8 fynske broncealderlurer og nogle lerstumper – Odense Bys Museer\n8 fynske broncealderlurer og nogle lerstumper\nLur er betegnelsen på det vel mærkværdigste instrument, som vi kender fra oldtiden. Lurer kendes kun fra Østersø-området (fig. 1). Det største fund blev gjort i 1797 i Nordsjælland, hvor ikke mindre end 6 lurer blev gravet op af Brudevælte Mose, og det seneste fund blev tryllet ud af en bunke tørvejord af en vendelbo i 1988. Tager vi alle fund med, også dem, der kun kan læses om, er der 39 fund, svarende til ialt mindst 84 lurer. De er fremstillet i løbet af 600 år – en ærværdig tradition tør man vel nok sige (Lund 1987).\nDer er ingen grund til at tro, at det underlige ord »lur« existerede i broncealderen, endsige blev brugt om de instrumenter, som vi kalder »lurer«. Tværtimod dækkede ordet 2000 år efter broncealderen formentlig en helt anden type horn (Broholm & al 1949: 49 f). Lurnavnet blev hentet fra den oldnordiske ordbog sammen med andre af de besynderlige navne, som arkæologerne i dansk arkæologis barndom fandt på til de helt nye oldsagstyper, der dukkede op af jorden. Det er enhver ny videnskabs klassiske problem, at navngivningen binder for eftertiden, så man bør tænke sig godt om. Det gjorde C.J. Thomsen og hans samtidige også, og vi bruger stadig en række af deres nok lidt romantiske navne. Ordet lur klang godt og romantisk. Ligesom »edsring« var det med til at give vor broncealder et oldnordisk præg. I dag forekommer det os helt ved siden af, men dengang anede man jo ikke, at der kunne være tids- og kulturforskel på broncealderens og jernalderens genstande.\nDet var først i 1800-tallet at det oldnordiske ord »ludr« fandt anvendelse på bibelske blæsehorn. Saxo-oversættelsen fra 1750 brugte det neutrale ord »horn« (Saxo 1750), mens Grundtvig i sin oversættelse fra 1818 brugte ordet lur (Saxo 1819, 172 ff.).\nFig. 1. Kort over de til dato kendte lurfund. Med udfyldte signaturer er de lurpar markeret, som er samtidige med Tellerup-lurerne. V betyder Voldtofte.\n1831 optrådte ordet første gang som betegnelse på broncealderhornene (Thomsen 1831). I vejledningen til »Nordiske Oldsager og deres Opbevaring« gjorde han, i selskab med sporer og vejrhaner, opmærksom på, at man kunne støde på »Lurer eller Krigsbasuner af Bronce, meget store og sædvanlig bestaaende af to Dele, som sættes ind i hinanden«.\nFra da af var der ingen tvivl om, hvad lurer var for noget, de var blevet et arkæologisk begreb. Lurer hedder de på engelsk, tysk, fransk osv.\nLur blev et fast ord i det nationalromantiske ordforråd, et nationalt symbol. Det var for ophavsmændene ikke til at forudse, at lurerne ville blive en mythe, brugt og misbrugt på det groveste.\nDen nordiske broncealders lurer er jo blevet en mythe. Det blev de under nationalrenaissancen, især efter nederlaget til tyskerne i 1864 (Højring 1987). Den danske stamme blev her til lands overfor den tyske stamme symboliseret af oldtidens musikinstrumenter – uanset, at begge stammer må formodes at have været germansktalende folk.\nMed lurmærkningen overgik »krigstrompeterne« til at blive kvalitetsmærke, i lighed med torshammeren -dansk kvalitet i nutiden symboliseret ved den formodet danske kvalitet i oldtiden. Problemerne med at gøre nogetsomhelst dansk, inden danerne bosatte sig i Danmark, forbigik man i tavshed. Det var nok fornuftigt, al den stund danernes bosætning i det nuværende Danmark vel tidligst kan være sket flere hundrede år efter Kristi fødsel, d.v.s. omkr. 1000 år efter den tid, hvor der blev lavet lurer.\nDet var en pinlig fornemmelse at se billeder af SS-officerer trutte veloplagt i »vore« lurer. Pinligt er det også at se lurerne blæst af »vikinger« i vor samtids misbrug af fortidens symboler som led i turisterhvervets stadige strøm af pop, men det er nok mest os arkæologer, der krummer tæer over dette historiske miskmask.\nSelv i disse nationalt ophidsede år kan den nationalromantiske mythe vel ikke længere finde grobund, undtagen måske i de samme betændte kredse, der tæver folk, fordi de er mørkhårede.\nOptændte kan arkæologer blive endnu, når der dukker nye lurer frem, som det skete 1988 i Vendsyssel (Lysdahl & al 1992). Vi bliver det, fordi lurerne jo stadig er de største og flotteste exempler på nordisk (kunst)håndværk »Scandinavian design« længe før begrebet blev opfundet.\nEndnu, 2500 år efter at de blev fremstillet, kan vi studere dem med moderne methoder. Hvert nyt lurfund granskes derfor nøje og søges indplaceret i de existerende rammer ved sammenligning med tidligere fund. Selv de kopier, der i forrige århundrede blev lavet hist og her for at tilfredsstille de private storsamlere, studeres som om de var originaler (Nordström 1987). Der er kort sagt tradition for at beskrive alt, hvad der kan bringe os nærmere en forståelse af lurernes fremstilling, brug og baggrund.\nHer må jeg desværre skuffe læseren med at jeg ikke kan præsentere et nyt lurfund fra Fyn. Det havde ellers været rart. Det sidste fynske lurpar blev gravet op af Rørlykke Mose i Tryggelev sogn på Langeland i 1886 (Broholm & al. 1949: no. 19-20). Det langelandske lurpar er sammen med lurerne fra Tellerup på Vestfyn (Broholm & al 1949: no. 17-18) de eneste bevarede lurer fra den fynske øgruppe.\nForskellige overleveringer viser dog, at der har existeret lurpar fra Årslev og Lyø. Oplysningerne er desværre ikke særligt præcise.\nDet første lurfund kendes nu kun fra den notits, som stod at læse i Iversens fynske Avertissementstidende no. 142 d. 25 november 1803: »Ved Aarslev er ved at pløye en Eng, fundet 2 Jægerhorn af Metall, hvoraf det ene var saa heelt, at naar man holder det afbrækkede Mundstykke til, og blæser deri, giver det en stærk Tone. Det er ellers af en ganske ukjendt besynderlig kroget Skabning, holder i Længden 23/4 Alen og i Tykkelsen ved Underenden 7½ Tomme i Omfang; er behængt med adskillige Messing-Zirater for Oven og Neden – Skade at dette sjældne Stykke ikke fremviser noget Aarstal eller andet Mærke, hvoraf dets Ælde kunde sluttes, der udentvivl maae være meget gammelt, da Ingen kan mindes at have seet Tegning af lignende Figur.« (Djupedal & Broholm 1953: 55). Længden svarer groft sagt til ca. 1,8 m. De omtalte messing-zirater må beskrive de klapreblik og kæder, som kendes fra andre, heldigere behandlede lurfund.\nMan kan tilføje: Skade at ingen tog vare på de to horn, det havde dog været herligt at have haft dem endnu, men det var jo endda før oldsagskommissionen blev oprettet (Hermansen 1953), dengang Kunstkammeret var det eneste danske »museum«.\nHeller ikke lurerne fra Lyø kendes gennem andet end en kort beskrivelse. Den findes i et meget følelsesladet brev til den fynske amatørhistoriker L.S. Vedel Simonsen fra en af hans meddelere Jørgen Grønvold, degn i Næsbyhoved-Broby (Hermansen 1953: 178 f). Det var den tidligste fase i Simonsens lange indsamling af oldsager til det unge nationalmuseum. Den 17. juni 1806 skrev han om et "over al Beskrivelse, veldannet Horn; men den sørgelige Efterretning, at det alt for et Aar siden var forvandlet til Knappe. Finderen solgte 4re Pund af Metallet for 2 Mk. Hornet var I Kjøbenhavn. Angelo forsikrer, at der iblandt alle deres Oldsager ikke fandtes dette Horns Lige." "En ubetydelig Deel af det ene Mundstykke" stjal den gode Hr Angelo, og degnen sendte det til Vedel Simonsen med brevet, "Se vel paa de fine Rande, og du vil opdage vore Forfædres store Indsigt i Støbning og Udgravning, det var 2½ Alen langt støbt udboret og renset med en ubegribelig Nøyagtighed. Jeg har siden opspurgt en Stump af det sletteste som nu maae lade sig bruge til at samle vores forkjælede Grødvomme og Fuldsnuder til Brændeviinspøsen. Jeg gider neppe sagt det, det er forvandlet til et Byhorn." Vedel Simonsen havde i sin dagbog d. 8. juni noteret at iflg. Grønvold skal man på Lyø have fundet et malmhorn, hvoraf den gamle præst Niels Holm har drejet en kunstig dåse.\nSelvom der udtrykkeligt kun nævnes et horn, fremgår det af brevet, at der har været et par, og længden passer jo med Aarslev-lurernes. Mærkeligt nok synes mundstykket aldrig at være kommet til Oldsagskommissionen fra Vedel Simonsens stadigt skiftende oldsagssamling på Elvedgård (Jacobsen 1962, 117 ff).\nDet bevarede lurpar fra Rørlykke ved Tryggelev på Langeland er interessant ved at være et af de ældst fremstillede sæt. Stiltræk placerer det før de andre danske lurer, mellem 1300 og 1000 f. Kr., d.v.s. i ældre broncealder (Broholm & al. 1949: 49 & 58). Rørlykkelurerne er et af de få vidnesbyrd om, at Langeland i broncealderen befandt sig på mere end det jævne stade.\n"Paa Wedellsborg giemtes for Faae Aar siden, og formodentligen findes der endnu to lange Horn af Messing, som ere fundne i en Tørvemose paa Tellerup Mark i Ørslev Sogn, og formodentligen har været musikalske Instrumenter." skrev præsten i Føns og Ørslev pastor Glaarup i 1808 i sin indberetning til "den Høie Kommission til Oldsagers Opbevaring". Den oplysning medførte en rettelse i Kommissionens protokol. Der havde man nemlig 1811 skrevet at de to horn var fra Husby Mose. Husby er jo Wedellsborgs hjemsogn, og da den indleverede lur var kommet fra lensgrev Wedell, og man åbenbart ikke havde agtet så nøje på findestedet, må det være forklaringen på Husby Mose som findested.\nFig. 2. Lurpar fra Tellerup Mose, Ørslev sogn, t.h. Danmarks eneste privatejede lur, t.v. Nationalmuseets.\nSom Tellerup Mose er udpeget den endnu i træbevokset tilstand bevarede mose, ca. 300 m lang, som ligger nord for Tellerup Bjerge tæt nord for den slugt der fører Hybæk fra Gelsted Mose ved Lunghøj gennem "bjergene" til Tybrind Vig. Man skulle tro, at det markante højdedrag med Faurskov Bjerge osv. dannede en barriere mellem bebyggelserne på Vestfyn, men hvad var meningen med at nedlægge lurerne netop ved denne grænse?\nSammen med Brudevæltelurerne er de to lurer fra Tellerup nok de flotteste vi har (fig. 2).\nHver lur består af en "lydplade" og 9 rørstykker. Rørene er samlede ved hjælp af påstøbte muffer. Måden, hvorpå denne påstøbning er sket, er forskellig i kvalitet. De bedste er så fine, at man må tro, at er lavet ved støbningen af rørene, de andre er tydeligt sat på i anden omgang.\nDen runde lydplade er 25,4 cm i diameter og er støbt på det øverste rør således at røret går indeni i pladens midterhul. Uregelmæssige flige tyder på, at rørets ende kan være banket ud til siderne. Formentlig er der også lavet en overstøbning, hvis metal ikke er pudset helt fint efter.\nDe 8 3,2 cm brede bukler, der stikker op på pladens overside er støbt i eet med pladen. Ved røret og langs randen er en bred vulst, som hh. indad og udad har 3 ledsagende smalle ribber med skråstreger. To tilsvarende ribber løber om hver bukkel. Udenom lydhullet er en række skråskraverede trekanter indpunslet, hver med en prik i spidsen væk fra centrum.\nPå bagsiden sidder 4 radiært anbragte øskner ud for den side af røret, der har en række øskner. Den øverste og største sidder på tværs, under den er der 5 sammenhængende, langsgående øskner.\nDet lange svungne rør kan deles i to. Det øvre og længere stykke er delt i 6 dele af muffer. Den øverste består af en vulst flankeret af 3 ribber, på rørets underside afbrudt af de omtalte øskner. Røret er her 6,1 cm i diameter.\nDe andre muffer har to vulste med ribber imellem og udenfor. Foroven er der 5 ribber i midten, nederst kun 3. De yderste ribber på hver muffe er skråstreg-ornamenterede. Der er flere smalle blanke mellemrum mellem skråstregbundterne. Rørets diameter aftager gradvis fra 5,1 til et par cm.\nDette lange rør afsluttes forneden af 3 grove vulste, hvoraf den nederste er trukket ud til en øsken på tværs af røret. Ganske tilsvarende er det mindre rørs øvre ende formet. Sættes de to øskner ud for hinanden, passer krumningen. Igennem øsknerne kunne samlingen låses – med snor f.ex.\nDet nedre rør med mundstykket har 2 muffer. De er meget høje i forhold til det lange rørs muffer og har en tyk vulst i midten flankeret af ribber, den nederste muffes ribber er alle glatte. Det tragtformede mundstykke er støbt i et med røret. Rundt om de 3 dele af det nedre rør løber spiralsnoet et bånd af 6 glatte ribber, hvis drejeretning skifter fra den ene del til den næste. Nederst afbrydes ribberne af 5 sammenhængende, langsgående øskner ganske svarende til dem under lydpladen. På de lurer, hvor der er bevaret kæder, er en lang kæde ophængt i en øsken under lydpladen og fastgjort i samlelåsen forneden.\nI Nationalmuseets protokol har C.J. Thomsen tilføjet: »Den anden her omtalte Lure ved den er anbragt en meget lang Metalkjæde, som fattes ved de andre vi endnu 1843 have.« Den kæde, der nu hænger på denne lur omtales ikke i Broholms behandling af Telleruplurerne, og er kun fæstnet til luren med lædersnore. Derfor er det usikkert, om den har noget med luren at gøre.\nDen omtalte kæde skulle formentlig anbringes i den store øsken foroven.\nDe 5 mindre øskner foroven og forneden og de fire på lydpladens bagside er formentlig beregnet til at have rasleblik hængende. Det kendes i hvert fald fra andre lurer (Broholm & al 1949 no. 3-6, 11-12, 15-16 og Daberkow; og har siddet på no. 1-2, 31-42 og 42-43). Der ser ikke ud til at være slidspor i øsknerne, så det er tvivlsomt, om der nogensinde har været ophængt noget i dem.\nIndvendigt er røret råt fra støbningen, mens ydersiden er fint pudset efter, så den nu er blank og skinnende. I den glatte overflade ses små regelmæssige, 3-6 mm lange huller, der optræder med en vis orden over hele lurens længde. Tilsvarende ses indvendigt rækker af små tappe. Begge dele er spor fra støbningen. For at holde lerkernen og den ydre rør-lerform i den rette afstand under støbningen, satte man små broncestifter i det voksrør, der blev formet over kernen. De smeltede så ikke, men holdt de to lerforme fast mens broncen løb ind og forhåbentlig fyldte mellemrummet ud.\nAt det ikke altid gik som ønsket, viser de små klatter bronce, der f.ex. ses på lydpladens underside, hvor de ikke er pudset efter. Også på de ellers så fine rørs yderside kan man ane steder, hvor det har været nødvendigt at reparere lufthuller i støbningen. Problemet med at undgå luftblærer i godset er et klassisk teknisk problem. For at omgå det, måtte støbeemnerne ikke være for lange, så broncen kunne afkøles undervejs og standses af gasserne i hulrummet. Alene derfor er det umuligt at støbe en hel lur i een omgang.\nMåden at mestre dette problem på var at støbe i sektioner og siden samle dem ved at støbe muffer over samlingerne. Det er denne teknik, der viser datidens fremragende kendskab til broncens kemi, og som ikke kan undgå at vække eftertidens beundring – og måben.\nFig. 3. Nationalmuseets lur fra Tellerup fotograferet efter dens udstilling på Hollufgård i 1988.\nEn række stiltræk viser tydeligt nok, at Telleruplurerne hører til midten af yngre broncealder, den periode, som arkæologer kalder periode V, det vil i årstal sige mellem 900 og 700 f. Kr.f.\nSom nævnt blev lurer lavet gennem mange slægtled, og uden velbevarede dele af f.ex. lydpladen eller sammenføjningerne er det meget svært at give en præcis datering. De forsvundne lurer har vi af gode grunde ingen mulighed for nærmere at beskrive eller datere. Vi må nøjes med at tro, at de hører broncealderen til lige såvel som de bevarede lurer.\nDen væsentligste grund til at vi er henvist til stilundersøgelse for at datere lurerne er, at de så godt som aldrig er fundet sammen med andre ting. De indgår sjældent i sluttede fund, d.v.s. samlinger af genstande, der er nedlagt på een gang. Vi kender et svensk fund, hvor lydpladerne af 2 lurer blev nedlagt sammen med andre broncer (Larsson 1975). I to andre svenske fund (udenfor broncealderkulturens kerneområde) er lurstumper, ganske som andre genstandstumper samlet og nedlagt som skrot (Oldeberg 1947, 36). Netop den kendsgerning, at disse fund kun indeholdt dele af lurer, gør en forskel.\nKomplette lurer blev nedlagt i søer eller moser parvis, adskilt fra andre nedlægninger. En undtagelse udgør fundene fra Långlöts på Öland (Oldeberg 1947, 34 ff) og Radbjerg Mose på Falster (Broholm & al. 1949, 66, no. 15-16). Fra de samme to moser er nemlig nogle mærkelige, lange, svære, støbte kæder med klapreblik, som må have været nedlagt sammen med lurerne. Den ene Radbjerglur havde tuden proppet fuld af disse kæder.\nTilsvarende kæder optræder i flere mosefund – og i gravfund fra Lusehøj ved Voldtofte og Albersdorf i Dithmarsken, begge fra yngre broncealders midte (Thrane 1984, 139 f).\nDenne normalt »splendid isolation« kan hænge sammen med lurernes brug og betydning. Med al den omhu, der blev lagt i fremstillingen, og med alt det metal, der blev brugt til støbningen, er det indlysende, at lurerne var noget særligt for broncealderens mennesker. Som de var hævet over hverdagens gøremål i deres brugstid, blev de holdt for sig, når de gik ud af brug (Broholm 1955). Hvis der kom andre ting med, var det lige så usædvanlige genstande, der heller ikke kan have været hvermands eje. (Uanset hvilke tanker man gør sig om privatejendom i broncealderen, er det svært at forestille sig ting som solvognen eller lurerne som privateje). Det er da også for længst foreslået, at disse specielle genstande skulle have været kollektiv ejendom (Levy 1982). De skulle have tilhørt det lokale samfund som kultinventar i lighed med vore kirkers. Det er naturligvis en påstand, men begrundet i alle de tanker, der er tænkt over lurernes brug i tidens løb (Broholm & al. 1949, 69 f; Broholm 1955).\nEt af de træk ved lurerne, som har vundet eftertidens beundring, lige siden den første lur fra en dansk mose blev bragt til museum, er hornenes teknik.