ansøgt HF og VUC Klar om at indgå driftsoverenskomst om OBU i Slagelse. Ansøgningerne er vedlagt.\nA2B og AOF Center Sjælland ønsker at opsige deres aftale med VUC Storstrøm pr. juni 2021. Opsigelserne er vedlagt. Begge driftsoverenskomstparter vurderer, at de ikke kan leve op til aftalernes årselevforpligtelser. For AOF Center Sjællands vedkommende begrundes opsigelsen specifikt i en ny struktur indenfor AOF’s område, som betyder, at udbuddet varetages af anden AOF-enhed i området. For OBU-udbuddet fordeler udbuddet sig på de fire VUC samt på 22 driftsoverenskomstparter. AOF Center Sjælland ønsker at opsige sin driftsoverenskomst pr. juni 2021. Opsigelsen begrundes som ovenfor.\nVedlagte kort over udbuddet af FVU og OBU i 2021 i Region Sjælland viser, at der udbydes FVU og OBU på flere lokationer i Holbæk og Ringsted. Men da Clavis har overtaget danskundervisningen i Holbæk og Ringsted, efter at et udbud er lukket, er der ikke tale om endnu et udbud, som kunne udtynde kursistgrundlaget for eksisterende udbydere. På den baggrund vurderer administrationen, at Clavis’ udbud af FVU og OBU vil bevare det eksisterende tilbud af danskundervisning i byerne, hvilket kan sikre et kompetenceløft af borgerne i områderne.\nKortet viser derudover et forholdsvis lille udbud af OBU i Slagelse, som er en af regionens større byer med mange indbyggere. Det er derfor administrationens vurdering, at et endnu et udbud i Slagelse vil kunne tilskynde flere ordblinde til starte på en OBU og dermed få styrket deres skriftlige og sproglige kompetencer.\nVUC og driftsoverenskomstparterne melder årligt deres planer for FVU og OBU ind til Region Sjælland. Planerne er vedlagt.\nPlanerne for 2020-2021 viser, at der inden for de enkelte VUC dækningsområder er stor variation når det gælder udbuddets størrelse. Hf og VUC Roskilde har markant større aktivitet inden for både FVU og OBU.\nPå baggrund af de seneste fem års aktivitet på OBU-området kan man se en stigning i faktisk og forventet antal årskursister hos Hf og VUC Roskilde fra 2019-2021 og en stabil aktivitet hos de øvrige. Der er en generel tendens til et forventes et øget antal årskursister på OBU i 2021, hos VUC Storstrøm og HF og VUC Klar forventer man dog en markant stigning i 2021.\n1.driftsoverenskomsten mellem Clavis og Nordvestsjællands HF og VUC godkendes.\n2.driftsoverenskomsten mellem Clavis og HF og VUC Klar godkendes.\n3.driftsoverenskomsten mellem Slagelse Sprogcenter og HF og VUC klar godkendes.\n4.opsigelse af driftsoverenskomsten mellem A2B og VUC Storstrøm godkendes.\n5.opsigelse af driftsoverenskomsten mellem AOF og VUC Storstrøm godkendes.\n6.orienteringen om VUC’ernes planer for FVU og OBU tages til efterretning.\nSagen afgøres af Udvalget for Region Udvikling.\n1. Clavis ansøgning til Nordvestsjællands HF og VUC (FVU) (DokID: 9803764 - EMN-2020-36164)\n2. Clavis ansøgning til Nordvestsjællands HF og VUC (OBU) (DokID: 9803768 - EMN-2020-36164)\n3. Clavis ansøgning til HF og VUC Klar (FVU) (DokID: 9803758 - EMN-2020-36164)\n4. Clavis ansøgning til HF og VUC Klar (OBU) (DokID: 9803761 - EMN-2020-36164)\n5. Slagelse sprogcenters ansøgning til HF og VUC Klar (OBU) (DokID: 9803775 - EMN-2020-36164)\n6. Opsigelser fra A2B og AOF til VUC Storstrøm (DokID: 9803773 - EMN-2020-36164)\n7. Kort over FVU og OBU udbud i Region Sjælland 2021 (DokID: 9803927 - EMN-2020-36164)\n8. VUC'ernes FVU-OBU-planer 2021 (DokID: 9803777 - EMN-2020-36164)\n9 (Åben) Bevilling af uddannelsespuljen\nI budgettet for 2021 er der afsat en pulje på 3 mio. kr. til indsatser, der synliggør uddannelsesmulighederne i Region Sjælland, genopretter tilliden til praktikpladsmuligheder og styrker de digitale kompetencer hos befolkningen. Udvalget for Regional Udvikling forelægges forslag til tre projekter, som understøtter netop det. Projekterne understøtter desuden indsatserne i den Regionale Udviklingsstrategi under temaet Den kompetente region. Projekterne forelægges til godkendelse.\nAdministrationen har i efteråret 2020 været i dialog med uddannelsesinstitutioner og andre aktører om mulige indsatser på uddannelsesområdet med henblik på at udmønte budgetaftalen 2021. Dialogen har resulteret i tre indkomne projektansøgninger, som tilsammen søger 2.998.240,5o kr. i tilskud fra de regionale udviklingsmidler. Projektresumeer for alle projekter er vedlagt. Projekterne understøtter indsatsområderne i Den Regionale Udviklingsstrategi (RUS), som har til formål at løfte uddannelsesområdet i Region Sjælland og sikre de kompetencer, som efterspørges i regionen. Projekterne er derudover i klar overensstemmelse med indsatsområderne i budgetaftalen 2021.\nSammenfatning af projekterne nedenfor:\nResumé af Tillid til lærepladser på store byggerier i Region Sjælland (Bygherreforeningen)\nProjektets formål er at synliggøre byggebranchen for unge samt sikre flere lærepladser på de store byggerier i regionen, så flere får lyst til at tage en erhvervsuddannelse. Projektet vil arbejde med en kulturændring blandt entreprenørernes måde at rekruttere lærlinge på. Målgruppen er unge under 30 år uden en erhvervskompetencegivende uddannelse. Derudover vil projektet samarbejde med entreprenørerne i udviklingen af metoder, der kan tiltrække og fastholde de unge i uddannelse.\nProjektets samlede budget er 810.530 kr. hvoraf, der ansøges om 498.530 kr. af de regionale udviklingsmidler.\nDet vurderes, at projektet kan bidrage til, at flere unge uden job eller uddannelse får lyst til at starte på en erhvervsuddannelse. Der vil blive stor mangel på faglært arbejdskraft i regionen, og derfor er det vigtigt at skabe attraktivitet omkring uddannelserne ved f.eks. at sikre lærepladser. Særligt de store byggerier i regionen får et massivt behov for faglærte og forsyningen af disse, hjælper projektet med at sikre. Projektet understøtter indsatsen i den regionale udviklingsstrategi om, at arbejdsstyrken skal have de efterspurgte kompetencer, og at flere skal have en ungdomsuddannelse.\nResumé af Center for digital voksenlæring (VUC Storstrøm)\nProjektets formål er at styrke de digitale kompetencer hos regionens borgere med henblik på, at flere bliver rustet til at tage en uddannelse. Målgruppen er ufaglærte over 25 år, som mangler basale digitale færdigheder, hvilket gør det svært at begå sig på og gennemføre en uddannelse. Derudover har projektet til formål at videreuddanne undervisere i digital undervisning. Endelig vil projektet understøtte uddannelsesdækningen i områder af regionen, hvor der er langt til nærmeste uddannelse, idet online undervisning kan være et alternativ til fysisk fremmøde.\nProjektets samlede budget er 1.999.435,50 kr. hvoraf, der ansøges om 999.710,50 kr. af de regionale udviklingsmidler.