Vendesløjfe med LK200 sammen med tilbagemeldingsmodul 63320 - Sporskiftet\nHjem » Blogs » Jørgen Sørensen\nVendesløjfe med LK200 sammen med tilbagemeldingsmodul 63320\nSkrevet af Jørgen Sørensen Onsdag d. 10/4/2013 - 12:09 Vist 1.633 gange\nJeg benytter Intellibox med 2 skinne drift sammen med WIndigipet 2012. Uhlenbrock 63320 virker godt, men jeg har ingen tilbagemelding på vendesløjfen. Størmmen går igennen tilbagemeldingsmodulet og lokokomotivet kører findt igennem fløjfen - men igen tilbagemelding.\nHvad kan jeg gøre? Skal jeg acceptere, at der igen tilbagemelding er på dette sporstykke?\nJørgen Sørensen's blog\nSkrevet af DCC Onsdag d. 10/4/2013 - 14:54\nJørgen Sørensen skrev:\nJeg bruger selv et Lenz LK100 (blot en ældre version end den du bruger)\nJeg bruger RS bussen som tilbage melder , hvor det fungerer perfekt. Du har valgt Loconet og\nom modulet kan bruges på loconet med tilbage melding aner jeg ikke. men du skal forbinde som angivet i manualen.\njeg vedhæfter lige screen shots. LB100/LB101 er tilbage melder (RS bus) Læg mærke til at den bliver sat til udgangen !!\nSkrevet af Ole Vedel Onsdag d. 10/4/2013 - 20:56\nJeg bruger Uhlenbrock 63350 ( 3 skinne versionen af 63320 )\nOg med det nederste diagram med en AC optokobler.\nDet resterende 15 indgange kan bruges som denne eller som andre indgange til Win-digipet.\nUhlenbrock 63320 har internt de 8 optokoblere indbygget.\nDer er i øjeblikket 147.693 indlæg på Sporskiftet, skrevet af 3.890 registrerede brugere.


Social- og sundhedsassistentelever til Lemvig, Struer og Holstebro Kommuner | JobDanmark\nHolstebro Kommune søger 7 elever til social- og sundhedsassistentuddannelsen med opstart fra oktober/november 2022. Uddannelsen tager 2 år og 10 måneder. Uddannelsen veksler mellem skole og praktik. Skoleperioderne foregår på Holstebro-afdelingen af SOSU-MidtVest, Døesvej 70 i Holstebro. I praktiktiden er du én på holdet i et arbejdsfællesskab i alle praktikker – såvel hos kommunen som regionen.\nDu kan se en udførlig beskrivelse af uddannelsens indhold og sammensætning på SOSU-skolens hjemmeside www.sosumidtvest.dk\nHar du ikke tidligere gennemført GF2 – se under punktet ”Sådan gør du, når du søger ind på uddannelsen” lidt længere nede. Vær dog OBS på at GF2 starter allerede 12. august 2022, så ønsker du ansættelse fra begyndelsen af GF2, skal du hurtigst muligt søge på kommunens hjemmeside, og du kan evt. eftersende uddannelsesplan og RKV.\nHvis du ikke har dansk statsborgerskab, skal du have opholds- og arbejdstilladelse.\nSådan gør du, når du søger ind på uddannelsen:\nSøger du ansættelse på GF2, skal du uanset alder søge optagelse til GF2 på www.optagelse.dk Hvis du har brug for vejledning til at udfylde skemaet på Optagelse.dk, er du velkommen til at kontakte SOSU skolens studievejledning på hverdage mellem kl. 9.00-11.00 på tlf. 9627 2920 og få hjælp via telefon eller få en aftale, hvor du kommer ind på skolen. Eller kontakt studievejledningen på mail: vejl@sosumv.dk\nHar du spørgsmål til RKV eller uddannelsesplan, kontakt studievejledning på Social- og Sundhedsskolen Midt- og Vestjylland på tlf. 96272920 alle hverdage mellem kl. 9 og 11.\nEr du over 25 år og søger voksenelevløn skal dokumentation for relevant erhvervserfaring vedlægges. Iflg. Overenskomsten giver minimum 1 års relevant erhvervserfaring, inden for de sidste fire år, ret til Voksenelevløn. Det er dit ansvar at indsamle dokumentation.\nLøbende optag - Ansøgningen sendes elektronisk. Optagelse sker i et samarbejde mellem Lemvig, Struer og Holstebro.\nYderligere informationer om stillingen, løn og optagelseskrav fås ved henvendelse til:\nAfdelingsleder i Lemvigområdet Louise I Dali Poulsen tlf. 61805650 eller Stine Nørgaard Bo tlf. 51363709\nAnsøgning med relevante bilag sendes elektronisk via Lemvig Kommunes hjemmeside senest søndag den 11/09/2022.


Tøsebold, en skuffelse igen igen - Hyggesnak - Eroguide.dk\nTøsebold, en skuffelse igen igen\naf Onslow, 3. December, 2019 in Hyggesnak\nHavde "fornøjelsen" af at se kampen i en pause på arbejdet.\nMagen til manglende engagement, færdigheder og indsats er sjældent set, ejheller fra trænerside.\nDet var, som om stort set hele startopstillingen - Toft havde været i byen i går aftes, og hvor var plan B?\nNår spillere ikke præsterer i løbet af det første kvarter, så skal de pilles ud, ellers ender det, som det gjorde mod et middelmådigt hold som det tyske.\nSmukke Trine Østergaard satte stort set ikke en fod rigtigt, alligevel blev hun på banen, selv om der var en måske endnu smukkere og fuldgod erstatning i form af Simone Bøhme på bænken.\nVed nogen, om der skal spilles placeringskampe, for så får de måske en chance for at nuppe en sejr mod Congo?\nAlle - uanset evner er verdens bedste landstrænere!!\nPrøv nu at se lidt positivt på tingene\nNu kommer de tilbage med kampgejst\nDe kan stadig selv afgøre tingene\nbananrepu9 skrev, for 10 minutter siden:\nJeg forsøger efter bedste evne at være positiv, men du må da indrømme, at den hidtidige indsats har været hovedrystende.\nEn forudsætning for at spille håndbold er at man kan gribe og holde fast i bolden, håndboldpigerne har udtalt de ikke længere vil spille med harpiks på bolden, det er måske årsagen til de mange tekniske fejl, men om der er klister på bolden eller ej, det er jo ens for begge hold. Det har også været fremme i medierne at de er meget klimabevidste og går op i hvad de spiser, men hvordan er de egentlig kommet til Japan?, der er langt til Japan så jeg går ud fra de har taget flyveren.Nå tilbage til det sportslige, de næste par kampe bliver knald eller fald, kommer de ikke videre bliver det endnu en fiasko og landstræneren har da også sat sig selv kniven for struben og siger han stopper hvis det ikke lykkes. Den tidligere landsholdspiller i herrehåndbold Joacim Boldsen sagde engang, kvindehåndbold er for dem der ikke har forstand på håndbold, hvis vi spillede mod dem ville vi vinde med 70- 0. Selv gider jeg ikke længere se på nogle piger der render rundt og kaster med en bold.\nDer var engang en landstræner - husker ikke hvem - der utalte at livet var for kort til kvinde håndbold.\nDe var bedre dengang de var lesbiske\nEr de ikke stadig det?\nSå er der vist en der skylder en undskyldning?\nOnslow skrev, den 03-12-2019 at 18:43:\nDu mener stadig, at du er mesteren til at sætte holdet?\nAalborgLook skrev, den 4/12/2019 at 09:47:\nOle Eliasen hedder manden bag citatet. Han var dog ikke landstræner, men klubtræner (mener det var i Aarhus KFUM). Han blev træner for kvindelandsholdet 5 år senere\nRedigeret 7. December, 2019 af HammerAarhus\nHugolm skrev, for 18 timer siden:\nHvis det er mig, du mener, så hus forbi.\nDa jeg skrev indlægget, havde pigerne leveret en indsats, hvor de hverken kunne gribe bolden eller ramme en holdkammerat på 2 meters afstand, ejheller score når de var fri for mål.\nJeg så kampen mod Brasilien, og her løftede de niveauet, i hvert fald i det sidste kvarter, så indsatsen var godkendt, selv om det uden en suveræn Sandra Toft nok var gået anderledes.\nFrankrigskampen forhindrede arbejdet mig i at se, så her ved jeg ikke andet, end hvad der står på nettet.\nMen summa summarum, de er videre, og det er jeg glad for, for holdet trænger i den grad til nogle succesoplevelser, for der er vel ingen, der er i tvivl om, at pigerne hver for sig er fremragende boldspillere, det har bare knebet med at få det til at gå op i en højere enhed.\nMåske er Klaus Bruun effekten ved at slå igennem, jeg håber det.\nNu kommer der så igen en lakmusprøve i morgen mod Norge, håber at pigerne kan forsætte den opadgående formkurve.\nbananrepu9 skrev, for 11 timer siden:\nEr du bare en kedelig personage, eller har du andet at byde ind med?\nJeg har aldrig påstået, at jeg ville være bedre til at sætte holdet, men det fratager mig vel ikke retten til at påpege, hvad jeg i kampen mod Tyskland opfattede som manglende konsekvens og handlekraft hos træneren.\nAt han så i de 2 seneste kampe på mesterlig vis har sat holdet op rent taktisk efter modstanderne, skal han kun have kredit for, fremragende trænerarbejde.\nJa pigerne rejste sig efter en dårlig start og er nu i mellemrunden, men den dårlige start betyder at de kun tager et point med over i mellemrunden, og er næst dårligst blandt gruppens 6 hold, så der bliver i den grad brug for gode præstationer nu hvor de formodentlig stærkeste nationer som Norge og Holland venter. Der står også OL billetter på spil, det er vigtigt at slutte i top 7 da nummer 2- 7 er sikker på en plads i OL kvalifikationen.\nog gudskelov det week-end - så man kan se kampen mod Norge i morgen.\nlidt øv det foregår i Japan, og kampene spilles live ca middag i dk, hvor de fleste er på job.\ngår man ikke så meget op i håndbold, kan man blot nyde de unge flotte piger.\nDu byder da KUN ind med negativitet\nDu er da godt nok ømskindet, hav det godt - trods alt!!!!!\nbananrepu9 skrev, for 6 timer siden:\nJamen så fik vi da fastslået, at du heller ikke kan lide min hest.\nMen lad mig tilstå, at det ikke kommer til at forstyrre min nattesøvn!