\nIkke alene overgår lurerne en hvilkensomhelst anden genstand fra broncealderen i størrelse. De er formet med en frækhed, der viser en beherskelse af broncestøbning, der kun kan karakteriseres som »second to none». Der er kigget i mikroskop, røntgenfotograferet og målt for at finde tilbage til hemmeligheden bag støbningen af de lange rør, og selvfølgelig har de mange års intensive studium givet gode resultater (Broholm & al. 1949; Oldeberg 1947).\nIkke desto mindre kunne engelske forskere konstatere, at de ikke kunne klare at lave en lur (Holmes & Stanbury 1987). De havde, som led i de sidste årtiers bølge af rekonstruerende experimenter forsøgt at rekonstruere fremstillingen af en lur med brug af al nutidens teknik.\nSom nævnt skal der helst en mose til for at finde en lur. Det fund, som her skal behandles, kommer imidlertid fra en helt anden fundkategori, nemlig fra en boplads. Det drejer sig da heller ikke om en rigtig lur, men om nogle nok så uanseelige lerstumper.\nDen seneste udgravning på den klassiske boplads fra yngre broncealder på Kirkebjerg ved Voldtofte (Müller 1918; Berglund 1982) fandt sted i 1979, i forbindelse med parcelhusbyggeri (fig.4).\nFig. 4. Den største lerkernestump fra Kirkebjerg fotograferet fra to sider, anbragt i den formodede dertil hørende formkappe.\nUdgravningen er kun ganske kort omtalt (Thrane 1986). Som så mange andre vigtige fynske undersøgelser venter den på at blive bearbejdet. Blandt fundene i bunden af det bekendte tykke kulturlag frydede vi os allerede under udgravningen over en del stumper af støbeforme og smeltedigler, den slags er man ikke forvænt med på broncealderbopladserne. På konserveringsanstalten blev alle stumperne renset, noget vi ikke turde gøre under udgravningen, hvor leret var vådt og blødt.\nFig. 5. Lerkerne og det på fig. 4 viste stykke formkappe fra Kirkebjerg. De sorte partier viser på denne og de følgende tegninger det finslemmede lerlag på «formsiden», som er det egentlige formlag.\nVi fandt følgende: Et stykke lerkerne (fig. 4) er cylindrisk med fint, glat sort til gråflammet overflade i den yderste 1,5 cm tykke zone. Leret er porøst, sandet sort og i begge ender er gamle brud. Længden er 7,65 cm, diameteren ved enderne h.h. 3,9 og 4,05 cm, dv.s at stumpen er ganske svagt konisk. Der anes en svag krumning på vel ca. 3 mm fra ende til ende.\nEt andet stykke af samme form (fig. 5) er 5,8 cm, langt og 3,4 cm i diameter. Den oprindelige overflade er kun pletvis bevaret. Stykket synes at være bredere i den ene ende, men da der ikke var bevaret hele omkredsen undtagen på et mindre stykke, kan det ikke vurderes præcist. Leret er fint, porøst med sandkorn under ½ mm store. Overfladen er glattet, så den har en ruhed svarende til smergellærred. Leret er rødligt til sort, åbenbart ikke iltet på samme måde overalt. Gamle brud i begge ender.\nFig. 6. Andre støbeformsfragmenter fra Kirkebjerg.\nAf ydersider af støbeforme foreligger flere forskellige. Der er 12 skår af noget, der må have været rørformet (fig 4-5).\nUdvendigt er leret rødbrunt, indvendigt gråt. Inde i konkaviteten er der fint formler og mellem det og ydersiden en zone gråt til gråbrunt ler af konsistens som ydersidens, d.v.s. porøst sandet. Formenes tykkelse er 1,3 til 1,7 cm. Det største stykke er 5,5 cm langt og 3,7 cm bredt og diameteren på det, som skulle støbes ca. 6 cm. Et andet stykke er nærmere 4 cm i diam. og et tredie omkr. 5 cm. Det lader sig ikke gøre at måle, om støbefladen har været krum efter længden. Stumperne er for små til at vise krumning.\nYdersiden er på alle stykker lidt uregelmæssig, og grynet, mellem 6-8 cm i diameter.\nDer synes ikke at være noget i vejen for at de pølseformede lerkerner kan høre sammen med de rørformede støbeformstumper, ja det er vel endda det sandsynligste.\nDet største cylindriske stykke støbekerne (fig. 4) og et stykke af den rørformede støbekappe er undersøgt på Danmarks tekniske Højskole ved røntgenfluorescens. Resultatet var, at spor af kobber og zink påvistes. Da disse metaller ikke forekommer naturligt i Danmarks undergrund, kan de ikke være naturlige bestanddele af leret, men må skyldes »afsmitning« fra det, som blev støbt over kernen.\nTil fundet hører desuden flere stumper af smeltedigler (fig.7) . De har været ca. 12 cm i diameter og 5 cm dybe indvendigt med hældetud i den ene ende. De af dem, som har bevaret noget af bunden, hører til en form med fødder næsten som en træsko.\nFig. 7. Smeltedigelfragmenter fra Kirkebjerg, flere er helt rødcintrede af varme på indersiden.\nEndelig er der nogle ret uformelige stumper cintret ler, der på den ene overflade nærmest ligner slagge, helt glasagtig, så kraftig varme har den side været udsat for (fig. 8). De synes at stamme fra en eller flere plader, mindst ca. 3 cm tykke. Et af stykkerne har antydning af kanten af et hul. Det ville passe fint til den sandsynlige funktion af disse stumper som »avlssten», d.v.s. den plade, der beskyttede blæsebælgen under arbejdet med at at holde varmen vedlige i essen eller ildstedet (fig. 9). Den stærke forbrænding, som cintringen udtrykker, viser tydeligt nok, hvor nødvendigt det var med en beskyttelse.\nFig. 8. De formodede «Avlssten»-stumper fra Kirkebjerg, det lille fragment har på bagsiden endnu en pænt glattet skråkant og er derfor tegnet fra 3 sider. Det store fragment har foroven t.v. et stykke oprindelig rand bevaret, ellers er alle kanter sekundære brudflader.\nFig. 9. Rekonstruktion af blæsebælgs og smeltedigels funktion. De skraverede partier er vist i snit, det prikkede forestiller broncemassen i diglen. Ovenpå broncen ligger glødende trækul. A. Blæsebælg, B. «Avlssten», C. digel.\nBlæsebælgen synes i broncealderen at have haft en lernæse, der altid er drejet sådan, at luften kommer ud vinkelret på tudens længderetning. Dette lidt absurde fænomen går igen over hele Europa og var europæisk standard i broncealderen (Roden 1988 fig. 14-15). Det kan måske forklares ved at man brugte blæsebælgen til at puste luft ned i ilden ovenfra. Gør man det, er det utvivlsomt en fordel for smeden at kunne holde blæsebælgen udenfor ilden og blæse vinkelret ned i den alligevel (fig. 9). En anden type kendes fra Sydøststyskland (Simon 1992).\nEt nyfund fra Vestfyn viser den typiske broncealders blæsebælgstud formet som et hestehoved (fig. 10) – et godt udtryk for at støbearbejdet måske ligefrem havde en vis religiøs forankring, idet hesten var nordisk broncealders kultdyr (se Fynske Minder 1987).\nDisse lertude til blæsebælge er sjældne i Danmark (Broholm 1935, 261f; Thrane 1980).\nAlle stumperne fra Kirkebjergbopladsen passer godt sammen til et arbejde med støbning af broncer af forskellig slags. Der er forme til almindelige runde stænger eller tråde, til våben og til nogle større, flade genstande, som jeg ikke kan identificere (fig. 6). Det interessante er dels kombinationen af forme, digler og avlssten, dels de to »pølser».\nJeg har ransaget min hukommelse og museets arkiv og bibliothek for at finde cylindriske broncegenstande mindst 8 cm lange og 4 cm tykke. Jeg kan ikke komme i tanker om andre end lurerne. Erfaringen har ganske vist lært mig, at man kan finde forme til genstande, som vi ikke kender i bronce. Det er ikke så mærkeligt, da selve den teknik som bruger lerforme, jo går ud på at lave unika. Der kan kun laves et exemplar i hver form. Selvfølgelig blev der lavet serier af f.ex. redskaber eller ringe, hvor man nemt kunne bruge den støbte genstand, lave et aftryk af den i ler og støbe en ny mage til den første. Men vil man have hule genstande af en vis størrelse, som hængekar (Kjær 1927; Drescher 1958; Sprockhoff & Höckmann 1979) eller lurer, kan denne reproduktionsteknik ikke bruges. Det bliver for indviklet at få lerkernen ind og ud af den støbte genstand.\nJeg vover derfor at påstå, at vi på Kirkebjergbopladsen har vidnesbyrd om støbning af i hvert fald en lur. Da lurer altid, såvidt vi ved, optræder i parforhold, tør jeg påstå, at der blev støbt i hvert fald et lurpar.\nFig. 10. Blæsebælgstud fra Ørslev Skovgård, Balslev sogn.\nEfter støbningen af de lange rør til lurerne må det have været nemt nok at slå formkappen af, men kernen skulle jo også ud. Noget kunne skrabes ud fra hver ende, men formentlig var det også nødvendigt at skubbe det lange midterste stykke, som ikke kunne kradses ud fra enderne, ud med en slags stænger. Man skulle forvente, at de små tappe, som holdt kerne og kappe fast i forhold til hinanden, havde kradset kernens overflade, når den blev skubbet ud, men det er der ikke spor af på de to bevarede stykker. Det skyldes vel nok, at de stammer fra de dele af et rør, som har været mellem to rækker tappe. Hvis kernen skubbes ud af den brede ende (selvfølgeligt), og har siddet så langt nede i røret, at der foroven har været fri afstand til lurrørets inderside, kan så små kernestykker som de to foreliggende formentlig slippe ud så uskadt, som de nu foreligger. Der er vist ingen grund til at tro, at stykkerne fra Kirkebjerg stammer fra en mislykket støbning af en lur. Støbeaffaldet lå i bunden af kulturlaget sammen med lerkarskår og dyreknogler – altsammen affald fra bopladsområdet mod vest. Det er disse fund, der skal datere støbeformene. Stumperne stammer fra gruberne MD, ME og MH. Grube MH, der målte 3 m. i diam. med ujævn bund og uklare grænser. Gruben blev gravet igennem i hast, fordi der skulle fyldes jord i til byggeriet (fig. 12).\nFig. 11. Kirkebjerg, Voldtofte, udsigt fra sydsydvest over grunden, hvor fundene blev gjort. Det stærke hæld mod øst og det bakkede terræn fremgår, Grøften eller renden mod øst har forløbet under jordbunken. Maj. 1986.\nGrube MD var stærkt trækulsholdig i sydvestkanten og opfattes som affald, der er skredet ned i den allerede delvist opfyldte grube MD. Denne målte mindst 7×4m, havde meget ujævn bund og udgør sammen med de andre gruber mod øst og sydøst formentligt eet kompleks af materialegrave. Om det fine lyse sand ligefrem skulle anvendes til lerkar- eller støbeler, ved vi ikke. Store lerflager var skredet ind over de tynde affaldslag i bunden fra de stejle sider mod vest. Der var velbevarede dyreknogler, mange lerkarskår og bl.a. blåmuslinger i affaldet. Knogler fandtes i tilsyneladende rent sand, men da murermesteren ikke gav os tid til at fortsætte, fordi grubekomplekset lå inde under husets kommende kælder, blev bunden kun gravet med skovl. Vi kan ikke være sikre på at have fået de dybeste, nedtrådte(?) fund med.\nFig. 12. Kirkebjerg, Voldtofte, grunden er ved at være gravet i bund. Der arbejdes med afrensning af de store gruber, der ses som mørkere pletter i det lyse under grundssand, gruberne med støbeformsrester er der, hvor graveren med de lyse bukser står. Set fra sydøst, maj 1986.\nNu kan vi ærgre os over at tiden var så knap, at fundet ikke blev behandlet, som det havde fortjent. Dengang kunne vi nok se at der var støbeforme osv., men for ikke at beskadige de skøre stumper, turde vi ikke -og havde heller ikke tid til at rense stykkerne af i marken. Der skulle bygges, vi skulle holde aftalerne, og pengene var knappe – faktisk allerede brugt, da vi gravede bundlagene ud. Derfor fik disse fundrige gruber ikke den behandling, som de burde have haft. Udgravningen er endnu et af mange exempler på, hvor skidt det kan gå selv med de bedste hensigter. Det er altid Danmarkshistorien, der trækker det korteste strå, trods love og bekendtgørelser, konventioner osv.\nDerfor må vi nøjes med disse tilfældige udpluk. Jeg er ikke i tvivl om, at der har ligget mere, som vi ikke har haft tid at finde.\nFig. 13. Kirkebjerg, Voldtofte, afrenset del af grubeområdet i juni 1986. De velbevarede knogler, sorte og brune pletter i fylden ses tydeligt. I forgrunden den lyse undergrund.\nDet er første gang vi kan påvise, hvor man har lavet lurer. At det netop er Kirkebjergbopladsen, som har givet disse fund, finder jeg meget passende. Det er landets rigeste broncealderboplads med usædvanligt mange broncer og med det enestående kalkede og malede vægplaster (Thrane 1979) som de mest iøjnefaldende udtryk for rigdommen. Netop der, hvor støbestumperne blev fundet, har der løbet en lavning nord-syd, som synes at have afgrænset bopladsen mod øst. Det er næppe en regulær voldgrav, men også det er et fænomen, der ikke kendes fra danske broncealderbopladser, der jo aldrig er befæstede.\nKirkebjergbopladsen hører efter min mening snævert sammen med de samtidige pragtgrave i Lusehøj 1,6 km mod vest.\nHvis ikke man på denne store og rige boplads skulle have støbt broncelurer, så ved jeg ikke, hvor man skulle have gjort det. Kirkebjergbopladsen og de rige samtidige grave i højene er tolket som det mest oplagte exempel på et rigdomscenter i broncealderen. Et sådant center har nok ikke bare været rigt. Rigdommen har været begrundet i og skullet udtrykke en politisk og måske også religiøs magt.\nEn gruppe som de mænd, der efterlod de guld- og broncesvulmende grave vest for Voldtofte i 800-tallet før Kristi fødsel, havde selvfølgelig brug for lurer til ceremoniellet ved samfundets årlige kulthandlinger – som vi ikke har meget begreb om, desværre. Det er nok ikke helt forkert at antage, at frugtbarhed var det kulten drejede sig om. Solen må have været det vigtigste symbol i den sammenhæng. (Lurernes lydplader bobler jo ligefrem af solsymboler).\nMed de små lerstumper fra bunden af affaldslagene på Kirkebjergbopladsen er lurerne for første gang rykket ind i broncealderens normale liv. De er nu ikke længere isolerede i deres helligmoser. Vi har fået fremstillingen sat i en ramme, der, naturligt nok, placerer dem sammen med anden, helt almindelig broncestøbning.\nDet skal ikke misforstås derhen at lurer kunne fremstilles på enhver boplads. På de fleste bopladser fremstillede man vist ikke andet end normale genstande, d.v.s. enkle smykker og redskaber. De mere komplicerede genstande, der krævede mere metal og en særlig kunnen hos støberen, synes snarere fremstillet på »unormale« bopladser. Dermed mener jeg de bopladser, der opfyldte en form for centralfunktion i et områdes bebyggelse.\nJeg indrømmer, at det i høj grad er et indtryk, der præsenteres, snarere end udbyttet af en landsdækkende kvantitativ undersøgelse, men lad fremtiden vise, om jeg har ret.\nFig. 14. Det afsluttende billede fra Kirkebjerg-bopladsen viser, hvordan arkæologerne knokler videre mens murerne er godt i gang ved siden af. Juni 1986.\n^ Se Ordbog over det danske sprog, hvor Thomsen-citatet forøvrigt har fejlstavning.\n^ På Nationalmuseets lur er der ved restaureringen sat en ny, bred muffe på for at dække et brud (fig. 2).\n^ Bjarne Lønborg takkes for oplysninger om undersøgelsen, der blev foretaget af Nationalmuseets konserveringsanstalt ved Birthe Gottlieb. De aktive ved undersøgelsen takkes naturligvis ligeledes. Om teknikken se Gottlieb 1987.\n^ Derimod er der for nylig påvist en midtsvensk boplads med beskyttende anlæg (Larsson 1993).\nBerglund, J. 1982, Kirkebjerget – A Late Bronze Age Settlement at Voldtofte, SouthWest Funen, Journal of Danish Archaeology 1, 51-64. Broholm, H. C., 1935, Enkeltfund fra Bronzealderen, Aarbøger for nordisk Oldkyndighed og Historie 1935, 257-264.\n– 1955, Pragtfund fra Fyns Bronzealder, Fynske Minder 1955, 99-118.\nSkjerne, G. & Larsen, W. P., 1949, The Lures of the Bronze Age, København\nDjupedal, R. & Broholm, H. C., 1953, Marcus Schnabel og fundet fra Grevensvænge, Aarbøger for nordisk Oldkyndighed og Historie 1952, 5-59.\nDrescher, H., 1958, Der Überfangguss, Mainz.\nHermansen, V. 1953, Baggrunden for Oldsagskommissionen, Aarbøger for nordisk Oldkyndighed og Historie 1953, 157-199.\nGottlieb, B., 1987, X-ray Analysis of a Lur Fragment, Lund ed. 1987, 187-195.\nHolmes, P. & Stanbury, N., 1987, Presentation and Discussion of a Project: The Replication of Late Bronze Age Lurs, Lund ed. 1987, 151-182.\nHøjring, K, 1987, The bronze lur – a symbol of our national heritage, Lund ed. 1986, 235-252.\nJacobsen, H. H., 1962, Historikeren Vedel Simonsen til Elvedgård 1780-1858, Odense.\nKjær, H., 1927, To Votivfund fra yngre Bronzealder fra Fyen og Jylland, Aarbøger for nordisk Oldkyndighed og Historie 1927, 235-276.\nLarsson, I,., 1975, The Fogdarp Find, Meddelanden från Lunds Universitets historiska Museum 1973-74, 168-238.\nLarsson, T. B., 1993, Vistad, Studia Archaeologica Universitatis Umensis 4, Umeå.\nLevy, J., 1982, Social and Religious Organization in Bronze Age Denmark, BAR Internat. Ser. 124, Oxford.\nLund, C. M., ed. 1987, The Bronze Lurs, Publ. iss. by the Royal Swedish Academy of Music no. 53, Stockholm 1986.\nLysdahl, P., Lundbæk, M., Gottlieb, B. A., Sørensen, J. N., Aaby, B., 1992, Lurparret fra Ulvkær i Vendsyssel, Kuml 1990, 7-44.\nMüller, S., 1919, Bopladsfund fra Bronzealderen, Aarbøger for nordisk Oldkyndighed og Historie 1919, 35-105.\nNordström, H.-Å., 1987, The bronze-lur reconstructions from Huseby, Lund ed. 1987, 197-200.\nOldeberg, A., 1947, A Contribution to the History of the Scandinavian Bronze Lur in the Bronze and Iron Ages, Acta Archaeologica XVIII, 1-92. Gopenhagen.\nRoden, C., 1988, Blasrohrdüsen, Der Anschnitt 40, 62-82.\nSaxo 1750, Saxonis Grammatici Historia Dania paa dansk eller den danske Krønike oversat af S. Schousbølle, København.\n– 1819, Saxo Grammaticus, Danmarks Krønike oversat af N.F.S. Grundtvig, anden Deel. København.\nSimon, K, 1992, Ein Schmelzofen der späten Bronzezeit aus dem sächsischen Vogtland, Arbeits- und Forschungsberichte zur sächsischen Bodendenkmalpflege 35, 51-82, Stuttgart.\nSprockhoff, E. & Höckmann, O., 1979, Die gegossenen Bronzebecken der jüngeren nordischen Bronzezeit, Mainz.\nThrane, H., 1979, Malede vægge, Skalk 1979 no. 3, Århus.\n-, 1980, En boplads fra broncealderens slutning fra Flædemose på Stevns, Historisk samfund for Præstø Amt årbog 1979-80, 21-36.\n1984, Lusehøj ved Voldtofte – en sydvestfynsk storhøj fra yngre broncealder, Fynske Studier XIII, Odense.\n1986, Nyt fra broncealderbopladsen i Voldtofte, Vestfynsk Hjemstavn 1986, 4-8.