\nRegion Sjælland har den højeste andel af 25-årige (29%) med grundskolen som højest fuldførte uddannelse. Det vurderes, at projektet kan nedbryde barrierer i form af manglende digitale kompetencer, som kan stå i vejen for, at flere får en uddannelse. Derudover er projektet med til at sikre, at flere kan tage en uddannelse, selvom der er langt til nærmeste, fysiske udbud. Projektet understøtter indsatsen i den regionale udviklingsstrategi om, at arbejdsstyrken skal have de efterspurgte kompetencer og at flere tager deres uddannelse i Region Sjælland.\nResumé af RUSK – Regionens Unge videre i Studie og Karriere – Udvidet tilbud om studie- og karrierevejledning i sabbatår (Studievalg Danmark, Center Sjælland)\nProjektets formål er at få flere unge til at opnå en erhvervskompetencegivende uddannelse ved at tilbyde en ny, målrettet vejledning. Målgruppen er unge i deres afgangsår og i sabbatår efter gymnasiet. En andel af en studenterårgang bruger ikke deres studentereksamen til at uddanne sig, men forbliver uden for beskæftigelse eller i ufaglærte jobs. Via vejledningstilbuddet vil projektet motivere de unge til at tage næste skridt i uddannelsessystemet i retningen af en erhvervsuddannelse eller anden videregående uddannelse.\nProjektets samlede budget er 2.045.219 kr. hvoraf, der ansøges om 1,5 mio. kr. af de regionale udviklingsmidler.\nDet vurderes, at projektet kan bidrage til, at flere unge opnår en erhvervskompetencegivende uddannelse. Nogle unge er i fare for at falde fra ved overgangene i uddannelsessystemet, og dem vil projektet nå ved den målrettet vejledning. Projektet understøtter indsatsen i den regionale udviklingsstrategi om, at flere skal have en ungdomsuddannelse.\n1.der ydes tilskud på 498.530 kr. fra de regionale udviklingsmidler i 2021 til Bygherreforeningen til projektet ”Tillid til lærepladser på store byggerier i Region Sjælland”\n2.der ydes tilskud på 999.710,50 kr. fra de regionale udviklingsmidler i 2021 til VUC Storstrøm til projektet ”Center for digital voksenlære”.\n3.der ydes tilskud på 1,5 mio. kr. fra de regionale udviklingsmidler i 2021 til Studievalg Danmark, Center Sjælland til projektet ”RUSK – Regionens Unge videre i Studie og Karriere”.\n1. Projektresume - Tillid til lærepladser på store byggerier i Region Sjælland (DokID: 9803188 - EMN-2021-04006)\n2. Projektresume - Center for digital voksenlæring (DokID: 9803187 - EMN-2021-04006)\n3. Projektresume - RUSK (DokID: 9803186 - EMN-2021-04006)\n10 (Åben) Orientering om årets gymnasiefordeling til stx og hf\nUdvalget orienteres om årets gymnasiefordeling til det almene gymnasium (stx) og højere forberedelseseksamen (hf), som i år har haft en samlet søgning på 5.910 ansøgere, hvoraf 96,4 procent har fået tilbudt en foreløbig plads på deres 1. prioritet. Udvalget orienteres også om status på kapacitetsloftet, som Regionsrådet i januar indstillede til Børne- og Undervisningsministeren på Stenhus Gymnasium.\nSom en del af regionens myndighedsopgave på uddannelsesområdet er administrationen sekretariat for tre fordelingsudvalg i Region Sjælland. Fordelingsudvalgenes opgave er at fordele ansøgerne til den almen gymnasiale uddannelse (stx) og højere forberedelseseksamen (hf). I hvert fordelingsudvalg sidder to regionsrådspolitikere samt rektorerne fra gymnasierne i det pågældende fordelingsområde.\nRegler for gymnasiefordeling\nReglerne for at fordele ansøgere til stx og hf er fastsat i Optagelsesbekendtgørelsen.