Stævnejakker i børne-, dame- og herremodeller - Horze.dk\nDressurjakker giver dig stil og klasse når du rider, og er et must for den seriøse rytter. Vis din gode smag med en elegant dressurjakke.\nStævnejakker Stævnebukser Stævnebluser Stævnetilbehør\nAriat B Vertigo Cavalliera Covalliero Dublin Harcour Harry's Horse Horseware Horze Mink Horse Montar Mountain Horse Pikeur Rebel Sarm Hippique Schockemohle Tommy Hilfiger\nTommy Hilfiger Stævnejakke\nRose Gold Purity stævnejakke\nsort ridejakke, børne-/damemodel\nZip Chic Stævnejakke SECOND SKIN TEKNOLOGI\nRRP: DKK 1.599,00\nRRP: DKK 2.129,00\nCavalliera FLO stævnejakke\nCavalliera EQUINE CULTURE stævnejakke med broderet pink hestesko\nRRP: DKK 3.400,00\nBeezie stævnejakke, damemodel\nAA MotionLite Stævnejakke, damemodel\nFlow2 Tech Stævnejakke\nAir Mk2 Ladies' Stævnejakke\nProfessional SILVER PURITY stævnejakke, XXS.\nFrench Team stævnejakke\nHanna Mesh Tailored Jacket II, damemodel.\nTamina Softshell Stævnejakke, damemodel\nstævne/jagt jakke Superior\nSt.Tropez TT softshell stævnejakke.\nAir Cool Stævnejakke\nCrystal Second Skin Technology Stævnejakke, damemodel\nIlluna stævnejakke, damemodel\nKøb Stævnejakker til damer på horze.dk\nStævnejakker til dressur er det korrekte valg til en formel konkurrence.\nKlassiske marineblå eller sorte dressurjakker med elegante knapper og figursmigrende pasform passer til alle typer. Vælg løsninger med tre eller fire knapper foran med vores signatur-Z-logo for at fuldende din fremvisning. Den indsnævrede pasform på disse flotte dressurjakker følger dine bevægelser når du rider, for ultimativ komfort og bevægelsesfrihed i sadlen kombineret med et fantastisk udseende. Fløjlsdetaljer på krave eller lommer gør nogle af Horze’ dressurjakker ekstra sofistikerede. Fang dommerens opmærksomhed under næste konkurrence med en smuk jakke fra Horze. Dressurryttere på højt niveau kan vælge vores klassiske dressurkjole.\nDressurjakker af lette, kølige tekstiler er perfekte til varme stævner.\nKomfort og åndbarhed er essentielt på varme stævner og Horze’ dressurjakker er designet til at ånde og have rigelig luftgennemstrømning, samtidig med at det klassiske look bevares. Det regntætte stof gør at du ser godt ud trods en byge og stoffet absorberer ikke vandet. Dobbelt eller enkelt slids bagpå giver bevægelsesfrihed, og tekstilet følger elastisk dine bevægelser og undgår gnavning. Den sporty, klassiske stil på vores stævnejakker hjælper med at gøre dig bemærket mens du udfører et perfekt program.\nCavalleria Toscana Ridebluser og Ride T-shirts til Dame\nCavalleria Toscana Stævnetøj til damer\nSpooks Stævnetøj til damer


Påmindelse: Alkometer til iPhonen\nBerlingske kører for tiden et tema om promillekørsel. En af artiklerne handler om at hver femte dømte spritbilist er uvidende om, hvor lidt alkohol der skal til for at give en promille på 0,5, samt hvor lang tid leveren bruger på at forbrænde øl, vin og spiritus. Med Alkometer til iPhonen, er den viden kun [...]\nBerlingske kører for tiden et tema om promillekørsel. En af artiklerne handler om at hver femte dømte spritbilist er uvidende om, hvor lidt alkohol der skal til for at give en promille på 0,5, samt hvor lang tid leveren bruger på at forbrænde øl, vin og spiritus. Med Alkometer til iPhonen, er den viden kun få klik væk.\nMed Alkometer til iPhonen (læs mere), kan man nemlig nemt udregne sin promille og finde ud af hvor lang tid der går før alkoholen er forbrændt igen. Udregningerne følger de officielle formler, men er stadig kun vejledende, da en korrekt promille kræver en analyse af en blodprøve.\nProgrammet er også fint til bare at få en generel viden om hvordan alkoholindtag og promille hænger sammen.\nSkrevet af Martin Wolsing, 06/07 2009\nSnart kan du blæse i iPhonen og få målt promillen\nAlkometer til iPhonen\nNår iPhonen er overflødig\nMere TV på iPhonen\niPhonen er ikke glad for vand\nProgrammet er desærre ikke særligt anvendeligt.\nDet er ikke muligt at justere genstandens størrelse ligesom man heller ikke kan angive om man spiser eller ej. Mugge\n7. juli 2009 @ 08:58 Martin\nDet er i hvert fald mere anvendeligt end de sædvanlige skemaer med nogle få vægtklasser og antallet af genstande. Det er praktisk umuligt at have alle forskellige størrelser med ift. hvad der findes af vin spiritus og øl. Men jeg overvejer at udvide med en avanceret side, hvor der kommer nogle flere med. Grundideen er dog, at de fleste nok kan finde af af at regne i de klassiske genstande som er med i programmet.\nOm du spiser eller ej, spiller ingen rolle for din promille (men måske på hvor påvirket du føler dig). Meget fedtholdig mad forsinker optagelsen en smule, men forbrændinger er der ingen ændringer på. Set over en hel aften har spisning igen effekt på ens promille. Og igen er det paktisk umuligt at skulle give input af hvad og hvor meget man spiser og om det er fedtholdigt eller ej. Men har du en ide til hvordan det kan gøres, så skriv endelig.\nJeg mener at programet er den bedste måde man kan få et overslag på sin promille på. Jeg tvivler på at folk sidder og laver deres egne udregninger, der inkluderer ale de ting, du mener er mangler.\nInkluderede man mulighed for at angive spisning, motion osv. ville man måske kunne forbedre nøjagtigheden med 10%, men kompleksiteten med 100%\nAltså er Alkometer et fornuftigt kompromis mellem enkelthed og nøjagtighed – i hvert fald efter min mening.\n7. juli 2009 @ 09:38 Casper\nSelvfølgelig er den ikke så præcis, men blot bare til sjov… Derudover har din indtagelse af mad heller ikke noget at gøre med hvad din promille er, den bliver ikke hurtigere lavere af at du spiser.\n7. juli 2009 @ 16:05 Rune\nJeg tænkte faktisk nøjagtig på din app da jeg så indslaget i nyhederne, men på den anden side så hjælper den jo kun folk der har en iphone/touch. Men den vil klart kunne oplyse de mennesker der intet ved om emnet med det mest basale.\n7. juli 2009 @ 16:35 Kapsel\nBurde der ikke være en disclaimer i artiklen, som nævner at ejeren af dette site, tilfældigvis er samme person som har lavet programmet, og tjener penge på det i Apple’s App Store?\n7. juli 2009 @ 16:57 Martin\nDet synes jeg ærligt talt ikke burde være nødvendigt. Det er tilfældigvis også iPhoneguide, der tjener penge på at vise reklamer osv. her på siden. Min personlige holdning er, at det ikke er nødvendigt hele tiden at tage forbehold for alt muligt. Apple vil have at jeg tager forbehold for beregningerne, andre vil have der skal tages forbehold for at jeg omtaler egne programmer. Mens andre igen vil have forbehold for noget helt tredie. Jeg vil hellere bruge tiden på noget andet.\nI øvrigt har jeg aldrig påstået, at iPhoneguide er uvildig. Det er en god blanding af objektiv nyhedsformidling, personloge klummer og reklamer for mine eller andres programmer. Det er mig der knokler flee timer om dagen med siden, så derfor vil jeg have den “ret” til at give mig selv det mersalg en evt. omtale resulterer i. Jeg kan i øvrigt oplyse at Alkometer har solgt præcis 10 mere i går end det plejer pga. omtalen, hvilket har givet mig 70 kr. Så er det vist på plads. 7. juli 2009 @ 17:36 Mugge\nIndtagelsen af mad forsinker optagelsen og dermed forbrændingen af alkoholen. Derfor vil alkohol indtaget ved spisebordet have en langsomt akumulerende effekt mens fredags bajererne hurtigt giver en (u)acceptabel promille. Det er dog umuligt at lægge i et program det bliver simpelthen for komplekst. Hvis man skal køre og stadig nyde alkohol bør man købe et alkometer. Mugge\n7. juli 2009 @ 19:38 Martin\nDet med spisning er simpelthen ikke korrekt. Fed mad kan, som jeg også skriver, forsinke optaget af alkoholen, men spisning generelt forsinker ikke optagelsen (i hvert fald ikke noget der betyder noget). Uanset hvad, vil det set over en aften ikke spille nogen rolle, da forsinkelsen jo ikke varer ved. Varer den to timer, er det jo ligegyldigt, hvis du drikker i 3 timer. Slutresultatet bliver det samme, det er mere vejen dertil der er forskellig. På tom mave stiger promillen jævnt. Med fedt i maven stiger promillen langsomt i starten men hurtige senere.\nTil gengæld tror jeg uden tvivl der er forskel på følelsen. Fredagsbajerne indtaget til høj musik, gør noget andet ved en, end lørdagsbajerne under frokosten.\n7. juli 2009 @ 20:48 Skriv en kommentar


Trentham estate - Vinoble Horsens - Vin & spiritus - Byens bedste vinbutik\nTrentham Estate Australien\nTrentham ligger 15 kilometer fra Mildura i Victoria. Det ligger et sted, der i 1930’erne blev brugt til fåreavl. I slutningen af 40’erne omlagde man til planteavl, og de første vinmarker blev plantet i 1952. I 1960 købte Murphy familien ejendommen, og man fokuserede på citrustræer, grønsager og druer til hedvin. Gradvist ændrede man fokus og plantede vinstokke, som trivedes sublimt i undergrunden af rød ler og kalksten. Samtidig kunne man hente vand i den nærtliggende Murray River.\nDen første ”rigtige” årgang var i 1984, hvor man fremstillede vin af 6 tons druer. I 1988 etablerede man det nuværende Trentham Estate, og siden da er det kun gået én vej. I dag har man kontrol over 45 ha. vinmarker, et state-of-the-art vineri, der håndterer 5.000 tons druer. Man har også etableret Cellar Door faciliteter for besøg, smagninger og salg samt åbnet en anerkendt restaurant på vingården.\nKulminationen er foreløbig, at James Halliday i sin 2015 udgave af Australian Wine Companion, giver huset de maksimale 5 stjerner.\nHvidvin- 2017 Chardonnay, River Retreat, Trentham\nDet er en vin, der vil kunne bruges både til fisk og skaldyr, men den er også bredt anvendelig til fjerkræ, svinekød og pastaretter, gerne cremede.\nRødvin- 2016 Trentham River Retreat Pinot Noir, Australien\nDen er glimrende til fuglevildt, til svine- og kalvekød, og i det hele taget til en lang række af retter, der ofte kommer på bordet – eller til buffet.\nRødvin- 2016 Trentham River Retreat Shiraz, Australien