Netflix på TV-boksen\nHar du den nyeste model TV-boks – Airties 7410. Eller den næstnyeste 7210 (standard boks) eller 7310 (boks med harddisk) – har du mulighed for at se Netflix via din TV-boks.\nDermed kan du se Netflix i høj kvalitet direkte på tv’et hjemme i stuen. De behøver ikke skifte boks og fjernbetjening eller slutte en computer til skærmen. Det hele kører nemt og bekvemt via tv-boksen.\nNetflix-muligheden er kun tilgængelig på de nyeste generationer af Waoo’s AirTies TV-bokse, som er blevet distribueret til nye kunder hos os siden forsommeren 2013. Kunder med ældre modeller tilbydes mulighed for at opgradere til den nye model til en attraktiv pris.\nSe priser for opgradering\nHar du i forvejen et abonnement hos Netflix, kan du blot bruge det, når du skal se Netflix via TV-boksen. Du vil også fortsat kunne bruge Netflix, som du plejer på andre bokse eller computere i hjemmet. Vilkårene for brugen af Netflix er også de samme som hidtil,\nDu finder en Quick Guide til brugen af Netflix her på hjemmesiden under Support & Vejledninger eller direkte ved at følge linket her


Vælg den helt rigtige elkedel | Mad & Bolig\nVælg den rigtige elkedel\nFå inspirationen til, hvilken elkedel du skal købe næste gang. Vi har samlet et galleri til dig med elegante elkedler\nOnsdag d. 23. maj 2012 - af Stylist Katrine Martensen-Larsen\nEn elkedel skal ikke bare kunne koge vand, den skal også se flot ud på køkkenbordet. Se de flotte og stilfulde elkedler, der helt sikkert vil pynte i dit køkken.\nSkru op for dit stofskifte\nNår du alligevel står og smider frugt, is og andre smoothie-ingredienser i blenderen, så kan du ligeså godt tilføje lidt valleprotein pulver. Valleprotein øger nemlig forbrændingen af kalorier, kroppens evne til at udnytte det fedt, vi indtager og hjælper også kroppen med at opretholde muskelmasse og føle sig mæt.\nDrik før du spiser\nEn undersøgelse fra The American Chemical Society viste, at personer, der drak vand før hvert måltid i tre måneder, tabte sig over 2 kg mere, end de der ikke drak vand. Det øger forbrændingen at sørge for at holde kroppen hydrateret og at drikke nogle slurke vand engang imellem hele dagen. Forbrændingen sænkes nemlig, hvis kroppen bliver det mindste dehydreret.\nHvis du ikke fylder din kop med sukker og fløde, kan kaffe faktisk øge kroppens fedtforbrænding. Kaffen kan nemlig bidrage med god energi til kroppen. Det har vist sig at betyde meget under træning og arbejde, eftersom det forlænger udholdenheden. Det kan også være en god idé at drikke en kop kaffe efter træningen, da det kan forkorte restitutionstiden.\nSwipe i områderne omkring indholdet eller brug pilene for at fortsætte.\nFor ikke at drikke for meget kaffe kan man overveje at skifte en af kopperne ud med grøn te. Det indeholder nemlig også koffein og dennes boostende effekter, og det er samtidig en god kilde til antioxidanter. Det anbefales, at man drikker friskbrygget grøn te, og ikke det man kan købe på flaske. Den friske variant indeholder nemlig en større koncentration af de gavnlige egenskaber og ikke ligeså meget sukker.\nAt trippe med foden eller hoppe med benet. Det er måske irriterende for din sidemand på arbejdet, men faktisk øger disse små tics din forbrænding med helt op til 350 kalorier om dagen. Alt tæller i det store hele, om det så bare er at løbe op af trapperne, at gå frem og tilbage mens man taler i telefon eller at sidde uroligt. Det er den gode gamle med at mange bække små gør stor å.\nDe sunde bakterier, der findes i yoghurt, syltede agurker og andet gæret mad, kan hjælpe dig med at tabe dig – hvis du er kvinde. Disse probiotiske bakterier, som de kaldes, viste sig nemlig i en undersøgelse ikke at have nogen indflydelse på mænds vægttab. Kvinderne i undersøgelsen, der indtog de sunde bakterier, viste sig derimod at tabe sig mere, end de kvinder der ikke indtog disse.\nNår du skal krydre din mad, så lad saltet stå og brug i stedet noget chilipulver eller lignende. Chili indeholder nemlig stoffet capsaicin, som har en varmegivende effekt. Det får kroppen til at forbrænde op mod 90 kalorier lige efter et måltid. Man kan for eksempel tilføje en spiseskefuld hakkede chilier eller noget cayennepeber til ét måltid om dagen.\nNår klokken slår 15, sker det ofte, at den lille sult kommer snigende. Hvis man venter med at spise indtil aftensmaden, ender man måske med at være så sulten, at man overspiser. Derfor kan man med fordel spise et lille måltid midt på dagen. Det holder gang i stofskiftet. Tænk på dit stofskifte som et bål. For at få bålet i gang skal man bruge en vis mængde træ. Hvis man fortsætter med at smide træ på bålet med nogle timers mellemrum, så holdes flammerne i gang. Nøglen til at holde gang i stofskiftet er så vidt muligt at inkludere et magert protein og komplekse kulhydrater i sine måltider. Nogle eksempler kan være hytteost og frugt eller græskyoghurt med bær.\nTilføj fisk i din salat\nHvis du i forvejen spiser en salat til frokost, kan du tilføje én ingrediens mere for virkelig at sætte gang i stofskiftet. Den ingrediens er laks. Protein indeholder nogle stoffer, der sætter gang i stofskiftet, og med laksen får du også en god mængde omega-3 fedtsyrer.\nØkologiske produkter er ikke blot godt for miljøet – det er også godt for dig. Det menes nemlig, at de pesticider, der findes på andre produkter, sænker stofskiftets fart. Vælg derfor de økologiske produkter, der ikke er sprayet med disse pesticider.\nTag en grinepause\nDu kan roligt minimere Word-dokumentet eller det andet program, du er inde i, og lave en overspringshandling. Se en sjov video på YouTube eller læs en sjov artikel. Undersøgelser nemlig har vist, at et ægte grin kan betyde, at man forbrænder mellem 10-40 kalorier på 10 minutter.\nUndersøgelser har vist, at hvis man indtager kalcium, hjælper man kroppen med at omsætte det fedt vi indtager mere effektivt. Det betyder en bedre forbrænding og at mindre fedt sætter sig på kroppen. En god kilde til netop kalcium kan være mælk.\nMagert kød er fyldt med jern. Hvis man mangler netop dette mineral, kan det betyde at stofskiftet bliver langsommere. Derfor kan det være en god idé at spise tre til fire måltider med et højt indhold af jern om dagen. Det kan for eksempel være i form af kylling eller endda linser. En kop linser indeholder nemlig 35 procent af det anbefalede daglige indtag af jern.\nDit stofskifte er styret af mange ting – det kan være genetisk bestemt og påvirkes af, hvor meget motion du laver. Men man kan skrue en smule op for farten ved at spise bestemte ting for eksempel æggehvider. De er fyldt med D vitamin og protein, og så indeholder de nogle aminosyrer, der giver dit stofskifte noget at arbejde med.\nFuldkorn hjælper din krop med at forbrænde mere fedt, fordi kroppen kommer på arbejde. Det kræver nemlig mere af kroppen at fordøje disse fuldkorn end de forarbejdede slags, der findes i hvidt brød eller pasta. Nogle gode eksempler på kilder til de gode fibre kan være brune ris eller havregryn.\nTest: Hvilken grill er bedst?\nHvilken pande skal du bruge til hvad?\nGlæd dig til Mad & Bolig Gourmet\nGourmetkøkken: 7 musthaves til dit gourmetkøkken\nMon de virker? En skønhedsekspert deler sine mest bizarre skønhedstricks\nDe mest populære neglelakker – nogensinde\nSådan ser du bedst ud på festbillederne\nFjordrejer med grønne asparges, hasselnødder og estragoncreme