\nIfølge Optagelsesbekendtgørelsen skal pladserne, såfremt en institution har flere ansøgere, end de har kapacitet til at optage, fordeles efter et afstandskriterie. I afstandskriteriet er det afstanden fra ansøgers folkeregisteradresse til institutionen, der afgør, om ansøgeren kommer ind. Dem med kortest afstand kommer ind først.\nHvis en ansøger ikke kan komme ind på et af sine prioriterede ønsker, eller hvis ansøgeren kun har angivet én prioritet og denne er overansøgt, bliver ansøgeren fordelt til den uddannelsesinstitution (stx eller hf) med ledig kapacitet, som er nærmest ansøgerens folkeregisteradresse målt i rejsetiden med offentlig transport. Hvis ansøgeren har lige lang transporttid med offentlig transport mellem to institutioner fordeles ansøgeren til den institution, som er tættest på ansøgerens folkeregisteradresse målt via vejnettet.\nStatus på årets fordeling af ansøgere til stx og hf\nI år har regionens uddannelsesinstitutioner modtaget 4.444 ansøgninger til stx og 1.474 til hf. Fire gymnasier har fået flere ansøgere, end de har kapacitet til. Det er Køge Gymnasium på hf, Roskilde Gymnasium på stx og hf, Sorø Akademi på stx og Stenhus Gymnasium på stx.\n96,4 procent af ansøgerne har fået tilbudt en foreløbig plads på den institution, som de har ønsket som deres 1. prioritet. Den foreløbige plads bliver endelig, når de unge har bekræftet deres karaktersnit ved folkeskolens afgangseksamen eller været til optagelsesprøve.\n213 ansøgere er ikke blevet tilbudt en foreløbig plads på deres 1. prioritet. Heraf er 157 af ansøgerne i stedet blevet tilbudt en foreløbig plads på deres 2.-5. prioritet. 56 af ansøgerne havde ikke angivet øvrige prioriteter og er derfor fordelt til det gymnasium med ledig kapacitet, som er nærmest deres bopæl.\nÅrets søgetal er offentliggjort i en pressemeddelelse den 23. marts 2021: https://via.ritzau.dk/embedded/release/stabil-sogning-til-region-sjaellands-gymnasieuddannelser?publisherId=13560143&releaseId=13617917&widget=true\nKapacitetsloft på Stenhus Gymnasium\nRegionsrådet besluttede på deres møde 11. januar 2021 efter anbefaling fra Udvalget for Regional Udvikling at indstille et kapacitetsloft på Stenhus Gymnasium til Børne- og Undervisningsministeren for skoleåret 2021-2022. Ministeren godkendte kapacitetsloftet den 16. marts 2021. Hensigten med kapacitetsloftet var at sikre et større elevgrundlag til Odsherred Gymnasium. Desuden var kapacitetsloftet et signal om, at der i Region Sjælland er en opmærksomhed omkring, at der er brug for uddannelsesinstitutioner også i regionens tyndt befolkede områder.\nKapacitetsloftet betød, at Stenhus Gymnasium på stx maksimalt kunne tilbyde en foreløbig plads til 392 ansøgere. Den 1. marts, hvor der var ansøgningsfrist til ungdomsuddannelserne, havde Stenhus Gymnasium modtaget 416 ansøgninger på stx.\nSom resultat af kapacitetsloftet på Stenhus Gymnasium er ni ansøgere til stx og to ansøgere til hf fordelt til Odsherred Gymnasium.\nOdsherred Gymnasium har udover de tilførte ansøgere via fordelingen oplevet en lille stigning i antal ansøgere fra 66 på stx i 2020 til 69 i år. En tilsvarende stigning ses på hf, hvor de i 2020 havde 21 ansøgere og i år har fået 30 ansøgere. Såedes kan det konstateres, at den faldne søgekurve til gymnasiet er knækket.