Scandic: OddsXpert: mortenj22 trækker længste strå i tæt dyst\n1. aug. 2015 kl. 10:10 1/08-15 10:10\nOddsXpert: mortenj22 trækker længste strå i tæt dyst\nVi kårer de dygtige vindere af juli-måneds OddsXpert og uddeler 7.000 kr. i samarbejde med Scandic. Endnu en gang blev det en meget tæt dyst i toppen, hvor mortenj22 trak det længste strå.\nJuli blev endnu en tæt omgang i månedskonkurrencen i OddsXpert. Således skilte blot 1,12 points nr.1 fra nr. 4. I sidste ende løb mortenj22 med sejren efter lutter uafgjorte kampe krydret med en OB-sejr over Brøndby der med odds 4 kan have været det vindende spil. Runner up blev humle med en margin på sølle 0,45 points op til førstepladsen, mens KexNougat og chaxxk tog tredje- hhv fjerdepladsen. Sidste måneds vinder, steen3333 var igen indblandet i topstriden, da han besatte femtepladsen.\n1 - 1200 kr.: mortenj22 med 21,85\n2 - 800 kr.: humle 21,40\n3 - 500 kr.: KexNougat 20.77\n4 - 300 kr.: chaxxk 20,73\n5 - 200 kr.: steen3333 19,35


Uniconta – PC Support\nTín teldu og forrit veitari\nUdgivet den 10. september 2017 17. september 2017\nUniconta – update 62\nFlere datakilder i rapporter\nMan kan nu i rapportgeneratoren vælge flere kartoteker i samme rapport. Dette gælder for de rapporter, hvor man selv kan vælge kartotekerne.\nStyklister i flere niveauer\nI lagerkladden kan man nu på en færdigmelding vælge “alle niveauer”. Gør man det, og styklisten indeholder andre styklister, vil disse også blive færdigmeldt. Han man i lagerkladden udfoldet en stykliste, så skal man på den enkelte linje, som “indgår i” færdigmeldingen, klikke af, at denne linje også skal færdigmeldes. Der er en anden tjekboks til dette.\nHvis man i kassekladden skriver et minusbeløb i debet- eller kreditkolonnen, vil det blive gemt som et negativt beløb i kolonnen. Det nye her er, at man i firmakartoteket kan slå dette fra, så det ikke er tilladt. Så vil et minusbeløb i kredit, i stedet blive indsat som et (positivt) beløb i debet.\nIntrastat – tarifnummer og oprindelsesland på varegruppen\nI forbindelse med Intrastat, som kom i Update 61, har vi nu indsat to nye felter på varegruppen: tarifnummer og oprindelsesland. Disse to felter findes også på lagerkortet. Hvis felterne på lagerkortet ikke er udfyldt, så vil de blive hentet fra varegruppen. Filformatet ligger i øjeblikket til verificering hos Danmark Statistik.\nUniconta understøtter nu også grønlandske CVR-numre. Udfylder man CVR-feltet i debitor, kreditor eller emner, laver Uniconta et opslag direkte i det grønlandske CVR-register, og udfylder automatisk med navn og adresse.


Kommunikationsforum | Lars Løkke Rasmussen har nok at se til i Finansministeriet for tiden. Rigets offentligt ansatte har sat næsen op efter store lønstigninger, og storkonflikten lurer lige om hjørnet. Ikke just tiden for store liberale reformer ifølge gængs politisk logik. Der skal en økonomisk krise til, lyder mantraet typisk. Men ikke ifølge den liberale svenske debattør og forfatter Johnny Munkhammar. Absolut ikke. Hans mantra lyder, at politikere potentielt har alt at vinde ved reformer. Set med munkhammarske briller er man en moderne marxist, hvis man ikke udnytter muligheden for at gennemføre store politiske reformer. Kforum har interviewet manden bag bogen The Guide to Reform. | | Christoph Burmester\nModerne munkemarxisme ifølge Munkhammar\nLars Løkke Rasmussen har nok at se til i Finansministeriet for tiden. Rigets offentligt ansatte har sat næsen op efter store lønstigninger, og storkonflikten lurer lige om hjørnet. Ikke just tiden for store liberale reformer ifølge gængs politisk logik. Der skal en økonomisk krise til, lyder mantraet typisk. Men ikke ifølge den liberale svenske debattør og forfatter Johnny Munkhammar. Absolut ikke. Hans mantra lyder, at politikere potentielt har alt at vinde ved reformer. Set med munkhammarske briller er man en moderne marxist, hvis man ikke udnytter muligheden for at gennemføre store politiske reformer. Kforum har interviewet manden bag bogen The Guide to Reform.\nJohnny Munkhammar taler med en overvældende klarhed i stemmen om sit liberale budskab. Store politiske reformer er ikke bare nødvendige, men særdeles opportune at gennemføre for politikere. Han har for nyligt udgivet den handlingsanvisende bog The Guide to Reform, som fremlægger en lang række eksempler på større politiske reformer fra hele verden. Forfatteren skærer bogens pointe ud i pap:\n”Hovedbudskabet er, at der ikke bare findes gode økonomiske eller sociale grunde til at gennemføre større politiske reformer. Der findes også vigtige politiske incitamenter hertil. For eksempel er reformivrige regeringer både blevet valgt og genvalgt. Selvom de altså gennemførte reformer. Disse reformer, der faktisk blev gennemført, giver selvfølgelig også en bedre vurdering af indsatsen i historiebøgerne,” siger Munkhammar.\nHans anden centrale pointe i bogen handler om den ifølge ham herskende opfattelse af, hvornår økonomiske reformer har de bedste rammebetingelser. Kodeordet er ikke nødvendigvis økonomisk krise, som det ofte hævdes:\n”Forudsætningen for reformer er tilstedeværelsen af et problem. Det er klart, at hvis der er mange problemer, kan man ofte få mulighed for at gøre mange ting rent politisk. Det er sket i en række tilfælde i en række lande. Men det omvendte er også sket. Mange liberaliseringer af arbejdsmarkedet har fundet sted i en situation uden økonomisk krise. Desuden kan kriser af og til føre til en decideret skadelig politik, så kriser er ikke en nødvendig forudsætning for reformer. Det handler også om, hvorvidt folk oplever, at der er krise, og det behøver man ikke vente på som politiker. Under alle omstændigheder får man ikke nødvendigvis mandat til reformer på alle områder, og så handler det om at fokusere på reformer på strategisk udvalgte områder,” siger Munkhammar.\nKulturkamp kontra reformer\nI Danmark lancerede Anders Fogh Rasmussen i sin tid kulturkampen, hvilket jo ikke direkte har meget med økonomiske reformer at gøre. Men er kulturkamp en nødvendig forudsætning, som kan gøde jorden for de politiske reformer ved at ændre folks grundlæggende værdier, eller skal man blot gøre brug af mirakelmedicinen økonomiske reformer, som Munkhammar har stående i sit eget medicinskab? Til det svarer forfatteren:\n”Det er meget vigtigt at føre denne kulturkamp, eftersom samfundets normer og vurderinger i høj grad afgør, hvilken politik man kan føre. Men kulturkampen føres bedst af andre end regeringer, nemlig uafhængige institutter, forskere, opinionsdannere og så videre. Det, som en regering skal gøre, er at udgå fra det kulturklima, som findes, og ud fra dette skabe så megen støtte som muligt for en reformtung forandring.”\nDet forhindrer dog ikke Munkhammar i at sætte spørgsmålstegn ved kulturkampens primat:\n”På langt sigt gælder det i alle lande, at den kulturelle opfattelse naturligvis påvirker, hvilken politik man kan føre. Nogle gange ændres kulturen, hvorefter politikken også ændres. Men nogle gange er det også omvendt. Så hvis politikerne vover at gå forrest og gennemføre nogle reformer, som måske ikke alle er glade for, men som har positive effekter, så ændrer folks holdninger sig faktisk i takt hermed. Politikerne behøver altså ikke at vente på forandrede holdninger hos vælgerne.”\nMunkhammar advarer på den baggrund politikerne mod at tilrettelægge deres politiske kommunikation ud fra den reaktive devise om, at man ved, hvad vælgerne vil have, og at det i hvert fald ikke er reformer, som der hungres efter. Folk vil både stilfærdig stabilitet og dynamiske reformer, og ifølge Munkhammar handler det om at turde kommunikere til vælgernes reformivrige hjernehalvdel.\n”En reformregering må være pragmatisk, og forandringer må ske skridt for skridt. Men den politiske medianvælgergruppe behøver ikke at være en vælgergruppe, som står for stagnation og stilstand. Det kan og bør være en gruppe, som vil have meget, som det er, men som samtidig indser, at samfundet ikke kan stå stille, og at problemer skal løses. Og at reformer faktisk skaber større tryghed. Men det er også sådan, at mange reformregeringer initialt møder modstand fra vælgerne, som så vendes til støtte med tiden, når de positive effekter af reformerne viser sig.”\nReformernes vej ud over den kommunikative rampe\nReformer er ikke det mest sexede blandt de politiske emner, hvor de værdipolitiske spørgsmål som for eksempel miljø og indvandring fylder meget på vælgerens nethinde. Set med økonomiske reformbriller virker risikoen for at drukne i et kaotisk medielandskab domineret af flygtige vælgere overhængende. Men Munkhammar fastholder sit perspektiv og opfordrer politikerne til at tage reformmæssigt lederskab:\n”Det er klart, at politisk kommunikation i form af for eksempel branding selvfølgelig betyder noget. Men der er samtidig en overfokusering på den dimension, blandt andet fordi medierne fokuserer så meget på det. Det betyder noget, men ikke så meget, som det bliver gjort til. Strategien og indholdet betyder også utrolig meget. I forhold til vælgeradfærden nævner jeg i min bog den amerikanske økonom Bryan Caplans bog The Myth of The Rational Voter. Der fremgår det tydeligt, at den menige vælger ikke er videre reformivrig. Vedkommende er typisk skeptisk over for en åben økonomi, fri indvandring og så videre. Samtidig har den enkelte vælger ikke meget styr på fakta. Men det er ikke så mærkeligt, for folk har jo alle mulige andre gøremål end at følge med i politik. Og det er jo også derfor, at vi har et repræsentativt demokrati, hvor man kan vælge nogle personer, som har styr på det hele. Men rent reformstrategisk indebærer det også, at man ikke kan vente på vælgerne, for det har vælgerne jo ikke styr på. Så der bør politikerne gå forrest og selv tage têten.”\nI den aktuelle amerikanske valgkamp har præsidentkandidaten Ron Paul haft stor succes med at gøre opmærksom på sit liberale og reformivrige budskab via omfattende og kreativ web 2.0.\nMunkhammar ser det langt mere mangefacetterede mediebillede i især USA som en kommunikativ fordel for folk, der ikke blot vil sætte, men ændre dagsordenen:\n”Der har aldrig før været så omfattende politisk bevågenhed fra så mange forskellige medier og medietyper. Alligevel har kandidaterne trængt ekstremt tydeligt igennem. Før havde man færre og statskontrollerede medier, som efter min mening gjorde det sværere at trænge igennem. Nu findes der alle mulige mange kanaler. Og med hensyn til den optimale mediestrategi gælder det vel som sædvanlig at fremføre noget, som er interessant, relevant og velbegrundet på en troværdig måde. Derudover bør man naturligvis tilpasse sig mediernes dramaturgi med personfiksering og så videre.”\nMunkhammer mener altså, at det kan betale sig at indføre reformer. Det kan altid betale sig. Både når det går godt, og når det går skidt i samfundsøkonomien. Så selvom Lars Løkke Rasmussen har nok at se til i Finansministeriet for tiden, er han ikke undskyldt. Modsat gængs politisk logik er det alligevel reformer, der skal til. Reformer giver endda udmærkede chancer for genvalg og kan kommunikeres med succes. Ifølge den liberale tænker Johnny Munkhammar altså. Måske er det på tide at følge hans reformguide?\nKøb "The Guide to Reform" on-line her på Amazon