januar 2020 - haandarbejdsbladet.dk\nProfessionel fotografering i Aarhus? Besøg Sanneberg.dk\nHar du brug for en professionel fotograf i Aarhus? Så tag et kig på Sanneberg.dk’s imponerende portefølje. Sanne stiftede sin virksomhed i 2004, og siden har det taget fart. Nu arbejder fire professionelle fotografer fuldtid med base og studie i… Continue Reading →\nHøj byggekvalitet hos profiltech.dk\n30 års erfaring indenfor branchen taler sit tydelige sprog. Profiltech.dk ved, hvad der er værd at vide om profilplader til byggeriet. Hos dem finder du ekspterviden og en fantastisk service, når du skal have udvalgt de helt rette produkter til… Continue Reading →\nHvis du er på udkig efter fototapet, så anbefaler vi dig at klikke dig ind på Tapeteksperten.dk, hvor du finder et nutidigt og alsidigt udvalg af fototapet med et væld af motiver. Vores inspirerende sortiment breder sig over mange forskellige… Continue Reading →\nDet hurtige svar er ”mere, end du aner,” for som uddannet kostvejleder ligger du inde med en viden om kost, som overstiger størstedelens. For at give dig et mere specifikt overblik over, hvad du lærer, hvis du uddanner dig som… Continue Reading →


Charlie Butterfly DVD Film → Køb billigt her - Gucca.dk\nHans Uderlin har store planer for in søn Jesper. Han skal være brandmajor ligesom sin far. Men da Jesper gør oprør mod faderen, bliver han smidt ud hjemmefra. Dagen efter er Hans og konen... Læs mere.\nMen her stopper uheldet ikke. Hans bliver udsat for en arbejdsulykke og mister synet. Heldigvis vender Jesper tilbage g med støtte i musikken drager far og søn ud på et eventyr, der bringer dem vidt omkring...\nNår man handler online er sikkerheden uhyre vigtig, og det er naturligvis noget, Gucca vægter højt. Med NETS godkendelse af vores løsning for online betaling, har vi fået den største garanti for, at betalingssikkerheden er i orden. Derfor er handel og betaling online helt sikkert hos os.\nVi har altid 30 dages returret, og det er lige meget hvilke produkter, du har købt hos Gucca.dk. Med andre ord, såfremt du fortryder dit køb, kan du sende varen retur til os, hvorefter dine penge bliver refunderet. Før du sender din vare retur, har du altid den mulighed at kontakte os, hvis du er i tvivl eller har spørgsmål.\nVi er klar over, at du er utålmodighed efter at få dit produkt, og vi skruer derfor op for leveringstempoet, så varen kommer hurtigt og sikkert frem til dig. Helt konkret modtager du din vare indenfor 1-2 hverdage, såfremt din vare er på lager. Husk, at du altid kan se den nøjagtige lagerstatus på det individuelle produkt. Vi sidder klar ved telefonen og på e-mail, hvis du er i tvivl om leveringstid og lagerstatus.\nDu kan vælge blandt mange former for betaling, når du køber hos os. Du vælger bare den betalingsform, der passer lige til dig. Du har altid garanti for en tryg og sikker handel, uanset hvilke af vores betalingsmetoder du ender med at gøre brug af. Benyt efterfølgende link, for at se hvilke betalingsmuligheder der er tilgængelige. Benytter du betalingskort, så giver det dig den fordel, at vi først trækker penge fra din bankkonto, den dag dit produkt sendes afsted til dig.\nHar du spørgsmål, eller støder du på problemer i forbindelse med dit besøg på Gucca.dk, skriver eller ringer du selvfølgelig bare til os. Du kan sende e-mail eller ringe til os på hverdage mellem kl. 10-15, og vi tager imod din henvendelse med et smil og godt humør.\nHandler du hos os, har du altid mulighed for at tracke ordren hele vejen, fra den forlader vores lager, og til den er dig i hænde. Når du fuldender købet, kan du bagefter logge ind på din egen personlige ordreside. På ordresiden har du mulighed for at se, hvornår dine varer er blevet sendt afsted. Når vi sender din pakke, vil du i samme øjeblik modtage en mail fra os.\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_dvd path__forside path__film path__dvdfilm path__drama path__charliebutterfly\n49,95 krOpbrud - 1988 - DVD


Love Radius/Je porte mon bebe STRÆKVIKLE, midnatsblå/sort\nSimpelthen så smukke farver på en ganske enkel, men ikke desto mindre praktisk, funktionel og fantastisk strækvikle fra je porte mon bebe med det nye navn Love Radius. Et fransk mærke, der har styr på både æstetik, kvalitet og funktion, når det kommer til strækvikler, der både kan bruges af mor og far!\nEn super god vikle at komme i gang med og bruge til ethvert nyfødt eller mindre barn, så I kan få en god rytme med tæt kontakt, ergonomisk god siddestilling for barnet tæt omhyldet som i mors mave og aflastende for skuldre, nakke og arme for dig, der bærer.\nJeg er vild med farverne på denne strækvikle fra Love Radius/je porte mon bebe. Primært selvfølgelig med den mørkeblå, men det er en smuk kombination med den sorte lomme på. En vikle, der er lige meget til mor og far og som er sikker at bære et barn i. Endda fra det er nyfødt til det bliver omkring de 3 år, det er ikke alle vikler, der kan klare det! Så med denne vikle kan du bære dit barn trygt og godt og uden at overbelaste ryg og skuldre, for en vikle aflaster faktisk rigtig meget i forhold til at gå rundt med det i armene. Og så får du hænderne fri til alt andet, inklusive til at lege med eventuelle større søskende :-)\nLove Radius/Je porte mon bebes strækvikler er som nævnt unisex. De er lavet i utrolig blød og behagelig jersey, der har stræk i stoffet, men samtidig er utrolig holdbar og slidstærk. Det giver gode stillinger for din baby og du kan bruge den på flere måder, bla også på ryggen. Og heldigvis har je porte mon bebe lavet ganske mange instruktionsvideoer og foldere, godt nok på fransk og engelsk, men alligevel demonstreret så tydeligt, at det skulle være til at forstå. Klik selv ind på 'Vikler' og se! Manualen medfølger også med viklen, så med hjælp fra den og videoerne skulle du gerne hurtigt blive 'ekspert' ud i viklen!\nVigtigt er det, at du tager viklen på inden, du sætter barnet i den. Skal barnet skiftes eller andet, behøver du ikke at binde hele viklen op, du kan sagtens beholde den på og bare tage barnet ind og ud af den. Og er du mor, kan du sagtens amme, mens dit barn sidder i viklen. Det er praktisk at bruge vikle og det giver nærhed og tryghed for både forældre og barn og det er skam ikke at kimse af!