\n11 (Åben) Rapport om lokalbanernes tilstand og fornyelsesbehov\nKonsulentfirmaet Rambøll har for Danske Regioner vurderet lokalbanerne i Danmarks tilstand og behov for investeringer. Det er tanken, at den nye analyse kan være en del af grundlaget for en ajourføring af de økonomiske rammer for lokalbanerne. Danske Regioner vurderer, at der skal tilføres regionerne yderligere 124 mio. kr. årligt frem til 2026 for at kunne løse de akutte finansieringsproblemer herunder til sporrenoveringen på Østbanen. Der orienteres om analysen og tilhørende forslag fra Danske Regioner.\nKonsulentfirmaet Rambøll har for Danske Regioner vurderet lokalbanerne i Danmarks tilstand og behov for investeringer. Rapport samt følgebrev fra Danske Regioner vedlægges.\nAnalysen er en ajourføring af en tilsvarende analyse Rambøll lavede i 2017 for Transportministeriet.\nDet er tanken, at den nye analyse kan være en del af grundlaget for en ajourføring af de økonomiske rammer for lokalbanerne. De økonomiske rammer har gennem mange år været drøftet mellem Staten og de danske regioner. Det er sket gennem de årlige økonomiforhandlinger mellem staten og regionerne, og mere specifikt for Region Sjælland i forbindelse med en tidlige sporrenovering på en del af Tølløsebanen og nu i forbindelse med en total sporrenovering på Østbanen. Forholdet drøftes nu også i de igangværende infrastrukturforhandlinger.\nRegionerne og i helt særlig grad Region Sjælland står overfor meget store investeringer i de kommende år. Analysen viser, at der i perioden 2021-2035 skal investeres mindst 8,5 mia. kr. i infrastruktur (spor, skinner og sikringsanlæg mv.) og nye tog på de danske lokalbaner. Hovedparten skal gå til spor og sporombygning. Det skyldes primært, at cirka 75 pct. af sporene i perioden opnår en alder på 40-45 år, og derfor skal udskiftes. En del af togsættene vil i perioden 2021-35 nå en alder på 30 år, hvor de forventes at være udtjente.\nInvesteringer i denne størrelsesorden ligger langt over de nuværende økonomiske rammer, som staten stiller til rådighed for regionerne. Danske Regioner har den 5. maj 2021 oversendt rapporten fra Rambøll til Finansminister Nicolai Wammen, Transportminister Benny Engelbrecht og Indenrigs- og Boligminister Kaare Dybvad med et tilhørende følgebrev.\nDanske Regioner foreslår i følgebrevet, at der skal tilføres regionerne yderligere 124 mio. kr. årligt frem til 2026 for at kunne løse de akutte finansieringsproblemer herunder til sporrenoveringen på Østbanen. Der vil samtidigt frem til 2027 være tid til at forhandle en aftale for perioden 2027-2035.\nRegion Sjællands andel af de vurderede investeringer på 8,5 mia. kr. frem til 2035 udgør 3,6 mia. kr. Dette skyldes helt overvejende, at alle Region Sjællands lokalbaner i denne periode skal have en sporrenovering, og der skal anskaffes nye togsæt til erstatning for IC2. Region Sjælland har ansvaret for knap 40 procent af det samlede lokalbanenet i Danmark og er den region med klart den største andel af lokalbanenettet.\nRegionsrådet besluttede på møde den 3. maj at igangsætte indkøbet af nye batteritog til erstatning for IC2 og behandler på møde den 7. juni 2021 igangsættelse af sporrenovering på Østbanen.\n1. Rapport - Privatbanernes tilstand og fornyelsesbehov (005) (DokID: 9801926 - EMN-2021-02433)\n2. Brev fra Danske Regioners formandskab Ny rapport om lokalbanernes investeringsbehov (DokID: 9801925 - EMN-2021-02433)\n12 (Åben) Drøftelse af udvalgets mødeplan for resten af 2021\nEt medlem af udvalget har fremsendt et ønske om at få mødetidspunkterne for møder i Udvalget for Regional Udvikling flyttet. Da udvalget selv beslutter datoer og tidspunkter for møder i udvalget indstilles det, at udvalget drøfter om mødetidspunkterne resten af 2021 skal flyttes.