Las Vegas ranglistefinale i aften på Casino Munkebjerg – 1stpoker.dk\nLas Vegas ranglistefinale i aften på Casino Munkebjerg\n1stpoker.dk29. august 2016\nCasino Munkebjerg er kommet til deres Las Vegas ranglistefinale og denne spilles i aften mandag 29 august 2016. Aftenens event er en freezeout og først til mølle, så hvis planen er at spille denne så skal man snart ud af busken og få sig tilmeldt online.\nDer er max plads til 40 spillere og i skrivende stund er knap halvdelen af pladserne solgt.\nInformation om aftenens turnering:\nBuyin – 1.000kr\nStartstack – 12.500 chips\nDer er ingen mulighed for re-entry, så alle har kun et skud.\nDette er ligeledes også den sidste turnering på Casino Munkebjergs “Las Vegas” rangliste 2015, så den er helt speciel. Start kl 19.30 for alle, så stacks ryger på bordet fra start for alle tilmeldte.\nInfo til ranglisteryttere: Er man tilmeldt pr 29/8 og IKKE møder op før første pause, vil man modtage 50 minus-point og ens stack taget ud af spil. Der vil være dobbelte point på højkant! Der vil være 20 point pr “Knock out”. Ranglisten; og de spillere der ligger på de kvalificerende pladser, vil løbende blive opdateret for maksimal spænding.\nSe også: Kvistgaard har opdateret ranglisten efter Mega August 2016\nDer er 40 pladser til aftenens ranglistefinale…\nI skrivende stund er der tilmeldt 40 / 26