Informationsmateriale om RID PDF\nDownload "Informationsmateriale om RID 2017"\n1 Edvard Thomsens Vej København S Telefon Fax tbst.dk Informationsmateriale om RID 2017 Notat TS Dette informationsmateriale har til hensigt at give en kort beskrivelse af udvalgte væsentlige ændringer, der sker ved overgangen fra RID 2015 Corrigendum 2 til RID For en udtømmende oversigt over ændringerne henvises til de officielle dokumenter, som kan hentes på OTIF s hjemmeside (Dangerous/Notification texts OTIF/RID/NOT/2017 Notification, Ikrafttræden af RID udgaven af RID træder principielt i kraft den 1. januar Der er i i RID fastsat en overgangsperiode, hvorefter transport indtil den 30. juni 2017 kan gennemføres i henhold til RID 2015 Corrigendum 2. RID 2017 er kundgjort på Trafik-, Bygge og Boligstyrelsens hjemmeside i overensstemmelse med 16 stk. 1 og 2 i bekendtgørelse nr af 10. november 2015 om Trafik- og Byggestyrelsens opgaver og beføjelser, klageadgang og kundgørelse af visse af Trafik- og Byggestyrelsens forskrifter. Overgangsbestemmelser Ud over ovennævnte generelle overgangsperiode på et halvt år er der specifikke overgangsbestemmelser for visse af ændringerne. For disse overgangsbestemmelser henvises til kapital 1.6 i RID Den danske udgave af RID 2017 Den danske udgave af RID er offentliggjort på Trafik- og Byggestyrelsens hjemmeside i henhold til forannævnte bekendtgørelse. Teksten i RID 2017, som er markeret med grå baggrundsfarve, er ændringer, der er gennemført i RID 2017 set i forhold til RID 2015 Corrigendum 2. Side 1 (8)\n2 Del 1 Generelle bestemmelser Kapitel 1.1 Gyldighed og anvendelsesområde og Det er i og tilføjet, at en container forsynet med udstyr til anvendelse under transporten, og som er fastgjort på et jernbanekøretøj, anses for at være en integreret del af jernbanekøretøjet, og nyder derfor godt af de samme undtagelser med hensyn til det brændstof, der er nødvendigt for driften af udstyret. Om brændstof mv. i pålæssede vejkøretøjer mv., der anvendes til transport af farligt gods, se nedenfor under samt bl.a. særlig bestemmelse SB 666. Kapitel 1.2 Definitioner og måleenheder Bemærk, at begrebet vognladningsgods udgår af RID. Begrebet Fuld Last erstatter nu overalt i RID den gamle betegnelse. Der er ikke tale om en ændring af selve indholdet af begrebet; men alene om en tilpasning til ADR. Fleksibel Bulkcontainer: En fleksibel container med en kapacitet på højst 15 m³, som omfatter foring og fastgjorte håndteringsanordninger samt driftsudstyr. Enhed med ansvar for vedligeholdelse (ECM): Enhed i henhold til de fælles regler vedrørende teknisk godkendelse af jernbanemateriel i international transport (ATMP bilag G til COTIF). Holdetid: Den tid, der går, fra den indledende påfyldningstilstand er etableret, til trykket som følge af varmetilgangen har nået det laveste tryk, som trykbegrænsningsanordningerne i tanke, der er beregnet til transport af kølede, fordråbede gasser, er indstillet til. SADT: Den laveste temperatur ved hvilken et stof i transportemballage undergår selvaccelererende nedbrydning. SADT: Den laveste temperatur, ved hvilken et stof i emballagen, IBC en eller tanken, der transporteres, undergår polymerisation. Vejkøretøj: Et motorkøretøj, leddelt køretøj, en påhængsvogn eller sættevogn i henhold til ADR, hvormed der transporteres gods I almindelighed kan indtil den 30. juni 2017 anvendes de indtil den 31. december 2016 gældende bestemmelser i RID 2015 Corrigendum 2. Side 2 (8)\n3 I fragtbrevet skal anføres: TRANSPORT I HENHOLD TIL RID GYLDIG FØR 1. JANUAR I henhold til kan på jernbanevogne faresedlernes kantlængde på visse betingelser formindskes til 150 mm på hver led. Som det fremgår af bortfalder denne bestemmelse den 1. januar Fra denne dato kan altså kun bruges faresedler med en kantlængde på mindst 250 mm på hver led (Placards) til jernbanevogne. Der findes i øvrigt i kapitel 1.6 en række overgangsbestemmelser vedrørende emballering, vedligeholdelse og mærkning mv. samt tilladelser til fortsat brug af bl.a. tankvogne. Endelig er en række gamle overgangsbestemmelser udgåede. Del 2 Klassificering Kapitel 2.1 Generelle bestemmelser Der er opstillet regler for befordring af et stof, hvor en afsender på grundlag af prøvningsdata har konstateret, at stoffet opfylder klassifikationskriterierne for en anden klasse end anført i tabel A for det pågældende stof. Anvendelse af reglerne kræver godkendelse af den kompetente myndighed. Kapitel 2.2 Specielle bestemmelser for de enkelte klasser Klasse 4.1 Brandfarlige faste stoffer, selvnedbrydende stoffer, polymeriserende stoffer og desensibiliserede faste eksplosivstoffer I klasse 4.1 er optaget polymeriserende stoffer, dvs. stoffer, der uden stabilisering er tilbøjelige til at reagere stærkt exotermt (UN-numrene 3531, 3532, 3533 og 3534). For nogle af disse stoffer (PM 2) kræves temperaturkontrol under transporten, og jernbanetransport af disse stoffer er derfor ikke tilladt. Klasse 9 Forskellige farlige stoffer og genstande Motorer og Maskiner blev tidligere klassificeret som UN nr De klassificeres nu som klasse 2 (UN nr. 3529), klasse 3 (UN nr. 3528) eller klasse 9 (UN nr. 3530). Se også de særlige bestemmelser 363, 667 og 669. Den officielle godsbetegnelse for vejkøretøjer mv. omfattet af UN nr og UN nr er ændret (ligesom også og er ændret). Se også de særlige bestemmelser 312, 385, 666, 667 og 669 hhv. 240, 666, 667 og 669. Side 3 (8)\n4 Del 3 Fortegnelse over farligt gods, særlige bestemmelser samt undtagelser vedrørende begrænsede og undtagne mængder Tabel A Fortegnelse over farligt gods Der er foretaget en lang række ændringer i tabel A, som kræver konkrete opslag i forhold til de stoffer, man arbejder med. Bl.a. skal der dog peges på følgende: Om Vejkøretøjer, motorer og maskiner ( ) og Polymeriserende stoffer ( ) se det foran anførte. Til Lithiumceller og batterier mv. er indført en ny fareseddel nr. 9A. Fleksible bulkcontainere er tilladte, når BK3 i rubrik (10). Kapitel 3.3 Særlige bestemmelser Der er foretaget en lang række ændringer i de særlige bestemmelser, ligesom der er tilføjet flere nye. Særligt skal bemærkes: SB 188 Der er for Lithiumbatterier tilføjet en bestemmelser om, i hvilket omfang der skal anvendes det nye mærke beskrevet i Der er desuden korrektioner i bl.a. SB 310 og 636. SB 363 Klassificering, emballering mv. af motorer og maskiner. SB 378 Tryk og emballering af gasser i strålingsdetektorer. SB 379 Tryk og emballering mv. af vandfri ammoniak, der er adsorberet eller absorberet på et fast stof. SB 386 Jernbanetransport af stoffer, der er stabiliseret med temperaturkontrol, er ikke tilladt. Krav til kemisk stabilisering, når kemisk stabilisering anvendes til at forhindre farlig polymerisation under transporten. Jernbanetransport er ikke tilladt, hvis den kemiske stabilisering holder op med at virke ved lavere temperatur inden for den forventede transporttid. SB 240 hhv. 312 og 385 Det er i disse særlige bestemmelser defineret, hvad der forstås ved køretøjer hhv. udstyr, samt hvorledes klassificeringen skal ske. Side 4 (8)\n5 SB 666 Køretøjer henført til UN 3166 eller UN 3171 samt udstyr henført til UN 3171 samt eventuelt farligt gods, som køretøjerne hhv. udstyret indeholder, og som er nødvendigt til disses drift eller til drift af disses udstyr, er ikke omfattet af andre bestemmelser i RID, såfremt betingelserne i den særlige bestemmelse er opfyldt. SB 666 erstatter bestemmelserne i (b) og (b) i RID SB 667 Undtagelser for lithiumceller eller batterier i køretøjer, motorer eller maskiner. SB 669 Et påhængskøretøj med udstyr drevet af et flydende eller gasformigt brændstof eller et system til elektrisk energi henføres til UN 3166 eller UN 3171 og er omfattet af de samme lettelser som fastsat for disse UN-numre. Del 4 Bestemmelser for emballering og tanke Kapitel 4.1 Anvendelse af emballager herunder IBC er og storemballager I mange emballeringsforskrifter er der foretaget korrektioner og tilføjelser, ligesom der er tilføjet nye emballeringsforskrifter. Det er derfor nødvendigt at foretage konkrete opslag i forhold til de stoffer, man arbejder med. Bl.a. bemærkes: Emballeringsforskrifter vedrørende anvendelsen af emballager. P005 Ny emballeringsforskrift for motorer og maskiner hørende til UN 3528, 3529 og P200 For Flasker, rør, tryktromler og flaskebatterier er der ændringer i (3)(d) (maksimal prøvningsperiode), (3)(f) (maksimalt arbejdstryk), (9) (maksimal prøvningsperiode) samt (11) (ændring af standard). Desuden en ny (5)(e) (om beregning af det indre tryk i trykbeholderen). P206 Regler om fyldning af flasker og trykfade udvidet. P412 Ny forskrift for UN 3257 (opvarmet flydende stof n.o.s.). P910 Ny forskrift for Lithiumceller og batterier i udstyr. Side 5 (8)\n6 Emballeringsforskrifter vedrørende anvendelse af storemballager. LP200 Ny forskrift for UN 1950 Aerosoler. Kapitel 4.3 Anvendelse af tankvogne m.v. Der er i teksten forskellige rettelser, især skal peges på: Det er tilføjet, at Tankjournalen skal være til rådighed for enheden for vedligeholdelse (ECM) Tankvogne, aftagelige tanke, batterivogne, tankcontainere, tankveksellad og MEGC er må normalt ikke fyldes eller benyttes til transport, når fristen for prøvning eller eftersyn er udløbet Ny tekst om hvorledes holdetiden for kølede, fordråbede gasser skal beregnes. Datoen for holdetiden skal anføres i fragtbrevet ( (d)). Desuden er krav til tankene beskrevet. Definition af begrebet Holdetid se TU16 og TU21 Teksterne er korrigerede for tomme, urensede tanke, der skal være beskyttet af en beskyttelsesmiddel. Del 5 Bestemmelser for forsendelse Der er i teksten i kapitlerne forskellige rettelser, men især skal peges på: Kapitel 5.2 Mærkning og beklæbning Kolli indeholdende lithiumceller eller batterier skal efter reglerne i særlig bemærkning 188 mærkes med et Lithiumbatterimærke. Mærket skal måle mindst 120 x 110 mm og som kant være forsynet med en rød skravering mindst 5 mm bred. Symbolet er en gruppe af batterier, hvoraf ét er beskadiget og udsender en flamme. UN nr. skal anføres Der er indført en ny fareseddel nr. 9A til Lithiumceller og batterier herunder batterier og celler i udstyr hørende til UN nr. 3090, 3091, 3480 og Den nye fareseddel indeholder i den øverste halvdel de samme 7 sorte striber som på fareseddel nr. 9. I nederste halvdel er samme symbol som foran beskrevet på Lithiumbatterimærket. Desuden understreget 9 anført helt forneden. Side 6 (8)\n7 Del 6 Bestemmelser for konstruktion og prøvning af emballager, IBC er. storemballager og tanke I kapitlerne findes en del tilføjelser mv.; men især mange ændringer vedrørende aktuelle standarder. Der kræves derfor konkrete opslag i forhold til de stoffer, man arbejder med. Der skal dog peges på følgende: På fremstillingsmærker for kompositflasker og rør med begrænset levetid skal anføres FINAL + år og måned for levetiden. Såfremt levetiden er mere end 15 år eller ubegrænset skal anføres SERVICE + år og måned 15 år efter fremstillingsdatoen og Der er her givet regler for beregning af referenceholdetiden for tanke til transport af kølede, fordråbede gasser. Kapitel 6.11 Bestemmelser for konstruktion, fremstilling, eftersyn og prøvning af bulkcontainere Der er i dette afsnit givet bestemmelser for konstruktion, fremstilling, eftersyn og prøvning af fleksible BK 3-bulkcontainere. Del 7 Bestemmelser vedrørende transport, af- og pålæsning samt håndtering Kapitel 7.3 Bestemmelser for transport i bulk Fleksible bulkcontainere (BK3) er tilføjet. I kolonne (10) i tabel A er tilføjet BK3, hvor denne bulkcontainer er tilladt. I er anført bestemmelser om anvendelse af fleksible bulkcontainere og i om læsningen. Kapitel 7.5 Bestemmelser for af- og pålæsning samt håndtering Forbud mod sammenlæsning Anm. 2: er tilføjet som en præcisering i brugen af tabellerne og Drejer det sig om sammenlæsning af kolli hørende til klasse 1 og forsynet med faresedler 1, 1.4, 1.5 eller 1.6 (uanset eventuelle andre faresedler) afgøres spørgsmålet om sammenlæsning af forenelighedsgrupperne jf. tabel Tabellen i gælder derimod kun, når kolli hørende til klasse 1 læsses sammen med kolli, der indeholder stoffer eller genstande hørende til andre klasser Beskyttelsesafstand Side 7 (8)\n8 Teksten er udvidet med UN-tanke, tankcontainere, MEGC ere samt vejkøretøjer. Der gælder det samme for disse som for en stor container. Desuden er tilføjet, at et vejkøretøj, for hvilke det i transportdokumentet er angivet, at det indeholder kolli, som er forsynet med fareseddel 2.1, , 4.2, 4.3, 5.1 eller 5.2, også skal have en beskyttelsesafstand. Side 8 (8)


Kvalitet - Skriver A/S\nVI SKRUER OP FOR KVALITETEN\nDet letteste i verden er at skrive smarte og velmente slogans. Udfordringen er imidlertid at udleve dem i praksis! Hos SKRIVER A/S mener vi hvert et ord: VI SKRUER OP FOR KVALITETEN i alle de opgaver, vi bliver stillet.\nVi stiller høje krav til vores medarbejdere og materialer, og vi kan garantere, at ingen forlader et projekt, som ikke står mere end 100 % til mål med vores egne krav til kvalitet og gedigent håndværk.\nFor at opnå og konstant forbedre kvaliteten af vores arbejde sender vi løbende vores medarbejdere på relevante kurser og efteruddannelser – kun derved bliver vi bedre!\nErfaring tilspidser kompetencer. Kompetencer øger kvalitet. Dét er logik for enhver.\nI kraft af vores mere en 30 år lange erfaring i branchen kan vi stille tårnhøje krav til kvaliteten af vores arbejde.\nVi har haft udfordringen og ikke mindst fornøjelsen af at løse mange forskelligartede bygge- og enterprise projekter. Dét har gjort vores erfaringsplatform så bred, solid og velrenommeret, som den er.