\nUdvalget for Regional Udvikling fastlagde på møde den 1. september 2020 mødedatoer og tidspunkter for udvalgets møder i 2021.\nEt medlem af udvalget har fremsendt et ønske om at få mødetidspunkterne for møderne i Udvalget for Regional Udvikling flyttet. Da udvalget selv beslutter datoer og tidspunkter for møder i udvalget indstilles det, at udvalget drøfter om mødetidspunkterne resten af 2021 skal flyttes.\nAdministration indstiller, at udvalget drøfter om mødetidspunkter for udvalgets møder i resten af 2021 flyttes.\nSagen blev drøftet. Udvalget besluttede, at administrationen sender en doodle med nye datoforslag til møder i resten af året. Forslagene skal ligge indenfor almindelig mødetid i tidsrummet kl. 9-17. Møderne kan flyttes, hvis alle udvalgets medlemmer har mulighed for at deltage på det foreslåede tidspunkt.\n13 (Åben) Aktuelle sager\nOrientering om syv klager over Råstofplan 2020\nRegionsrådet vedtog den 8. marts 2021 Råstofplan 2020. Klagefristen er udløbet, og der er kommet syv klager til Miljø- og Fødevareklagenævnet over Råstofplan 2020 og miljøvurderingen af råstofplanen:\nÉn klage fra Foreningen mod grusgrav i Bjerrede og omegn om fastholdelse og udvidelse af Bjerrede Graveområde i Faxe Kommune.\nTo klager fra en række borgere vedrører et nyt graveområde, Fladså, i Myrup Graveområde i Næstved Kommune.\nTo klager fra en borger og Venstre i Roskilde over, at der er utilstrækkelig miljøvurdering af grave- og interesseområderne, specifikt flere områder i Roskilde Kommune.\nTo klager fra Nymølle Stenindustrier A/S over råstofplanens overordnede afvejninger, flere af retningslinjerne og at miljøvurderingen er utilstrækkelig.\nSamlet vedrører klagerne bekymring for: De natur- og miljømæssige forhold i de udlagte områder, afvejningerne i råstofplanen, retningslinjer i planen, miljøvurderingerne og selve høringsprocessen.\nKlagerne skal nu behandles af Miljø- og Fødevareklagenævnet.\nMiljø- og Fødevareklagenævnet kan tillægge klagerne opsættende virkning, så planen ikke er gældende, før der er truffet afgørelse. Afgørelserne i Miljø- og Fødevareklagenævnet kan få betydning for råstofplanens endelige udformning.\nUdvalget bliver orienteret, når klagenævnet har truffet afgørelse.\nOrientering om høringssvar om råstoffer til VVM-undersøgelse for ny vej til Stevns\nVejdirektoratet har igangsat høring for VVM-undersøgelse af en ny vejforbindelse til Stevns, der skal gå fra Vordingborgvej syd for Herfølge til Klippinge midt på Stevns. Høringsmaterialet kan ses her.\nAdministrationen har udarbejdet vedlagte høringssvar til Vejdirektoratet. Der udtrykkes skuffelse over manglende konkrete tiltag til at begrænse brugen af grusgravsmaterialer i vejprojektet. I overensstemmelse med målene i Råstofplan 2020 opfordrer høringssvaret til, at vejprojektet har fokus på en god råstofhusholdning og på at spare på de begrænsede primære råstofressourcer. Dette kan ske ved videst mulig anvendelse af genbrugsmaterialer og overskudsjord. Det bemærkes endvidere, at bæredygtigt råstofforbrug bør være en konkurrenceparameter i det kommende udbudsmateriale for vejprojektet.\nStatus på sag om batteritog\nRegionsrådet besluttede på møde den 3. maj at gå videre med anskaffelse af 14 nye batteritog til lokalbanerne. Det samme gjorde regionsrådet i Region Hovedstaden for deres 4 nye batteritog på møde 18. maj.