15 Godkendelse af dagsorden 4. februar 2014\n16 Meddelelser til mødet 4. februar 2014\n17 Arbejdet i Socialudvalget samt årsplan\nDer henvises til ovenstående beslutning på mødet i Socialudvalget den 8. januar 2014.\nPå mødet den 8. januar blev det også nævnt, at de dialogmøder, som er lagt ind i årsplanen den 22. april og den 13. maj evt. kunne afholdes efter ordinære socialudvalgsmøder.\nSocialudvalget anmodes derfor om at tage stilling til, om dialogmødet den 22. april skal flyttes til den 1. april kl. 18.30 – 20.30, og mødet den 13. maj til den 6. maj kl. 18.30 – 20.30\nÅrsplanen er, som det er nævnt i sagsfremstillingen til mødet den 8. januar, et dynamisk dokument – der vil løbende kunne ændres i årsplanen/lægges nye punkter ind i årsplanen.\nAdministrationen foreslår, at årsplanen hvert kvartal forelægges for Socialudvalget til orientering.\nÅrsplanen godkendt med følgende ændringer/tilføjelser:\nDialogmøde 22. april flyttes til 1. april kl. 18.30 – 20.30\nDialogmøde 13. maj flyttes til 6. maj kl. 18.30 – 20.30.\nDer afholdes temamøde om plejeboligplan den 22. april kl. 14 – 17.\nDer udsendes til udvalgsmedlemmerne invitation til socialt topmøde i KL og til temamøder i KL-regi.\n18 Ansøgning om midler til ældreområdet fra Finanslovsaftalen for 2014\nPå Socialudvalgets møde den 15. januar 2014 drøftede udvalget indledningsvis, hvordan de 8,4 mio. kr., som er Skanderborg Kommunes andel af midler for Finanslovsaftalen til ældreområdet, skal anvendes i Skanderborg Kommune. På mødet blev der dels peget på en række forskellige målgrupper, dels blev det besluttet at indhente høringssvar med forslag til fordeling af midlerne fra relevante høringsparter. Der er indkommet høringssvar fra Seniorrådet og fra Integrationsrådet\nSocialudvalget anmodes om på dette møde at tage stilling til indholdet af den ansøgning, som skal sendes til Social-, Børne- og Integrationsministeriet senest den 14. februar 2014.\nPå baggrund af drøftelserne på mødet i Socialudvalgets den 15. januar har administrationen foretaget beregninger på de forslag, som udvalget ønskede at arbejde videre med. Forslagene og beregningerne fremgår af vedlagte bilag. Beregningsforudsætningerne for de enkelte forslag er ligeledes vedlagt som bilag.\nDer er udarbejdet forsalg indenfor følgende målgrupper:\nSårbare ældre i eget hjem\nSocialt udsatte ældre i eget hjem\nSårbare ældre, der er i risiko for at blive indlagt på hospital, eller som har været indlagt på hospital\nÆldre borgere med demensdiagnoser\nI oplægget til fordeling af midler, er der, som det fremgår af oplægget, foreslået anvendt midler for ca. 15 mio. kr, dvs. ca. 6,5 mio. kr mere end der er ramme til for Skanderborg Kommunes vedkommende.\nAf høringssvaret fra Integrationsrådet fremgår det, at Integrationsrådet ønsker, at der skal afsættes midler til:\nStøtte til en indsats i form af forebyggende hjemmebesøg for målgruppen af ældre med flygtninge-/indvandrerbaggrund fra 55-årsalderen\nStøtte til iværksættelse af tilbud rettet mod ældre med flygtninge/Indvandrerbaggrund.\nFagsekretariatet Beskæftigelse og Sundhed, hvorunder Integrationsrådet henhører, har kommenteret forslaget. Kommentarerne fremgår af vedlagte notat. Notatet konkluderer, at der mangler viden om behovet for en særlig indsats for ældre borgere med flygtninge/indvandrerbaggrund - fra f.eks. 60 -65 års alderen. Integrationsrådets forslag om iværksættelse støttes på den baggrund.\nNotat konkluderer også, at, at der ikke for nærværende kan eller bør iværksættes konkrete indsatser, der retter sig mod den pågældende målgruppe.\nAdministrationen skal foreslå, at det inden for det eksisterende budget påbegyndes overvejelser om en tidlig opsøgende indsats. Det kan f.eks. ske indenfor Socialpsykiatrien/Botilbudet Kjærsholm og i samarbejde med forebyggere på ældreområdet. Der skal på mødet tages stilling til, om forslagene skal indarbejdes helt eller delvist. Integrationsrådets høringssvar vedlægges som bilag.\nDer er ligeledes indkommet høringssvar fora Seniorrådet. Seniorrådet foreslår, at der skal afsættes midler til:\nStyrkelse af samarbejdet mellem den frivillige indsats og ansatte ved kommunens plejeområde\nRehabilitering med fokus på bedre uddannelse af visitationen\nGenoptræning specielt ved udskrivninger\nMidler til plejecentre og ældreboliger.\nFælles for forslagene fra Seniorrådet er, at de alle helt eller delvist er indregnet i de forslag der, fremgår af administrationens notat, og som Socialudvalget derfor drøftede på mødet den 15. januar 2014.\nAdministrationen har udarbejdet et notat, der beskriver, hvordan Seniorrådets forslag indgår i/har sammenhæng med de forslag, udvalget selv har bragt på bane. Notatet vedlægges som bilag.\nat Socialudvalget drøfter, hvorvidt forslagene fra Integrationsrådet skal indgå som indsatsområder, der skal ydes midler til fra puljen\nat Socialudvalget drøfter Seniorrådets forslag og sammenhængen til Udvalgets eget katalog med henblik på beslutning om, hvorvidt der er forslag, der skal indgå i indsatsområder på anden vis end forslået af udvalget på seneste møde\nat udvalget på baggrund af ovenstående foretager den endelige prioritering blandt indsatsområder, der skal søges om midler til\nat endelig ansøgning udarbejdes på baggrund af udvalgets prioritering og fremsendes til Social-, Børne- og Integrationsministeriet.\nDer henvises til bilag ”Oplæg til ansøgning om 8,4 mio. kr. til ældreområdet i Skanderborg Kommune”.\nFordeling af midler til borgere i plejecentre og borgere i ”eget hjem”:\nSocialudvalget ønsker at tilgodese både borgere i ”eget hjem” og borgere i plejecentre. Det skal fremgå af og præciseres i ansøgningen.\n1a: sårbare ældre, som bor i plejecentre:\nDer afsættes 3,8 mio. kr.\n1b: sårbare ældre, som bor i ”egen bolig”:\nDer afsættes midler til medarbejdertimer til at følge op på besøg af ”forebyggende personale” hos ensomme ældre og til at arbejde sammen med frivillige. Udgift 900.000 kr. pr. år.\nIndsat 2 og 8:\nDer afsættes 500.000 kr. til ”sansestimulering”. Indholdet af indsatsen beskrives nærmere.\nDer afsættes 500.000 kr. til transport\nDer afsættes 200.000 kr.\nDer afsættes 1,8 mio. kr.\nDer afsættes 650.000 kr.\nDer afsættes 50.000 kr.\nUdgår i ansøgningen. Fagsekretariatet forelægger på senere møde i Socialudvalget oplæg vedr.\nIndsats 10 og 11:\nIndsatser nævnt i pkt. 10 og 11 indgår ikke i ansøgningen.\nFagsekretariatet anmodes om at arbejde videre med ”etablering af loftlifte” og på et senere møde forelægge resultatet for Socialudvalget.\nSocialudvalget anbefaler, at dette tiltag/ønske (elektroniske låse) indgår i budgetlægningen for 2015 – 2018.\nDet er Socialudvalgets opfattelse, at Seniorrådets forslag indgår i/har sammenhæng med de forslag, som indgår i ansøgningen.\nHøringssvar fra Integrationsrådet\nSocialudvalget er opmærksom på de ønsker/behov, som Integrationsrådet peger på. Udvalget er indstillet på, at indsamling af viden om behovet for en særlig indsats for ældre borgere med flygtninge-/indvandrerbaggrund kommer til at indgå i det opsøgende/forebyggende arbejde, som i forvejen er en del af arbejdet indenfor ældreområdet.\nMed ovenstående bemærkninger bemyndiges Fagsekretariatet for Ældre- og Handicap til at udarbejde og afsende ansøgningen om de 8,4 mio. kr.\nIntegrationsrådets forslag til indsatser\nOplæg til ansøgning version 24. januar 2014\nNotat vedr. Seniorrådets høringssvar\nNotat vedr. Integrationsrådets forslag til indsatser\n19 Præsentation af ældreområdet\nUnder dette punkt præsenteres ældreområdet i Skanderborg Kommune.\n1. Gældende politikker på ældreområdet\n2. Ældreområdets organisation – herunder en meget overordnet skitsering af opgaver\n3. Udfordringerne på ældreområdet.\nSom udgangspunkt for orienteringen er der udarbejdet et notat ” Præsentation af ældreområdet i Skanderborg Kommune”.\n”Skanderborg Kommunes Socialpolitik”\nDen gældende ældrepolitik og de tre tilhørende delpolitikker.\nOplysninger omkring økonomi – herunder regnskab, budget og budgetforudsætninger (kopi af Politikerhåndbogen side 111 – 117)\nFor oplysninger om serviceniveau og kvalitetsstandarder – se punkt 6 side 116 – 117 i kopi af Politikerhåndbogens side 111 – 117.\nDet skal understreges, at gennemgangen er summarisk. Formålet er at give Socialudvalget et overordnet indblik i ældreområdet. Det er hensigten, at en nærmere præsentation af de enkelte organisationer, opgaver og indsatser vil ske løbende hen over 2014 - blandet andet i forbindelse med Socialudvalgets behandling af konkrete sager.\nBilag - Ledelsesområder og indsatser på ældre og handicapområdet\nSammenhængende ældrepolitik i Skanderborg Kommune.pdf\nOplysninger omkring økonomi - herunder regnskab, budget og budgetforudsætninger (kopieret fra side 111 - 117 i Politikerhåndbogen 2014).pdf\nPræsentation af ældreområdet februar 2014\n20 Kvalitetsstandarder for handicap og socialpsykiatri\nKvalitetsstandarderne, der er det politisk godkendte serviceniveau på området, blev godkendt af Socialudvalget den 7. marts 2012 og endelig vedtaget i Byrådet den 28. marts 2012.\nFor at fastlægge serviceniveauet for 2014 behandlede Socialudvalget kvalitetsstandarderne på udvalgets møde i december 2013 og sendte dem her i høring i Handicaprådet.\nSagen fremlægges med henblik på beslutning.\nMed udgangspunkt i nedlæggelsen af klageinstansen ”Det Sociale Nævn” pr. 1. juli 2013, og at behandlingen af klager på området er overgået til Ankestyrelsen, er der foretaget en redaktionel justering i feltet klageadgang. Der er ikke i de fremlagte kvalitetsstandarder lagt op til nogen justering i det tidligere vedtagne serviceniveau.\n”Handicaprådet har drøftet kvalitetsstandarderne og tager dem til efterretning”.\nHøringssvaret giver ikke anledning til ændringer.\nat Socialudvalget tager høringssvar fra Handicaprådet til efterretning\nat Socialudvalget godkender de fremlagte kvalitetsstandarder for indsatser efter servicelovens §§ 107 og 108 og for Almene boliger til borgere med betydelig og varig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne.\nSagen videresendes til Økonomiudvalget og Byrådet\nat høringssvar fra Handicaprådet tages til efterretning\nat de fremlagte kvalitetsstandarder for indsatser efter servicelovens §§ 107 og 108 og for Almene boliger til borgere med betydelig og varig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne godkendes.\nLængerevarende botilbud - § 108 Handicap\n14589-12_v2_Midlertidig botilbud § 107.DOC\nAlmene boliger til borgere med betydelig og varig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne\nMidlertidige botilbud § 107, Handicap\n14590-12_v2_Længerevarende botilbud § 108 socialpsykiatri.DOC\n21 Kvalitetsstandard for træning og støtte efter servicelovens § 85 - til beslutning\nHermed fremlægges forslag til kvalitetsstandarder, der fastlægger serviceniveauet for de indsatser, der knytter sig til servicelovens § 85.\nDer er aktuelt to forskellige politisk godkendte versioner af denne standard – en på handicapområdet og en på socialpsykiatriområdet. Samtidig visiteres der også til indsatser til ældre borgere og borgere, der modtager indsatser på beskæftigelsesområdet. Der har således været behov for en sammenskrivning med henblik på at sikre borgerne et fælles grundlag for indsatsen.\nKvalitetsstandarden har været sendt til høring i Seniorrådet og Handicaprådet, der begge har fremsendt et høringssvar.\nKvalitetsstandarden tager udgangspunkt i servicelovens bestemmelser, hvilket betyder, at borgerens ressourcer inddrages og nyttiggøres i opgaveløsningen, så hjælpen er aktiverende og leveres efter princippet om hjælp til selvhjælp. Herved kan borgeren bevare og udvikle sin funktionsevne med mulighed for at leve et så meningsfuldt liv som muligt.\nKvalitetsstandarden tager udgangspunkt i rehabiliteringstanken og socialpolitikken og danner dermed grundlag for det serviceniveau, der ydes til borgere i Skanderborg Kommune.\nRehabilitering har fokus på at styrke borgerens funktions- og mestringsevne og derved styrke borgerens evne til at klare sig selv på en meningsfuld måde med rette indsats.\nForløbene vil altid tilrettelægges efter en individuel vurdering af borgeren fra myndighedens side med sigte på i første omgang at målrette indsatsen mod, at borgeren bliver fuldt selvhjulpen igennem træning (både fysisk, socialt og kognitivt). Har borgeren fortsat et behov for hjælp, kan der suppleres med hjælpemidler. Er der fortsat et behov for hjælp iværksættes en støttende indsats. Flere indsatser kan tilrettelægges sideløbende.\n”Kvalitetsstandarderne har været sendt til høring i Seniorrådet:\nSeniorrådet takker for god orientering, men har ingen bemærkninger til de fremsendte kvalitetsstandarder.”\nHøringsvaret giver ikke anledning til ændringer.\n”Handicaprådets har læst standarden og har følgende kommentarer, opfordringer og anbefalinger:\nHandicaprådet opfordrer til, at den nye definition af rehabilitering indskrives i kvalitetsstandarderne, sådan at det tydeliggøres, at begrebet nu også rummer habilitering.”\nDet vil være relevant at efterkomme Handicaprådets opfordring og indskrive den nye definition i kvalitetsstandarden.\n”I sidste afsnit i den indledende tekst indledende tekst, vil Handicaprådet gerne have omformuleret sætningen ”I første omgang målrettes… ” til ”I videst muligt omfang…..” .”\nDet vil være relevant at efterkomme Handicaprådets opfordring og indføje rådets formulering i kvalitetsstandarden.\n”Det bør det overvejes, om ”Indsatsen” og ”Indsatserne” generelt skrives om til ”den enkelte indsats”. Som det står i det nuværende forslag, er det ikke tydeligt, at der er tale om enkelte målrettede og tidsfastsatte indsatser og ikke hele indsatsen omkring borgeren.”\n”Hvis man vil have trænings og udviklingstanken til at blomstre, er det meget vigtigt, at man er bevidst om, hvordan kvalitetsstandarderne formuleres, og at denne formulering sker i respekt for alle målgrupper/borgere.”\nDer ligger nogle udfordringer og opgaver i forhold til det formuleringsmæssige, som gør det relevant at arbejde målrettet og bevidst med dette element. Derfor vil administrationen/myndigheden i forbindelse med formuleringen af de næste kvalitetsstandarder inddrage i en bredere kreds i formuleringsarbejdet - herunder Handicaprådet og Seniorrådet.\n”Standarden er målrettet borgere i al almindelighed. Derfor er det vigtigt, at denne standard og Skanderborg Kommunes kvalitetsstandarder generelt skrives i et sprog, der er til at læse og forstå af almindelige borgere uden en social og/eller sundfaglig viden og baggrund.”\nDer ligger nogle udfordringer og opgaver i forhold til det formuleringsmæssige, som gør det relevant at arbejde målrettet og bevidst med dette element. Derfor vil administrationen/myndigheden forbindelsen med formuleringen af de næste kvalitetsstandarder inddrage en bredere kreds i formuleringsarbejdet - herunder Handicaprådet og Seniorrådet.\n”Det er meget vigtigt, at man i forbindelse med udarbejdelsen af standarderne er meget bevidste om, at de borgere, der har behov for indsatser efter § 85, har vidt forskellige udgangspunkter og muligheder. Og at man overvejer, om dette ikke kunne tydeliggøres.”\nat Socialudvalget drøfter og tager stilling til, om høringssvar fra Seniorrådet og Handicaprådet giver anledning til ændringer i kvalitetsstandarden\nat kvalitetsstandard for træning og støtte efter servicelovens § 85 godkendes med eventuelle ændringer på baggrund af høringssvarene.\nat kvalitetsstandard for træning og støtte efter servicelovens § 85 godkendes:\nmed de ændringer/bemærkninger fra administrationen/myndigheden, som fremgår af sagsfremstillingen\nPå side 12 i kvalitetsstandarderne tilføjes følgende til første sætning i afsnittet ”Serviceniveau”: ”Gælder kun daghjem”.\nForslag til kvalitetsstandard for indsatser efter servicelovens § 85\n22 Kvalitetsstandarder for hjælpemidler, aktivitet og træning og hjemmehjælp - til beslutning\nEfter ”Bekendtgørelse om kvalitetsstandarder og frit valg leverandør af personlig og praktisk hjælp mv.” skal Byrådet en gang om året vedtage kvalitetsstandarderne for personlig pleje og praktisk hjælp, kommunal genoptræning og vedligeholdelsestræning. Kvalitetsstandarderne skal formidle Byrådets overordnede politiske beslutninger om serviceniveau, værdier og kvalitetskrav.\nSom foreskrevet fremlægges forslag til kvalitetsstandarder, der fastlægger serviceniveauet for de indsatser, der knytter sig til servicelovens §§ 79, 83, 84 og 86 og tillige for §§ 112, 113, 116 og 117, dvs. kvalitetsstandarder for\nat Socialudvalget tager høringssvar fra Seniorrådet om kvalitetsstandarder for hjælpemidler, aktivitet og træning og hjemmehjælp til efterretning\nat høringssvar fra Seniorrådet om kvalitetsstandarder for hjælpemidler, aktivitet og træning og hjemmehjælp tages til efterretning\nat kvalitetsstandarder for hjælpemidler, aktivitet og træning og hjemmehjælp godkendes.\n23 Borgerne på Skanderborg Kommunes plejecentre, der er under 65 år\nPunktet indeholder en oversigt over antal borgere under 65 år på plejecentre i Skanderborg Kommune.\nPå opfordring fra socialudvalgsformand Christina Bottke er det blevet undersøgt, hvor mange af borgerne på Skanderborg Kommunes plejecentre, der er under 65 år.\nSom det fremgår af oversigten er der i alt 21 borgere. De 6 på Baunegården er i kommunens specialtilbud ”Væksthuset”, der er målrettet borgere under 65 år med komplekse tilstande med svære adfærdsmæssige problemer. Diagnoserne er ofte senhjerneskader, frontal- og alkoholdemens, depression eller andre psykiatriske lidelser.\nI alt under 65 og 60\n1 fra 1949\n2 fra 1950\n1 fra 1951\n1 fra 1959\n1 fra 1962\nKildegården – K10\nKildegården - K12\n1 fra 1957\n1 fra 1954\n1 fra 1964\n1 fra 1950\nRyvang incl Stadion alle\n1 fra 1953\n1 fra 1955\n1 fra 1956\nOptalt den 23.1.2014\n24 Orientering om fusion indenfor ældre og handicap\nSkanderborg Kommune står på handicap- og ældreområdet overfor store udfordringer både fagligt og økonomisk. Demografien fortæller om stigende tilgang til både ældre- og handicapområdet, men med vidt forskellig konsekvens.\nPå ældreområdet har behovet for hjælp og støtte forrykket sig dramatisk indenfor de seneste år, sådan at borgerne har hjælp behov langt senere og ofte i en kortere periode. De ældre, der har behov for hjælp, har til gengæld mere komplekse lidelser og behov, og disse lidelser konstateres ofte i en tidlig alder. Alder i sig selv er således ikke længere en tilstrækkelig årsag til at modtage hjælp.\nStatus på mødet 4. februar 2014:\nUden direkte sammenhæng til procespapiret er der sket følgende i nogle af de kontraktholderenheder, der indtil nu er indgået i de administrative overvejelser omkring fusionen:\nKontraktholder i Plejedistrikt Skanderborg Syd er fratrådt ultimo 2013. For nærværende er kontraktholder i Plejedistrikt Skanderborg Midt og en af teamlederne på Møllehjørnet (i Skanderborg Midt) konstitueret som henholdsvis ansvarlig leder og daglig leder af Plejedistrikt Syd.\nKontraktholder i Socialpsykiatrien har fået nyt job og stopper sit virke i Skanderborg Kommune med udgangen af januar måned 2014. Kontraktholder på Kjærsholm er konstitueret som leder af Socialpsykiatrien og administrerer i konstitueringsperioden to kontrakter.\nDer må forventes lederskifte på Bostederne i Skanderborg i løbet af foråret 2014.\nMed direkte sammenhæng til procespapiret er der igangsat et arbejde med at beskrive indholdet i det administrativt foreslåede nye kontraktholderområde for dagaktiviteter.\nAdministrationen fortsætter på baggrund af ovenstående arbejdet med at beskrive de forskellige elementer i fusionen. Dette sker i samarbejde med medarbejdere og ledere i regi af det Område MED udvalg, der for nylig er nedsat indenfor Ældre og Handicap. Når resultatet af dette arbejde foreligger, vil der blive fremlagt forslag til organisering af kontraktholderområdet\n22341-14_v1_Fusion Æ&H oplæg.pdf\nLundgaard Rapport om mål og værdier for fusionen Ældre og Handicap - sammenhæng og helhedsindsats (2) - 22305-14_v1_Lundgaard Rapport om mål og værdier for fusionen Ældre og Handicap - sammenhæng og\nVersion 6 - Procesplan - procesnotat for fusion af ældre og handicap docx - 9156-14_v2_Version 6 - Procesplan - procesnotat for fusion af ældre og handicap docx.pdf\n25 Overordnet program for Socialudvalgets rundtur til ældretilbud den 18. februar 2014\nDer er udarbejdet et overordnet program for Socialudvalgets rundtur den 18. februar 2014 til ældretilbuddene i Skanderborg Kommune.\nDer er udarbejdet et overordnet program for Socialudvalgets besøg på tilbud for ældre borgere i Skanderborg Kommune:\nDen fastsatte dato er i henhold til årsplanen den 18. februar.\nDen samlede tidsramme for rundturen er kl. 8.00 til kl. 18.00. Dette inkluderer en invitation til at spise aftensmad hos Vores Køkken på Søkilde.\nat Socialudvalget tager orientering om program for rundtur til efterretning.\nOverordnet program for Socialudvalgets rundtur på 18. februar 2014\n26 Evt. 4. februar 2014