Rådmand Hans Henrik Henriksen, tlf. 9931 2100,\nDirektør Anders Fokdal, tlf. 9931 2130, anders.fokdal@aalborg.dk\nForvaltningen er inddelt i de 3 forvaltningsgrene; Byudvikling og Byggeri, Mobilitet og Infrastruktur, samt Byer & Natur (med Entreprenør). Hertil kommer Staben med Økonomi & Personale, Juridisk Afdeling, Kommunikation og Digitalisering og Data.\nDen strategiske udvikling af Aalborg Kommunes byer og\nlandskab ligger i afdelingen for Byudvikling og Byggeri. Blandt\nkerneopgaverne er byudviklingsplaner, planstrategier,\nkommuneplan, lokalplaner, byomdannelse, VVM og\nMiljøvurderinger, erhvervsservice og byggesager.\nStadsarkitekt Peder Baltzer Nielsen, tlf. 9931 2200, peder.baltzer@aalborg.dk\nMobilitet og Infrastruktur står for planlægning, tilladelser, anlæg og drift på de veje, stier, byrum og færgeruter, der binder kommunen sammen. Vi arbejder for bæredygtig mobilitet og gode forbindelser i hele kommunen.\nBRT-sekretariatet, som står for at etablere Aalborgs Plusbus, er også organiseret her.\nKst. Stadsingeniør Mette Skamris Holm, tlf. 9931 2350, mette.skamris@aalborg.dk\nNatur og fritidsområder hører under Byer & Natur. Her\nvaretages drift og vedligehold, omlægninger og renovering af\nparker, grønne områder og idrætsanlæg.\nNaturbeskyttelse, naturgenopretning, drift og pleje af skov- og\nnaturområder og fredede områder er også en del af Byer og\nEntreprenørenheden, der er Aalborg Kommunes udførende\nenhed, hører til her. Entreprenørenheden\nløser drifts- og vedligeholdelsesopgaver inden for veje, parker\nStadsgartner Kirsten Lund Andersen, tlf. 9931 2250, kirsten.andersen@aalborg.dk\nØkonomi & Personale, Juridisk Afdeling, Kommunikation samt Digitalisering og Data er stabsfunktioner for hele By- og Landskabsforvaltningen. Staben varetager sekretariatsbetjeningen af rådmanden og direktøren og løser opgaver inden for personale, organisationsudvikling, kommunikation, IT, økonomi og jura.\nØkonomi & Personale: Økonomichef Per Laurits Bech, tlf. 9931 2105, per.bech@aalborg.dk\nJuridisk Afdeling: Afdelingsleder Bettina Vitnes, tlf. 9931 2110, bettina.vitnes@aalborg.dk\nKommunikation: Direktør Anders Fokdal, tlf. 9931 2130, anders.fokdal@aalborg.dk\nDigitalisering og Data, afdelingsleder Torsten Bach Schrøder\ntlf. 9931 2190, torsten.schroeder@aalborg.dk\nDriftsforstyrrelser (Trafik & Veje)


Er der alternative eller komplementære kolesterolterapier? - 2019 | 24InfoHealth.com\nVigtigste › Sygdomme og tilstande › Er der alternative eller komplementære kolesterolterapier?\nDer er to alternative eller komplementære terapier, der kan hjælpe med at kontrollere din kolesterol niveauer. De er:\nDer er nogle alternative behandlinger, der skal studeres mere. Disse omfatter:\nDet er vigtigt at vide, at U.S. Food and Drug Administration ikke regulerer kosttilskud, såsom fenegreek og hvidløg på samme måde som det regulerer lægemidler. Tilskud behøver ikke at gå gennem samme test for sikkerhed og effektivitet. Også bare fordi et stof er naturligt betyder det ikke nødvendigvis, at det er sikkert.\nHjælper soja med at sænke kolesterolet?\nResultater af flere undersøgelser hos dyr og mennesker har vist, at spise sojaprotein i stedet for animalsk protein kan have nogle fordele. Soja kan hjælpe med at sænke total cholesterol, LDL cholesterol og triglycerid niveauer.\nKilder til sojaprotein. Soja findes i sojamelk, sojamel, tofu og tekstureret sojaprotein. Sojaprotein er også tilgængeligt som ekstrakt. US Food and Drug Administration tillader, at nogle sojaprodukter bærer sundhedsanprisningen, "Diæt med lavt indhold af mættet fedt og kolesterol, der omfatter 25 g sojaprotein, kan reducere risikoen for hjertesygdomme."\nFødevarer kan kun bære denne påstand, hvis:\nDe har lavt fedtindhold, mættet fedt, og kolesterol.\nDe indeholder mindst 6,25 g soja pr. Portion.\nHvor meget har du brug for. For at vise en signifikant effekt på kolesterol, skal du indtage ca. 25 g sojaprotein om dagen. Her er mængden af sojaprotein i almindelige sojaprodukter:\n1 kop sojamelk: 3 til 10 g\n4 ounce tofu: 5 til 13 g\n½ kop tekstureret sojaprotein: 6 til 11 g\n½ kop sojamel: 20 g\nSå du kan se, at du skal spise en masse sojaprotein for at få nogen fordel. Dette kan ikke være praktisk for de fleste mennesker.\nBivirkninger af kolesterolterapier\nPotentielle bivirkninger. Sojaprotein kan forårsage mavesmerter og løst afføring.\nEr Cholestin lavere kolesterol?\nCholestin er blevet brugt i århundreder i Kina. Cholestin er lavet af fermenteret ris og rød gær. Det indeholder den samme type forbindelser, der findes i lægemidler, der kalder lavere kolesterol statiner.\nAmerikanske studier har bekræftet, at cholestin kan sænke total cholesterol i området fra 11% til 32%. Resultater af en klinisk undersøgelse viste kolestinsænkende LDL - kendt som dårlig kolesterol - med ca. 22%. Den er tilgængelig i kapselform. En typisk dosis er 1.200 mg to gange om dagen.\nHvor meget har du brug for. Cholestin er tilgængelig i kapselform. En typisk dosis er 1.200 mg to gange om dagen.\nPotentielle bivirkninger. Cholestin kan forårsage leverproblemer, så din læge skal overvåge din leverfunktion, hvis du tager den. Kolestin kan også forårsage de samme lægemiddelinteraktioner som statin medicin gøre.\nGør Fenugreek og Gugulipid lavere kolesterol?\nNogle undersøgelser har vist, at fenegreek kan bidrage til at sænke total cholesterol, LDL-kolesterol og triglycerider. Gugulipid, også kaldet guggul tyggegummi, kan også have disse virkninger. Flere undersøgelser er nødvendige.\nHjælper hvidløg lavere kolesterol?\nResultater af tidlige undersøgelser af hvidløg kosttilskud så lovende. Men resultaterne fra nyere undersøgelser har undladt at bevise disse påstande. Så hvidløg anses ikke længere som en nyttig alternativ behandling af kolesterolproblemer.


KLUMME: Hvad vil du gøre ved det? | ugeavisen.dk\nKLUMME: Hvad vil du gøre ved det?\n28 maj 2021 kl. 12:14\nI 1980'erne stod et af mine familiemedlemmer i et dilemma. Hun var fraskilt og havde levet sammen med en ”ny” kæreste i otte år. I den tid havde han formået at tage styringen over hende samt hendes børn. Han var alkoholiker, manipulerende og havde en evne til altid at have ret….Basta!\nHun var træt af ham. Hun begyndte at udtrykke sine frustrationer over hendes samliv til andre familiemedlemmer. Vi lyttede og kunne godt se problematikken.\nGennem et par år blev det en tilbagevendende ”begivenhed”, at hun ved familiesammenkomster gik fra bord til bord og beklagede sin nød. Hun begyndte gerne at græde ved det tredje bord. Hun kunne komme med nye historier om de ting, han gjorde, men for os lyttere var det blot en gentagelse af en adfærd, vi efterhånden kendte lidt for godt.\nDet blev efterhånden trættende at høre på, og hver gang hun fik det råd at forlade ham, brød hun sammen med ordene: ”Det kan jeg ikke”. Endelig oprandt dagen hvor hun fortalte, at nu ville hun flytte fra ham efter 11 års samliv. I den periode der kom, fik hun støtte af os alle og vi blottede vores afsky over for ham, da han nu alligevel snart var ude af familien. Vi fik sat himmel og hav i bevægelse for at hjælpe hende med sin nye tilværelse. Vi glædede os på hendes vegne og til de kommende familiesammenkomster uden ”idioten” siddende ved et bord i en halv brandert og med hans ti tusind postulater om ligegyldige ting.\nMen tre måneder senere giftede hun sig med ham, og ”kærlighedshistorien” gentog sig, indtil han 15 år senere døde.\nHavde jeg dog blot haft de rette redskaber til at få hende overbevist om den ulykke, hun satte sig selv i. Hjælpe og styrke hendes selvværd, så hun kunne træffe den rette beslutning for sit eget liv. I stedet for sidder jeg med en uforløst foragt over det liv, hun valgte og har hende nærmest mistænkt for at ”nyde” sin egen offerrolle. Hun fik gennem et langt liv hældt en masse ud, som modtagerne ikke mere kunne rumme. Nogle valgte at forlade det bord, hun satte sig ved, og de standhaftige blev efterhånden ret så gode til at sige:” Næææ” – ii altså”- ”Suk, suk”- ”Ja, det lyder ik` så godt” osv. Men nogen løsning kom der aldrig.\nHan kiggede på mig og sagde: ” Hvad vil du gøre ved det?” Han efterlyste en handling fra min side, så vi efterfølgende kunne undgå en lignende situation. Problemet var mit, ikke hans. Siden dengang er sætningen blevet et brugbart redskab i min kommunikation med andre.\nJeg har mødt mange mennesker af begge køn, som ligner hende meget, og de dukker stadig op i de relationer, jeg bevæger mig rundt i. Jeg lægger gerne øre til mine medmenneskers problemer og ser det som en vigtig del af al kommunikation, at vi er gode til at lytte og forstå hinanden. Jeg gider bare ikke at overtage problemet og lade det fylde som en frustration i mit eget sind. For så får jeg svært ved at rumme andre mennesker.\nJeg fik den helt store ”aha” oplevelse, da det pludselig var mig, der stod og ynkede over for en netop tiltrådt skoleinspektør på min daværende arbejdsplads.\nJeg følte mig i den grad som offer for en umulig opgave, da jeg forlod klasseværelset med en uregerlig elev i hånden. Eleven ødelagde min og de andre elevers undervisning, og nu var det bare over på skoleinspektørens kontor. En procedure, som var en del af skolens tidligere kultur, men den hoppede den nye skoleinspektør ikke på. Han kiggede på mig og sagde: ” Hvad vil du gøre ved det?” Han efterlyste en handling fra min side, så vi efterfølgende kunne undgå en lignende situation. Problemet var mit, ikke hans.\nSiden dengang er sætningen blevet et brugbart redskab i min kommunikation med andre. De fleste handler og reflektere over det, men der er også dem, som vælger at gå videre til det næste bord, når de konfronteres med sætningen: ”Hvad vil du gøre ved det?”


FORPREMIERE: Magnus Tempels afsøger grænserne mellem eufori og fortvivlelse på ny musikvideo til "Far to Fall" | bandsoftomorrow.com\n11 nov FORPREMIERE: Magnus Tempels afsøger grænserne mellem eufori og fortvivlelse på ny musikvideo til “Far to Fall”\nPosted at 13:59h in Nyheder\tby\tKira Buur\nFoto: Joakim Lambek (Pressebillede)\nDen fremadstormende artist Magnus Tempels har finpudset sit elektropoppede nummer “Far to Fall” og genudgiver med en helt ny musikvideo. Vi er så heldige at kunne præsentere en eksklusiv premiere lige her.\nSiden Magnus Tempels blev udvalgt til KarriereKanonen i foråret 2021 har han finpudset sit dansable nummer “Far to Fall”. På den nye produktion står nummeret knivskarpt både musikalsk og i sit budskab. “Far to Fall” er fortællingen om den vanvittige forelskelse og det øjeblik, hvor du finder ud af, hvor dybt du er faldet – på godt og ondt. Om nummeret fortæller Magnus Tempels:\n– Det er vildt syret for mig at være nyforelsket faktisk nærmest hårdt, da jeg bliver skræmt, men samtidig draget af at være afhængig af en andens følelser.\nDet musikalske udtryk er gennemsyret af en tung bas, som er det bærende element i sangen. Den står i kontrast til Magnus Tempels rå og forvrængede – dog sårbare – vokal. Den nye musikvideo løfter budskabet om vandvidsforelskelse, hvor vi ser Magnus Tempels bevæge sig i en nærmest manisk tilstand, mens videoen vil indkapsle, hvordan følelsen af at være forelsket kan splitte og isolere dig. På “Far to Fall” afsøger Magnus Tempels grænserne mellem eufori og fortvivlelse.\nSe premieren på den nye video fra Magnus Tempels lige her.