\nLokaltog vil herefter udbyde anskaffelsen af de 18 nye batteritog juli eller august 2021.\nStatus på COVID-19 og økonomi, herunder kompensation fra staten\nStaten kompenserer regionerne for mindre indtægter og merudgifter i den kollektive trafik i 2021, som de gjorde for 2020.\nDer er dog ikke en tilsvarende aftale på plads for 2022. Danske Regioner rykker staten for en sådan aftale.\nDet er en afgørende forudsætning for budgetlægningen og trafikbestillingen for 2022.\nDe sidste opgørelser fra Movia viser, at passagertallet udgør under halvdelen af det forventede i februar 2021. Movia prognosticerer samtidigt, at passagertallet vil ligge på ca. 85% af det normale i december 2021. Alt tyder derfor på, at der også i 2022 vil mangle passagerer og indtægter.\n1. Høringssvar af 10. maj 2021 til VVM for vej til Stevns (DokID: 9806326 - EMN-2020-37671)\nNæste møde i udvalget finder sted den 31. august 2021.\nNæste møde i udvalget finder sted den 31. august 2021. Dette med forbehold for resultat af doodle om nye mødetidspunkter.\n15 (Åben) Godkendelse af deltagelse i møde i Udvalget for Regional Udvikling den 1. juni 2021\n16 (Åben) Medlemsforslag: Forslag fra Socialdemokratiet om direkte bus mellem Næstved station og Slagelse Sygehus\nSocialdemokratiet har anmodet om behandling af sag på udvalgets møde.\nI mail af 26. maj 2021 har regionsrådsmedlem Susanne Lundvald på vegne af Socialdemokratiet anmodet om, at følgende forslag behandles af udvalget:\n”Det skal være muligt at tage en bus fra Næstved, som kører direkte til Slagelse Sygehus!\nDet er ikke rimeligt, at de over 83.000 borgere som bor i Næstved og som er tilknyttet Slagelse Sygehus enten som patient, pårørende eller medarbejder har en rejsetid på min. 1 time og 11 min.\nDet må være muligt at prioritere den direkte kørsel, så det ikke er nødvendigt at skulle skifte til bybus på Slagelse station.\nTil sammenligning er det muligt at komme fra Næstved til Køge Sygehus på 47 min og fra Næstved til Roskilde Sygehus på 45 min.\nVi vil gerne bede Movia undersøge forholdene og komme med en anvisning på, hvordan dette ønske kan imødekommes.\nDet er almindelig kendt at kørsel i egen bil til sygehuset er nødvendigt. Dette ikke optimalt, ej heller i relation til den grønne dagsorden. Det er vanskeligt og det giver meget bøvl for borgere uden bil til rådighed, og i relation til kørselsgodtgørelse er det heller ikke muligt for borgere uden særligt behov at få tilskud til kørsel til Slagelse, mens dette vil være muligt til Roskilde\nForslaget bedes behandlet hurtigst muligt således, at det vil være muligt at få dette med ved den årlige trafikbestilling hos Movia”.\nDet kan forud for trafikbestillingen i efteråret 2021 undersøges nærmere med MOVIA, hvilke muligheder der er for at forlænge/omlægge eksisterende busruter eller, om det er nødvendigt at etablere en ny busrute. De forventede udgifter til driften kan afklares samtidig. Det bemærkes, at der i 2018 blev indgået politisk aftale om, at udgifterne til den kollektive trafik maksimalt må udgøre 350 mio. kr. Der er pt. stor usikkerhed omkring udgiften til kollektiv trafik i Region Sjælland, dels pga. manglende passagerindtægter (som følge af COVID) og dels på grund af den forestående renovering af Østbanen.\nUdvalget for Regional Udvikling besluttede, at MOVIA anmodes om at undersøge, hvilke muligheder der er for at løse udfordringen med henblik på drøftelse på næstkommende møde i udvalget.