Hjælp - Casino - Chain Reactors\nChain Reactors er et spil med faste odds. Spilleren får gevinst, når der er fem eller flere sammenhængende ens symboler (forbundet enten vandret og/eller lodret). Når spillet går i gang, vil en række med 25 tilfældige symboler af seks forskellige typer falde fra toppen af skærmen. Alle gevinster udbetales i henhold til gevinstoversigten.\nSpillet spilles kun i spilvalutaen USD.\nSom standard er indsatsen i spillet sat til 1 USD. Du kan ændre indsatsen ved at klikke på knapperne ▲ og ▼, som findes ved indikatoren 'BET' på spilskærmen.\nKlik på 'PLAY' for at begynde spillet.\nHvis der dannes fem eller flere ens symboler, der hænger sammen vandret og/eller lodret, udbetaler spillet i henhold til gevinstoversigten. Diagonalt forbundne ens symboler anses ikke for at være en gevinst, og der vil ikke være nogen udbetaling for det.\nHvis du vinder, vises gevinster i området 'WINNINGS' over knappen PLAY på skærmen, og den samlede gevinst vises i måleren 'PAID' i øverste højre hjørne af spilskærmen.\nHvis du taber, er spillet slut, og du kan begynde et nyt spil ved at klikke på 'PLAY'.\nSALDO: Den spilsaldo, du har tilbage, når du har foretaget den ønskede INDSATS, vises i måleren 'CREDIT'.\nDin aktuelle spilsaldo er summen af beløbene, der fremgår under målerne 'CREDIT' og 'BET'.\nKlik på 'RE-BUY' for at købe flere kreditter til spillet fra din Party Account.\nSpilleren har ingen kontrol over symbolerne, og hvor de lander, da dette afgøres tilfældigt af spillet. Computeren spiller spillet på spillerens vegne.\nNår der klikkes på knappen PLAY, begynder spillet, og symbolerne begynder af falde fra toppen af skærmen. Hvis der er nogen gevinster, vil alle de symboler, der er involveret i vinderkombinationen, forsvinde. Dette får alle symboler ovenfor til at falde ned på de ledige pladser, og nye tilfældige symboler falder fra toppen af spilskærmen, hvorved der skabes nye gevinstchancer i et enkelt spil.\nHvis der dannes flere gevinster ud fra de faldende symboler og de nye symboler, der falder fra toppen, gentages processen. De vindende symboler forsvinder og giver plads til, at symbolerne ovenfor kan falde ned på de tomme pladser, og nye tilfældige symboler kan falde fra toppen af skærmen.\nDenne proces fortsætter, indtil der ikke er mulighed for flere gevinster.\nUdbetalingen beregnes ved at gange indsatsbeløbet med den respektive gevinstmultiplikator/de respektive odds.\nDen maksimale udbetaling for hver samling er begrænset til 500.000 USD (den samlede gevinst for et spil kan overstige denne værdi).\nIndsatsen er 1.000 USD.\nI henhold til gevinstoversigten giver 15 Goldies 75.000 * indsats = 75.000 * 1.000 USD = 75.000.000 USD.\nDa maksimumudbetalingen for hver samling imidlertid er begrænset til 500.000 USD, vil udbetalingen her være 500.000 USD.\nI henhold til gevinstoversigten\ngiver 15 Goldies 75.000 * indsats = 75.000 * 1.000 USD = 75.000.000 USD.\n10 Zoids giver 5.000 * indsats = 5.000 * 1.000 USD = 5.000.000 USD.\nDen samlede udbetaling for en samling på 15 Goldies og en samling på 10 Zoids = 500.000 USD + 500.000 USD = 1.000.000 USD.\nFem eller flere diagonalt forbundne ens symboler danner ikke en gevinst og udbetales.\nEn "samling" er fem eller flere ens symboler, der hænger sammen vandret og/eller lodret. Det er muligt at få mere end én samling i et enkelt spil.\nHvis der er mere end én vinderkombination (mere end én samling), udbetales disse vinderkombinationer, og alle respektive vindende symboler forsvinder, inden der falder symboler ned på de ledige pladser, der er skabt, og nye tilfældige symboler falder fra toppen af spilskærmen.\nMuligheder: Hvis du klikker på knappen med valgmuligheder øverst i midten af skærmen, vil du få adgang til en funktion, der styrer lyd- og grafikkvaliteten.\nLyd: Lyden kan slås fra ved at klikke på lydbilledet øverst i midten af spilskærmen. Lyden slås til, når du klikker på billedet igen. Lyden kan også slås til eller fra ved at vælge eller fravælge lydknappen i menuen Valg.\nKvalitet: Kvalitetsstyringen i menuen Valg bruges til at skifte spillets grafiske kvalitet mellem lav, høj, og medium. Hvis spilleren oplever, at spillet begynder at gå langsommere, skal han eller hun vælge denne mulighed for at øge spilhastigheden på bekostning af billedkvaliteten.\nNavn Goldie Zoid Flirty Cyclo Sunny Spikey\n5 = X 1000 100 1 0,4 0,3 0,1\n6 = X 2500 250 5 0,5 0,4 0,2\n7 = X 5000 500 10 1 0,5 0,4\n8 = X 7500 1000 25 2 1 0,5\n9 = X 10000 2500 50 4 2 0,75\nDen teoretiske gevinst til spilleren i dette spil er 92.62%.


Nyheder Skrevet af Administrator | 01.10.15 | 15:31\n- For de flestes vedkommende har der været en fornemmelse af, at Saybia-projektet var uafsluttet. Vi var ikke specielt begejstrede for vores tredje album, så det lå lidt i luften. Vi skulle bare lige vente på, at vi var klar til det igen, siger Søren Huss, der er forsanger i rockgruppen.\nI 2008 besluttede bandet at holde en "kreativ pause". Forud for den store beslutning havde der været en række hektiske år, efter de fynske drenge bragede igennem med succesalbummet "The Second You Sleep" i 2002.\n- Når jeg kigger tilbage, så er træt et ret rammende ord. Vi var tyndslidte, fordi det havde været nogle sindssyge år. Vi væltede rundt i en tourbus og lugtede til hinandens sure sokker, og hvad der ellers nu hører med, og vi havde ikke tid til at lege med musikken i studiet. Vi havde bare brug for en pause til at finde ud af, hvor vi hver især gerne ville hen, siger Jess Jensen, der spiller keyboard.\n- Førhen var vi fuldstændigt afhængige af hinandens liv. Alt var forbundet. Både på godt og ondt. Den boble er ligesom bristet nu, og vi mødes i stedet som individer og bidrager alle med en ny viden, der kommer fra alt det, vi hver især har oplevet de sidste syv år.\n- Det var meget liv og død i gamle dage. Vi var unge og skulle ud og erobre verden. Alt skulle satses, og vi følte, at det var en kvalitet dengang. Nu har vi lært, at det ikke behøver at være liv eller død, for at det kan blive godt eller nærværende. Det er nok noget, der hænger sammen med det at blive voksen, siger Jess Jensen.\n- Det er måske en mere voksen og etableret kærlighed. Sangene handler om at have været i et forhold i lang tid og de dynamikker, der er i det. Det er ikke to 20-årige, der lige er fundet sammen og den slags romantik. Den voksne kærlighed er mere rummelig og har dybere rødder. Og det er der, vi er i dag, siger Søren Huss.\n- Musikken er mere afklaret, og vi føler, at denne plade er lige så klar i spyttet som vores debutplade. Vi er alle modnet, og det kan høres i musikken, men vi er stadig Saybia, og det kan man stadig tydeligt høre, siger Søren Huss.\nSaybias nye album "No Sound From the Outside" udkommer fredag den 2. oktober.