Kæresten til den myrdede oppositionspolitiker i Rusland, Boris Nemtsov, er sat under bevogtning af Ukraines sikkerhedstjeneste efter at have modtaget dødstrusler.\nDen myrdede russiske oppositionsleder, Boris Nemtsovs kærste, Anna Duritska, har modtaget dødstrusler og er sat under bevogtning af sikkerhedstjenesten i Ukraine, hvor hun opholder sig. Fold sammen\nFoto: DARIA BUZNIKOVA\nFredag d. 06. marts 2015, kl. 17.38\nUKRAINE: Den myrdede, russiske oppositionspolitiker, Boris Nemtsovs, ukrainske kæreste, Anna Duritskaja, har efter eget udsagn modtaget adskillige dødstrusler efter drabet på hendes kæreste for en uge siden.\nHun er nu blevet sat under bevogtning af den ukrainske sikkerhedstjeneste, skriver Daily Mail Online.\nIfølge det britiske medie har den 23-årige model oplyst, at hun har modtaget trusler på livet, og at hun ikke tør vende tilbage til Rusland, hvor Boris Nemtsov blev skudt ned i Moskva fredag 27. februar.\nAnna Duritskaja gik sammen med den 55-årige Boris Nemtsov på en bro over Moskvafloden, da han blev skudt ned bagfra og ramt af fire projektiler.\nSelv Ruslands præsident, Vladimir Putin, har udtalt, at mordet har politiske undertoner, men en talsmand for præsidenten har afvist alle spekulationer om, at magthaverne i Kreml skulle have noget med det at gøre.\nAnna Duritskaja har forklaret, at hun ikke så noget i gerningsøjeblikket, fordi skuddene blev affyret bagfra, og efter at have været til afhøring hastede hun tilbage til Ukraine, hvor den ukrainske sikkerhedstjeneste SBU nu passer på hende.\n»Vi vil ikke lade hende tage tilbage til Rusland. Hvis de russiske efterforskere vil tale med hende, må de komme til Rusland,« siger Anton Gerasjenko, der er rådgiver for premierminister Arsenij Jatsenjuk.\nFredag løslod de russiske myndigheder en anden oppositionsleder, Alexei Navalny, der har siddet fængslet i 14 dage, efter han blev arresteret i forbindelse med uddeling af pjecer for den demonstration mod den russiske ledelse, der skulle have fundet sted om søndagen. Efter mordet på Boris Nemtsov udviklede den sig i stedet til en magtfuld sørgemarch med mindst 50.000 deltagere.\nVed sin løsladelse kommenterede Alexei Navalny mordet med ordene:\n»Denne terrorhandling vil ikke skræmme mig eller mine kammerater. Vi vil ikke trække os tilbage eller dæmpe vores bestræbelser.«\nAlexei Navalny er skarp kritiker af Putin og er oppositionens måske stærkeste skikkelse.


Næringsstoffer i jordprofilen (22.01.2002)\nResultater af egne jordanalyser\nFosforbalance ved planteavl\nPå mange landbrugsjorde er der intet behov for tilførsel af fosfor. Årsagen er den enkle, at rigelige mængder husdyrgødning tilført i mange år har bragt forsfortallene op på meget høje niveauer. Her er fosfor et problem, fordi der er mere end rigeligt af det i jorden.\nPå en ren planteavlsbedrift er der ofte også problemer med fosfor - fordi der er for lidt af det !\nFordi her ikke har været husdyr her på gården, så skal fosfor indkøbes i handelsgødning. Fordi det er vigtigt at holde på næringsstofferne i denne situation, har jeg anset det for vigtigt at snitte og nedmulde halm, og derved opnå en jordforbedrende effekt samt tilbageføre både kvælstof, fosfor og kalium til jorden.\nPå trods af disse indsatser og tilførsel af typisk 25 kg fosfor/ha/år til kornafgrøder, så har jeg nogle relativt lave analysetal der ligger i niveauet Pt 2,5 mange steder.\nReduceret jordbearbejdning og næringsstoffer\nNår man snitter halmen og den senere nedpløjes, så er det indlysende at man fordeler halmen i en dybere jordprofil i forhold til kun at bearbejde de øverste 5-10 cm af jorden. Når halmen og dens nedbrydningsprodukter nedpløjes, så vil risikoen for at miste næringstoffer forøges, fordi man laver et drastisk indgreb i jordstrukturen og igangsætter en iltnings- og nedbrygningsproces om efteråret forud for vinteren og dens overskudsnedbør. Herved forøges risikoen for tab af næringsstoffer (kvælstof og især kalium som er meget letopløseligt). Det er velkendt, at en forårspløjning i stedet for efterårspløjning bevarer flere næringsstoffer i jorden, og i den forbindelse er det typisk kvælstof man har fokuseret på.\nSom en naturlig videreførelse af de anerkendte forsøgserfaringer med forårspløjning, så er det også logisk, at man ved helt at udelade pløjning kan bevare endnu flere næringsstoffer i de øvre jordlag frem til foråret, hvor plantevæksten tiltager, og de kan udnyttes.\nDet er også velkendt, at selvom kornplanter kan sende rødderne langt ned i jorden, så befinder langt den overvejende del af rodmassen sig i de øverste jordlag.\nForsøgene fra England og Østrig jeg har omtalt på disse sider, understøtter denne argumentation - de viser klart at udvaskningen reduceres kraftigt.\nAndre tyske forsøg viser en kraftigere rodudvikling (både rodmasse og rodlængde) ved reduceret jordbearbejdning i forhold til konventionel pløjning. Dette har jeg også kunnet konstatere i foråret 2001, hvilket også er omtalt tidligere på disse sider (se foto til højre).\nDet var derfor naturligt for mig at undersøge, hvorvidt det var muligt at konstatere denne graduering i det øvre jordlag - det som jeg ikke længere kan kalde pløjelaget....\nDerfor satte jeg to stokke på tilfældige steder i hver sin hvedemark. Den ene har ikke været pløjet i to år (Pos B) og den anden er tilsået uden pløjning for første år (Pos. A). Halmen er snittet og nedmuldet. Desværre har jeg ingen tredie mark der er pløjet for sammenligningens skyld. Disse positioner skal følges med jordprøver i fremtiden.\nRundt om hver stok blev der den 15.december udtaget ca. 10 jordprøver, og fra hvert enkelt stik med jordspyddet blev der taget en jordprøve i 5 cm. dybde og en i 20 cm. dybde. Materialet fra hver dybde og hver position blev sendt til OK Laboratorium for jordbrug for analyse, og jeg har netop modtaget resultaterne.\nPos A har været stubharvet efter høst og igen kort inden såning. Pos B har kun været stubharvet samme dag marken blev tilsået.\nResultater af jordbundsanalyser i forskellige dybder ( 5 & 20 cm)\nPos. A Vinterhvede,1.år uden pløjning grovsand % finsand % silt % ler % humus %\njordtype JB 7 32,7 33,5 14,8 16,3 2,63\nPrøvedybde Rt Pt Kt Mgt\n5 cm 7,4 2,8 13,1 3,1\n20 cm 7,6 2,2 10,1 3,1\nDifference: -0,2 0,6 3,0 0,0\nPos. B Vinterhvede,2.år uden pløjning grovsand % finsand % silt % ler % humus %\njordtype JB 7 30,1 33,8 14,9 18,1 3,04\n5 cm 6,7 2,8 16,7 6,6\n20 cm 6,6 1,9 10,6 4,9\nDifference: 0,1 0,9 6,1 1,7\nDet er altid en tilfredsstillelse at konstatere, at de teorier man opstiller også kan bekræftes ved en undersøgelse.\nJeg havde forventet at der var forskelle, men det overraskede mig meget, at der var så markante forskelle for fosfor og kalium. Især Pos. B hvor der er 6 enheders forskel (repræsenterer 150 kg kalium/ha!). At der næsten er identiske forskelle for fosfors vedkommende på et ellers næsten identisk niveau positionerne imellem, det er også spændende.\nOg hvorfor der er stor forskel i magnesiumtallet i den ene position og ingen forskel i den anden? Skulle det være fordi vandringen af Mg++ foregår langsommere, og først giver sig til kende efter 2 år uden pløjning? Eller er det den modsatte forklaring, nemlig at Pos. B der ikke har været harvet lige efter høst har holdt bedre på Mg++ fordi jorden og halmen har ligget urørt i forhold til Pos. A der har været bearbejdet?\nDet kan konkluderes: Hvis marken blev pløjet nu, ville forskellene naturligvis udjævnes.\nForskellene opstår sandsynligvis fordi:\n1) Nedbrydningsprodukter fra afgrøderester fra forfrugten ikke er vendt rundt rent fysisk ved en pløjning og\n2) måske fordi jordstrukturen ved RJ bevirker en bedre fastholdelse af næringsstofferne, samt at\n3) eventuelle ikke-planteoptagede rester af gødning til forfrugten bevares i det øvre jordlag.\nHvordan ville analyser fra en pløjet parcel se ud? Hvis næringsstofferne herved var opblandet homogent i pløjelaget ved såning, ville man så kunne iagttage en modsat graduering på grund af nedvaskning i det våde efterår, således at der ville være færre næringsstoffer i overfladen i det pløjede?\nSkeptikere taler om, at der ved RJ kan accepteres et mindre udbyttetab på grund af de sparede omkostninger, og at man under gode betingelser kan holde udbytter på samme niveau som ved konventionel dyrkning.\nMine helt klare forventinger og målsætninger for reduceret jordbearbejdning har hele tiden været at vinde på både gyngerne og karusellerne! At opnå fordele både i form af reduceret tidsforbrug samt stigende udbytter (det lykkedes høst 2001). De stigende udbytter begrunder jeg blandt andet med følgende:\n- der opbygges en bedre jordstruktur med flere regnorme og bedre rodudvikling\n- bedre udnyttelse af næringsstoffer som nævnt og begrundet ovenfor\n- halmnedmuldning, eventuelt kombineret med efterafgrøder, giver en bedre fastholdelse af kvælstof fra afgrøderester om efteråret og en til gengæld øget mineralisering af kvælstof om foråret (fotos herunder). Det giver reelt en netto kvælstofgevinst i en tid med gødningsnormer, der ikke sikrer optimale kvælstofmængder til afgrøderne.\nFotos med gulfarvning om efteråret af RJ delen på grund af N-fiksering (29.10.2000), og den omvendte situation om foråret hvor der frigives kvælstof til gavn for afgrøden.


Du modtager oplysning herom på tidspunktet for indsamling af dine persondata, typisk i forbindelse med uddannelsesstart.\nVi indsamler kun data om dig, som der er hjemmel til, eller som du har givet samtykke til.\nVi anvender oplysninger om dig, som er nødvendige for, at du kan gennemføre din uddannelse, din efteruddannelse eller i forbindelse med dit ansættelsesforhold på skolen.\nDe oplysninger, vi anvender, omfatter almindelige og følsomme oplysninger.\nDe bestemte formål handler om gennemførelsen af din uddannelse, din efteruddannelse eller varetagelsen af din ansættelse.\nI de tilfælde, hvor skolen ikke gennem lov har hjemmel til at indsamle oplysningerne, behandler vi kun oplysninger, hvis du giver os samtykke til det, og vi indhenter dit samtykke, inden vi behandler dine persondata.\nVi oplyser dig om, hvad oplysningerne skal bruges til, og de bliver kun brugt til det formål, du har givet samtykke til.\nDet er frivilligt at give dette samtykke, og du kan til enhver tid trække det tilbage ved at henvende dig til os.\nVi behandler oplysninger om dig, der er relevante og tilstrækkelige i forhold til de formål, der er defineret ovenfor.\nFormålet er afgørende for, hvilken type oplysninger om dig, der er relevante for skolen. Det samme gælder omfanget af de personoplysninger, vi bruger.\nNogle data er skolen lovmæssigt forpligtet til at gemme i længere tid.\nSom et led i din uddannelse eller din efteruddannelse indgår der nogle gange andre samarbejdspartnere, som er en del af dit forløb, fx et oplæringssted eller din arbejdsplads.\nVi udveksler persondata med andre, som er nødvendige for dit forløb. Udvekslingen sker med det formål at tage sig af din uddannelse eller dit kursus. Vi udveksler kun oplysninger, som er relevante og nødvendige for formålet.\nVi videregiver ikke persondata til andre, som ikke har en andel i din uddannelse, din efteruddannelse eller din ansættelse.\nDu har til enhver tid ret til at få oplyst, hvilke data vi behandler om dig, hvor de kommer fra, og hvad vi anvender dem til.\nDu kan også få oplyst, hvor længe vi opbevarer dine persondata, og hvem, der modtager data om dig, hvis der videregives oplysninger til andre.\nHvis du anmoder om det, oplyser dig om til de data, vi behandler om dig.\nAdgangen kan dog være begrænset af hensyn til andre personers privatlivsbeskyttelse.\nDu kan gøre brug af dine rettigheder ved at henvende dig til skolen på mailadressen sos@sosufvh.dk.\nHvis du mener, at de persondata, vi behandler om dig, er ukorrekte, har du som hovedregel ret til at få dem rettet.\nDu skal henvende dig til os og oplyse os om de ukorrekte data, og om hvad de skal ændres til.\nDet gælder fx, hvis du trækker dit samtykke tilbage. Hvis du mener, at dine data ikke længere er nødvendige i forhold til det formål, som vi indhentede dem til, kan du bede om at få dem slettet.\nNår du henvender dig med en anmodning om at få rettet eller slettet dine persondata, undersøger vi, om betingelserne for at få dine persondata ændret eller slettet er opfyldt, og gennemfører i så fald ændringer eller sletning så hurtigt som muligt.\nEfter behandling af din anmodning vil du få skriftligt svar.\nDu skal sende din indsigelse til skolen på mailadressen sos@sosufvh.dk.\nDatabeskyttelsesrådgiveren (DPO) er en uafhængig person med ekspertise i databeskyttelsesret og –praksis, der skal inddrages i alle spørgsmål om databeskyttelse og rådgive om de databeskyttelsesretlige regler hos SOSUFVH.\nDatabeskyttelsesrådgiverens funktion er at understøtte, at skolen overholder reglerne i forordningen. DPO-funktionen på SOSUFVH varetages i regi af IT-Center Fyn som led i et samarbejde mellem en række skoler.\nSteen Ib Kjeldsen\n+45 79 211 302


Kommunikations- og pressechef - LOKK\nPernille Rohdemeier, kommunikations- og pressechef\nJeg er cand.mag. i retorik og derudover sprogofficer i russisk og sidenhen pashto. Jeg har i en årrække arbejdet som kommunikations– og pressechef i både det private og offentlige erhvervsliv. Jeg har bl.a. arbejdet i Forsvaret som kommunikations- og pressechef. Og så har jeg været udsendt til bl.a. Afghanistan som militær tolk for en spejdereskadron. Fælles for mine ansættelser har været en lyst til at arbejde i organisationer med samfundsmæssig betydning. Den lyst er blevet mere udtalt med alderen. Det er – selvom det måske kan lyde banalt – vigtigt for mig, at det betyder noget, hvad jeg bruger min arbejdstid på. Og ikke mindst er det vigtigt for mig, at jeg kommunikerer om emner, der har betydning for andre. Fast forward til, at jeg siden november 2020 har arbejdet hos LOKK.\nJeg er kommunikations- og pressechef, og det betyder bl.a., at jeg er ansvarlig for vores kommunikation udadtil fx på sociale medier. Men en stor del af mit arbejde har også fokus på kommunikationen til vores medlemmer; kvindekrisecentrene. Jeg har i den forbindelse fokus på, at LOKK skal være en stærk kvindekrisecenterstemme i den politiske og offentlige debat, samtidig med at vi er talerør for vores medlemmer og bringer deres viden om vold og voldens konsekvenser for kvinderne og deres børn i spil alle steder, hvor det er relevant.\nHvordan har det være at være hos LOKK indtil videre?\nFaglig er jeg meget glad for mit arbejde, og personligt synes jeg, at jeg er heldig at have nogle dygtige, engagerede og i øvrigt super søde kolleger. Det kan til tider være et udfordrende arbejde, netop fordi vi arbejder for så vigtig en sag og er meget ambitiøse med alle de ting, vi gerne vil opnå til gavn for krisecentrene og i sidste ende de voldsudsatte kvinder og deres børn. Her kan jeg kan til tider godt føle mig lidt utilstrækkelig og føle, at jeg burde gøre mere. Så jeg øver mig i også at have fokus på de ting, vi rent faktisk har opnået, og ikke kun de ting vi gerne vil opnå.\nJeg er blevet smerteligt klar over, hvor skadeligt det er for børn at leve i hjem med vold. Og hvordan det er en tung arv, der risikerer at blive givet videre i generationer. Børn, der oplever vold mod deres mor, har større sandsynlighed for selv at blive voldsudøvere som voksne, og det kan være lige så skadeligt for børnene at opleve volden som selv at være udsat for den. Mange børn tror tilmed, at volden er deres skyld, og de føler skyld og skam. Som mor til to er den viden næsten ikke til at bære, så tænk bare på, hvordan det må være som barn at leve i og med den virkelighed.\nJeg vil gerne være med til at nedbryde tabuet omkring den kønsbaserede vold og medvirke til, at vi som samfund får en forståelse af, at volden ikke er kvindens egen skyld eller kvindens eget ansvar. Tænk hvis langt flere forstod, at vold i nære relationer er en kompleks størrelse, og at kvinden ikke ”bare” kan gå. Vold kan ske for alle typer kvinder i alle samfundslag, og vi har alle et ansvar for at gribe ind, hvis vi har mistanke om, at noget ikke er, som det skal være. Allerhelst vil jeg gerne medvirke bare en lille smule til, at vi som samfund ikke længere spørger ”Hvorfor går hun ikke bare”, og i stedet spørger ”Hvorfor slår han?”. Men der er desværre lang vej endnu, før vi når derhen.


Ferienapartment Ackermann i Nittenau til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 4 ejendomme i Nittenau.\nBei den Mühlwiesen 20, Nittenau, Nittenau, Tyskland, 93149 - Se på kort\nMere om Ferienapartment Ackermann\nMed en praktisk beliggenhed i Nittenau er Ferienappartement Ackermann et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nNyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Nittenau. Gæsterne på dette hotel har glæde af familieværelse, grillfaciliteter, cykeludlejning på stedet.\nAtmosfæren på Ferienappartement Ackermann afspejles på hvert eneste værelse. opvarmning, altan/terrasse, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, satellit-/kabel-tv, køleskab er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Hvis du søger komfortabel og bekvemmelig overnatning i Nittenau, så er Ferienappartement Ackermann dit hjem væk hjemmefra.\nAlle slags rejsende (38) Par (11) Rejsende alene (7) Familie med små børn (12) Familie med store børn (3) Gruppe (5)


WPT Las Rozas Open - Martas tilbage i finalen!\nHjem / Turneringer Padel / World Padel Tour / WPT Las Rozas Open - Martas tilbage i finalen!\nXan Tafernaberry 24. juli 2021 24. juli 2021\nDette er en første i 2021, Marta Ortega og Marta Marrero kvalificerede sig til finalen i World Padel Tour Las Rozas Åben efter en kamp i 3 sæt.\nOg hvis dette sejr i slutningen af spændingen i går mod Salazar / Triay havde (endelig) låst maskinen op?\nModsatte i dag i semifinalen mod Brea / Icardo, et par de endnu ikke havde slået, Marta Ortega og Marta Marrero, vi kæmpede en stor kamp for at tilbyde deres første finale i 2021! En sejr vundet igen med smerte. Det tog dem næsten 3 timers spil at overvinde Hispano-argentinske par: 6/3 4/6 6/4.\nDenne succes skal gøre meget godt for moralen hos disse to tidligere nummer et, der kæmpede for at finde deres bedste niveau siden starten af året. Med en Martita i forsvarstilstand, der bragte alle de modsatte offensiver tilbage og en ultra-aggressiv Marrero, vandt de to kampe i hurtig rækkefølge. Møder, der indtil nu systematisk er faldet på den anden side.\nI morgen vil de forsøge at have råd til deres første titel sammen siden 2019, år hvor de var blevet kronet 7 gange! (Marta Marreros sidste titel stammer fra marts 2020 med Paula Josemaria, mens Marta Ortega er fra juli 2020, det var med Bea Gonzalez). Til dette bliver de nødt til at overvinde to spillere, der var deres holdkammerater, og som virker meget komfortable under forholdene i Las Rozas, Paula Josemaria og Ariana Sanchez!


Arbejdsmiljøuddannelsen 3-dagskursus - Arbejdsmiljøgruppen - arbejdsmiljøuddannelsen og arbejdsmiljøkurser\nVi har også kurser på engelsk\nFirmakursus for større grupper\nUddannelsen kaldes også for § 9-uddannelsen, for netop denne paragraf i arbejdsmiljøloven beskriver, at arbejdsgiveren skal sørge for, at medlemmerne af arbejdsmiljøorganisationen (AMO) har gennemført den obligatoriske arbejdsmiljøuddannelse af tre dages varighed inden for tre måneder.\nVi udbyder den lovpligtige arbejdsmiljøuddannelse over hele landet, bl.a. i Hillerød, Køge, Odense, Næstved, Århus, Kolding og København. Vores kurser bliver afholdt på forskellige konferencesteder.\nKurset er berammet til 22 timer fordelt på 3 dage. Desuden skal der efter de 3 dage udarbejdes en praktisk opgave.\nForplejningen på kurset består af morgenmad, frokost, kaffe/te ad libitum og eftermiddags kage.\nEr det et krav at AMO-medlemmerne har en arbejdsmiljøuddannelse?\nHvilke krav er der til AMO-medlemmernes videre uddannelse?\nArbejdsgiveren tilbyde arbejdsmiljørepræsentanten eller arbejdslederen i AMO en supplerende arbejdsmiljøuddannelse hvert år. Denne uddannelse er af to dages varighed det første år efter gennemførelsen af den obligatoriske arbejdsmiljøuddannelse og af halvanden dages varighed de efterfølgende år.\nHvad er forskellen på en arbejdsleder og en arbejdsmiljørepræsentant?\nArbejdslederen i arbejdsmiljøorganisationen udpeges af arbejdsgiveren (virksomhedens ledelse), mens arbejdsmiljørepræsentanten vælges af og blandt de ansatte i virksomheden. Ledelsen må ikke deltage i dette valg. Med andre ord er arbejdsmiljøorganisationen sammensat af parterne i virksomheden, dvs. ledelsen og de ansatte.Arbejdstilsynet udtrykker det på denne måde: “Arbejdsmiljørepræsentanter repræsenterer de ansatte, deres viden og erfaring og skal være i kontakt med dem.” Læs mere om arbejdsmiljørepræsentantens opgaver og valg af arbejdsmiljørepræsentant ved at følge nedenstående links.


Oplysningerne på sitet er publiceret af Danske Bank-koncernen på baggrund af oplysninger modtaget fra kilder, der anses for troværdige, men oplysningerne er ikke uafhængigt bekræftet.\nOplysninger, beregninger, vurderinger og estimater angivet på sitet kan ikke betragtes som investeringsanbefalinger eller opfordring til at investere. De nævnte oplysninger mv. kan heller ikke betragtes som anbefalinger eller rådgivning af juridisk, regnskabsmæssig eller skattemæssig karakter i forbindelse med konkrete investeringer. Danske Bank-koncernen kan ikke holdes ansvarlig for tab forårsaget af kunders dispositioner - eller mangel på samme - på baggrund af ovennævnte oplysninger.\nDanske Bank-koncernen er af den opfattelse, at sitet ikke indeholder virus, malware eller andre fejl, der kan påvirke brugernes it-system, men det er på brugernes eget ansvar at besøge og anvende sitet. Danske Bank-koncernen påtager sig intet ansvar for tab som følge af brug af sitet. Danske Bank-koncernen påtager sig heller ikke noget ansvar for sitets tilgængelighed.\nHverken Danske Bank-koncernen eller dens ledelse eller ansatte påtager sig noget ansvar for tab, direkte eller indirekte, eller tab som følge af tilgængelighed eller brug af sitet, herunder nogen skade eller defekt på brugernes computere som følge af adgang til og brug af de it-systemer, der gør sitet tilgængeligt.\nDanske Bank-koncernen er ophavsmand til materiale, der offentliggøres på sitet. Danske Bank-koncernen og dens enheder forbeholder sig ejendomsret, copyright, varemærkeret og enhver anden immaterialret til sitet samt produkter og serviceydelser nævnt på sitet, medmindre det er angivet, at sådanne rettigheder tilhører tredjemand.


Nørgaard Møller lægger hårdt ud i Cádiz | Golf.dk\nNiklas Nørgaard Møller er nummer 46 på challengetouren i 2020. Efter seks birdies på første runde i Spanien har han en god chance for at stige i graderne.\nNørgaard Møller lægger hårdt ud i Cádiz\n2019 blev en stor sæson for Niklas Nørgaard Møller. Han vandt Nordic League og så ud til at være klar til at indtage Europa. De planer er blevet besværliggjort af coronavirussen, som har begrænset ham til kun 10 tællende turneringer til verdensranglisten siden nytår, heriblandt sejren i Esbjerg Open, hvor Møller vendte tilbage til ECCO Touren for en stund.\nNår han endelig har haft mulighed for at spille, har resultaterne for det meste været ganske fornuftige. I sine to seneste turneringer er den 28-årige dansker blevet nummer 18 og 30, med resultatet i den første af dem tællende til både challenge- og europatouren.\nNu er Møller igen i kamp, og efter første runde af Andalucía Challenge de Cádiz er han i top-10. Ligesom i sidste uge spilles der på Iberostar Real Club de Golf Novo Sancti Petri, og da turneringen syd for Sevilla blev skudt i gang onsdag, fik Møller en drømmestart med fire birdies i løbet af de første seks huller.\nHan nåede til -5 senere på runden, inden tre sene bogeys lagde en dæmper på glæden. Ikke desto mindre rækker en score i -2 til en delt syvendeplads, hvorfra der er fire slag op til Niall Kearney på førstepladsen.\nDen 32-årige irer gik en bogeyfri åbningsrunde og fører med to slag ned til spanske Jacobo Pastor.\nMartin Leth Simonsen spillede en fremtrædende rolle i sidste uge, og efter 15 huller var han igen med fremme, to under par og oppe på siden af sin landsmand. Der fulgte to bogeys for at sende scoren tilbage til par. Det giver en delt 28. plads.\nEfter sidste uges 36. plads ligger John Axelsen igen til at klare cuttet. Han er nummer 41 i +1. Klarer Axelsen sig med til finalerunderne, vil det være femte gang ud af seks mulige i den spæde karriere på challengetouren. Kun i debuten på Royal Golf Club tilbage i 2015 missede han cuttet.\n96 spillere deltager denne uge. Martin Ovesen er nummer 78 i +5.\nDet blev ikke til sejr, men Martin Leth Simonsen kom fra Spanien med sæsonens klart bedste slutplacering