Tivoli - et magisk eventyrland af forlystelser for hele familien\nTivoli er et magisk eventyrland for hele familien\nTivoli hører til Europas ældste forlystelsesparker, hvilket man dog på ingen måde kan se på forlystelserne. Prøv f.eks. looping-rutsjebanen Dæmonen, evt. med VR-brille for en topmoderne og hæsblæsende oplevelse. Vil du hellere nyde udsigten i ro og mag, kan du sætte dig godt til rette i Himmelskibet.\nTivoli er en af verdens ældste forlystelsesparker og tiltrækker over fire millioner besøgende hvert år. Uanset hvor på Sjælland du holder ferie, bør du afgjort lægge vejen forbi Tivoli. Et besøg i Tivoli er nemlig en fantastisk oplevelse for hele familien, uanset om du er til vilde forlystelser eller ej.\nSlap af i de fortryllende omgivelser, nyd en god middag, tag til koncert eller fang en teaterforestilling – i Tivoli er der altid en masse at opleve. Trafikken i København er tæt, så afhængig af dit udgangspunkt kan det være en fordel at tage toget. Tivoli ligger lige over for hovedbanen, så der er faktisk næppe nogen nemmere eller mere afslappende måde at ankomme på.\nTraditionelle og moderne forlystelser side om side i Tivoli\nTivoli er en magisk og stemningsfuld forlystelsespark, der ikke har sit lige noget andet sted i verden. Farvestrålende blomsterbede, kulørte lamper, springvand og fantasifuld udsmykning skaber en fascinerende kulisse. Tivoli åbnede i 1843 og har siden da formået at forny sig og holde trit med udviklingen, dog uden at gå på kompromis med sin unikke charme. Prøv havens sjove rutsjebaner og den store svingkarrusel sammen med ungerne. Om aftenen skrues der op for romantikken, når haven bades i det smukke lys fra tusindvis af små lamper.\nSkal du kigge eller køre? Det er du nødt til at tage stilling til allerede ved billetlugen. Vælg mellem en almindelig entrébillet eller entrébillet plus turbånd, der giver adgang til et ubegrænset antal ture i forlystelserne.\nHøjdepunktet i Tivoli: Forlystelserne\nDe helt små kan vælge mellem historiske karruseller og havens helt egen sporvogn, mens større børn og voksne kan kaste sig ud i et hav af halsbrækkende forlystelser. Prøv f.eks. Dæmonen, der udsætter sine passagerer for helt op til 4G. Det er mere end en rumfærge under opsendelse! Eller hvad med Vertigo, der lokker med 100 km/t og vender dig 360 grader på hovedet undervejs? Helt klassisk går det til gengæld for sig i Bjergbanen, der hører til verdens ældste rutsjebaner i drift.\nVil du højt til vejrs? Så stig ombord i svingkarrusellen Himmelskibet: Siddende i din egen gynge suser du rundt og rundt i 80 meters højde, og du har ikke overraskende en fabelagtig udsigt over hele Tivoli og København.\nStore oplevelser for store og små\nCentralt i Tivoli finder du Plænen. Her kan du bl.a. opleve fredagsrock, fodbold på storskærm, børneforestillinger og meget mere. Herudover rummer haven en koncertsal, der ligger ovenpå et akvarium med godt 1.600 fisk. I Tivolis akvarium kan du bl.a. opleve det 30 meter lange tropiske koralrevsakvarium med over 100 forskellige fiskearter.\nSærlige åbningstider uden for sæsonen: Halloween, jul, vinter og påske\nTivoli er skam ikke kun en sommerfornøjelse, men er også et besøg værd i forbindelse med årets øvrige højtider og ferier. Holder du efterårsferie i København, kan du f.eks. opleve Tivoli emme af gru og uhygge til Halloween. Tivoli er desuden altid god for flot fyrværkeri og sæsonbetingede lækkerier. Ved juletid er der særligt hyggeligt i Tivoli, for her jages vinterkulden på flugt med tusindvis af lys, dampende varme æbleskiver, duftende gløgg og et stort julemarked.\nTil de romantiske sjæle: Sørg for at besøge Tivoli efter mørkets frembrud\nSå snart mørket sænker sig over haven, bades den i et romantisk skær. Hele haven er nemlig smykket med tusindvis af små lamper og alskens lysdekorationer. Man kan næppe forestille sig mere romantiske rammer til et stævnemøde eller en paraften. Det er sågar muligt at blive gift i Tivoli. Havens underskønne belysning og unikke charme skaber kort sagt en fortryllende kulisse om ethvert romantisk foretagende.\nFans af musik og teater går bestemt heller ikke forgæves i Tivoli\nTivolis pantomimeteater er helt klart et must. I sommersæsonen byder pantomimeteatret på næsten 300 forestillinger, fra klassisk ballet til eventyrballet, traditionelle pantomimeforestillinger og moderne danseteater. Pantomimeteatret er hjemsted for Tivoli Ballet Teater, Tivolis eget balletkompagni, der udover ovenstående også har flere flotte juleballetter på samvittigheden. Om sommeren kan du tage med Harlekin og Columbine ind i en magisk balletverden.\nTivoli for feinschmeckere\nSelvom du gerne må nyde medbragt mad i haven, bør du afgjort unde dig selv et besøg på en af de mange udsøgte restauranter. Her finder du helt sikkert det perfekte bord, uanset om du er til danske klassikere, italienske finesser eller fransk kogekunst. Den søde tand kommer bestemt også hurtigt på overarbejde i Tivoli, prøv f.eks. den store tivolivaffel eller måske en udsøgt flødekage? Havens hyggelige caféer kræser under alle omstændigheder gerne om dig.\nDet er næppe muligt at hænge med mulen i Tivoli. Det store udvalg af forlystelser tilgodeser alle aldersgrupper, og både fartdjævle og familiens yngste er derfor godt underholdt. Når energidepoterne er ved at være i nul efter masser af sjove ture i forlystelserne, kan I tanke op på en af de hyggelige restauranter. Ud på eftermiddagen går det løs med balletforestillinger og musik. Om aftenen bades haven i et romantisk skær fra de tusindvis af små lamper.\nHer finder du Tivoli:


NY KONKURRENCE - Det danske skattevæsen - SKAT - er Danmarksmester i digital forvaltning. Det fremgår af en ny kortlægning af de danske kommuner, regioner, styrelser og departementer, som NNIT og Computerworld har foretaget - "Public Digital Governance 2006".\n"SKAT har bedst af alle offentlige virksomheder formået at bruge it til at levere en bedre og mere individualiseret service end før. SKAT fremstår som et eksempel til efterfølgelse på hvordan man man bruge it til at effektivisere den offentlige sektor og samtidig levere den enkelt borger mere værdi," siger projektleder Søren Brøndum fra NNIT, som har forestået analysen.\nDe danske digitale forvaltningsmestre bliver målt på en række parametre, som udtrykker best practice inden for digital ledelse; strategiformulering, kompetenceudvikling, kommunikationsform, effektiviseringsgevinster, omfanget af digitale transaktioner og graden af fremtidssikring. Til sammen udtrykker kravene god digital forvaltning eller Public Digital Governance.\n"Den offentlige sektor udgør en meget stor del af dansk økonomi. God digital offentlig ledelse har stor betydning for mange borgere og virksomheder, ligesom det kan frigøre milliarder af kroner til andre formål. Derfor er det nyttigt med en målestok, der kan få de bedste frem i lyset, så andre kan lære af dem," siger Mikael R. Lindholm, chefredaktør på Computerworld.\nDer er tilsyneladende et stort behov for gode eksempler på offentlig digital ledelse. Ifølge rapporten "Public Digital Governance 2006" vurderer de danske kommuner, statslige styrelser og departementer selv, at kun 3 pct. af de virksomheder og andre offentlige partnere, de samarbejder med, sparer penge på at kommunikere digitalt med det offentlige. Kun 7 pct. har digitale transaktioner af betydning med virksomheder og borgere. Og beskedne 16 pct. af borgerne opnår ifølge de offentlige myndigheder hurtigere sagsbehandling takket være digitaliseringen af det offentlige.\nUdbyttet står i skærende kontrast til regeringens it-politiske redegørelse fra i år, hvor det fremgår, at 41 pct. af borgerne 87 pct. af virksomhederne i 2005 kommunikerede digitalt med den offentlige sektor via internettet.\nDe danske digitaliseringsmestre bliver kåret på en konference den 10. oktober 2006, arrangeret i samarbejde med Dansk IT, hvor konklusionerne fra rapporten samtidig bliver debatteret.\nFor flere oplysninger: Se dækningen på Computerworld.dk, læs de uddybende artikler i dagens avisudgave af Computerworld, eller kontakt:\nProjektleder Søren Brøndum, NNIT\nMobil 30 75 48 81\nLæs rapporten her<?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />\nSe forsiden af Computerworld her\nTOP 10 NATIONALT\n5 Direktoratet for Fødevareerhverv\n8 Danmarks Statistik\n9 Erhvervs- og Byggestyrelsen\nTOP 10 STYRELSER OG DIREKTORATER\n3 Direktoratet for Fødevareerhverv


PIXI udgave af den Lokale Undervisnings Plan (LUP) Pædagogisk Assistent Uddannelses ZBC Velfærd - PDF Free Download\nDownload "PIXI udgave af den Lokale Undervisnings Plan (LUP) Pædagogisk Assistent Uddannelses ZBC Velfærd"\n1 PIXI udgave af den Lokale Undervisnings Plan (LUP) Pædagogisk Assistent Uddannelses ZBC Velfærd En håndbog til praktikken, som skal modtage Pædagogiske Assistent elever i praktik. Håndbogen er udarbejdet i samarbejde mellem ZBC Velfærd, Region Sjælland og Kommunerne på Sjælland\n2 Introduktion Dette er en forkortet udgave af den Lokale Undervisningsplan Plan (LUP) fra ZBC velfærd. Denne version er tilpasset, så den retter sig mod praktikken. Formålet er at give praktikvejledere og ledere konkret viden om opgaven omkring at uddanne Pædagogisk Assistent elever i praktik. Denne Pixi-udgave af LUP en indeholder følgende: - Beskrivelse af praktikuddannelsen - Praktikmål - Taksonomi for mål i praktikken - Oversigt over den samlede Pædagogiske Assistent Uddannelse - Kort beskrivelse af indholdet af temaer i skoleperioderne - Obligatoriske praktikopgaver for praktik 1, 2 og 3 - Understøttende opgaver, som kan anvendes til at arbejde med specifikke praktikmål - Litteraturliste - bøger anvendt til undervisning på den Pædagogiske Assistent Uddannelse Hele den lokale undervisningsplan (LUP en) (den generelle del og for den pædagogiske assistent uddannelse) kan findes her: Beskrivelse af praktikuddannelsen Formål og tilrettelæggelse: I praktikuddannelsen skal eleven tilegne sig erhvervsfaglige kompetencer i et fagligt funderet praksisfællesskab gennem udførelse af og refleksion over daglige arbejdsopgaver inden for området. Praktikuddannelsen tilrettelægges ud fra uddannelsens samlede praktikmål således, at der for den enkelte elev er en tydelig sammenhæng og progression i arbejdet med målene. Hertil kommer elevens arbejde med praktikopgaver samt logbog skrivning. I praktikuddannelsen afsættes tid til vejledning, fordybelse og refleksion i forbindelse med de udførte arbejdsopgaver. Praktikuddannelsen tilrettelægges således, at eleven får mulighed for: At arbejde fagligt ved at inddrage relevant viden fra skole- og praktikperioder, for på den baggrund at kunne løse pædagogiske opgaver på praktikstedet. At tage initiativer og arbejde opsøgende og undersøgende i forhold til opgaver og uddannelsesmæssige udfordringer. At reflektere over egne handlinger og oplevelser på baggrund af tidligere erfaringer og viden. At samarbejde tværprofessionelt. Arbejde med praktikmålene. Skolen og praktikstederne indgår i et forpligtende samarbejde som supplerer og understøtter elevens oplevelse af sammenhæng og meningsfuldhed i uddannelsen.\n3 Progression i praktikmålene: I praktikuddannelsen anvendes præstationsstandarderne begynder, rutineret og avanceret til at synliggøre sværhedsgrad og kompleksitet, så eleven ved afslutning af uddannelsens sidste praktikperiode opnår et avanceret niveau, der svarer til de krav, som stilles til en færdiguddannet Pædagogisk Assistent. Se beskrivelse af præstationsstandarderne i afsnittet taksonomi. For den pædagogiske assistent uddannelse gælder: Eleven skal igennem uddannelsen afprøve og udvikle sin erhvervsfaglige kompetence, samt udvikle sin forståelse for rollen som fagperson inden for det pædagogiske område. De forskellige institutionstyper og givne rammer betyder at eleven har forskellige læringsmuligheder. Eleven skal arbejde kontinuerligt og progressivt med praktikmålene og ved afslutning af sidste praktik have nået alle mål på avanceret niveau. Forventninger til eleven: I praktikperioden forventes det at eleven tager ansvar for sin uddannelse ved: At være mødestabil og overholde aftaler mellem elev og praktiksted/praktikvejleder. At være parat til at indgå i dialog omkring tidligere afgivet karakterer og praktikerklæringer. At forberede sig til de ugentlige vejledningssamtaler. At udvise engagement, nysgerrighed og selvstændighed, samt være modtagelig for vejledning. At benytte de læringsredskaber, som praktikken stiller til rådighed. At arbejde med den obligatoriske praktikopgave for pågældende praktikperiode. Prøvetid: Eleven er i prøvetid de første tre måneder af sin første praktik. I denne periode vurderer ansættende myndighed elevens egnethed i forhold til kerneopgaven inden for uddannelsens kompetenceområder. Hvis elevens prøvetid vurderes ikke godkendt, indstilles uddannelsesaftalen til ophævelse. Denne proces understøttes af praktikvejleder og praktikansvarlig. Vejledning i praktikken: Elevens praktikuddannelse foregår i et samspil mellem elev og praktikvejleder og det øvrige personale på praktikstedet. Praktikuddannelsen og vejledningen i tilknytning hertil skal tilrettelægges, så den understøtter elevens tilegnelse af viden, færdigheder og faglige vurderinger og etiske holdninger inden for uddannelsens områder. Der afholdes følgende samtaler i praktikken: Forventningssamtale afholdes i løbet af de første 14 dage af praktikperioden mellem praktikvejleder og elev. Plan for praktikforløbet aftales mellem elev og vejleder til forventningssamtalen. Elev og vejleder underskriver referat efter samtale. Ugentlig vejledningssamtale afholdes mellem elev og praktikvejleder, for at eleven kan udvikle sine erhvervsfaglige kompetencer og arbejde med praktikmålene. Det anbefales, at der er fastlagt et tidspunkt hver uge, hvor samtalerne finder sted, og at der eksempelvis sættes en time af til samtalen. Elev og vejleder underskriver referat efter samtale.\n4 Midtvejs i praktikperioden afholdes en samtale, hvor der gøres status over elevens niveau i forhold til praktikmålene. Praktikvejlederen dokumenterer elevens status, og eleven får en kopi af notatet. Elev og vejleder underskriver referat efter samtale. Praktikperioden afsluttes med en samtale, hvor praktikerklæring udfyldes og sendes til skolen og ansættende myndighed. Elev og vejleder underskriver et referat efter samtale. Enkelte af de ugentlige vejledningssamtaler kan planlægges med flere elever, hvor der sammen med en eller flere praktikvejledere reflekteres over generelle læringssituationer, teorier og metoder. Den ugentlige samtale kan tage udgangspunkt i elevens oplevelser på praktikstedet, oplevede situationer eller problemstillinger i arbejdssituationen, elevens logbog, praktikstedets læringsredskab eller situationer, som vejlederen vurderer, er nødvendige eller værdifulde at reflektere over. Eleven og praktikvejleder afslutter vejledningssamtalen med at aftale en plan frem til den næste vejledningssamtale, omkring arbejdsopgaverne og elevens arbejde i fordybelsestimerne. Eleven og praktikvejlederen er begge ansvarlige for at notere aftalerne, så de kan samle op på aftalerne ved næste vejledningssamtale. Fordybelsestid i praktikken: Fordybelsestiden i praktikken er 4 timer om ugen. Hensigten med fordybelsestiden er at skabe rum til, at eleven kan arbejde med sammenhængen mellem teorien og praksis, gennem refleksion, observation, logbog, teoretisk viden og opgaver. Timernes indhold og placering planlægges i samarbejde mellem elev og praktiksted med udgangspunkt i elevens læringsbehov. Dette vil give den enkelte elev mulighed for at fordybe sig i udvalgte områder eller problemstillinger i relation til praksis. Indholdet af fordybelsestiden kan eksempelvis være: Tilegnelse af praksisrelateret teori og metoder. Praktikstedets læringsredskab. Elevens skriftlige forberedelse til ugentlig vejledningssamtale. Udvikling af personlige og faglige kompetencer. Logbogsskrivning. Refleksion over praksis. Undervisning, færdigheds- og simulationstræning. Faglig elevcafe. Besøg hos relevante tværprofessionelle og tværsektorielle samarbejdspartnere. Planlægge pædagogiske forløb. Elev og praktikvejleder er begge ansvarlige for opfølgning af fordybelsestimerne.\n5 Praktikmål for uddannelsen til Pædagogisk Assistent 1. Eleven kan selvstændigt og sammen med andre varetage de pædagogiske opgaver med forståelse for lovgivningen på det konkrete praktiksted og de politiske målsætninger for området. 2. Eleven kan anvende pædagogiske observationer til at planlægge, tilpasse og fagligt begrunde pædagogiske aktiviteter. 3. Eleven kan igangsætte pædagogiske aktiviteter, der har fokus på målgruppens sproglige udvikling. 4. Eleven kan igangsætte leg og aktiviteter, der medtænker køn, inkluderende processer og fællesskaber. 5. Eleven kan understøtte målgruppens kompetencer til at etablere venskaber og indgå i. 6. Eleven kan selvstændigt gennemføre pædagogiske observationer for at understøtte målgruppens trivsel, robusthed og kendskab til sig selv. 7. Eleven kan selvstændigt varetage pædagogiske omsorgsopgaver ud fra en empatisk og faglig professionel tilgang, hvor der arbejdes med at forstå målgruppens signaler og behov. 8. Eleven kan igangsætte og motivere til pædagogiske aktiviteter, der skaber engagement og glæde ved fysisk aktivitet og bevægelse. 9. Eleven kan anvende udeliv og naturen til at iværksætte pædagogiske aktiviteter, der lærer målgruppen om naturfænomener og bæredygtighed. 10. Eleven kan selvstændigt følge hygiejniske retningslinjer og tage initiativ til handlinger, der forebygger infektion i institutioner. 11. Eleven kan selvstændigt og i samarbejde med andre skabe rammer for det pædagogiske måltid og igangsætte samtaler om kultur, sunde valg og livskvalitet. 12. Eleven kan igangsætte musiske, æstetiske og kulturelle aktiviteter med fokus på indtryk, oplevelser, dannelse, følelser og kropslige sansninger. 13. Eleven kan anvende sociale og digitale medier som redskab i pædagogiske aktiviteter. 14. Eleven kan anvende velfærdsteknologi på praktikstedet. 15. Eleven kan deltage aktivt i faglige drøftelser, i evaluering og dokumentation af pædagogiske aktiviteter, i det daglige arbejde, til møder og ved vejledning samt i samarbejdet med øvrige fagprofessionelle. 16. Eleven kan selvstændigt arbejde med egen rolle og ansvar i forhold til fysiske og psykiske arbejdsbelastninger, herunder ergonomi, konflikthåndtering, samarbejde og arbejdsmiljø. 17. Eleven kan anvende målrettet kommunikation i dialog med målgruppen, målgruppens forældre og pårørende og kolleger. 18. Eleven kan arbejde med etiske, daglige dilemmaer og reflektere over egen fagprofessionelle rolle i sin pædagogiske praksis.\n6 Taksonomi Præstationsstandarderne begynder, rutineret, avanceret skal anvendes inden for det kompetenceniveau, som gælder for det enkelte uddannelsestrin. Avanceret niveau svarer til det niveau, en nyuddannet forventes at løse sine opgaver på. Begynderniveau. Eleven kan løse en opgave og udføre en aktivitet i en kendt situation eller ud fra en kendt problemstilling eller kan udføre en mere kompliceret aktivitet under vejledning. På dette niveau lægges der vægt på personlig kompetence til at sætte sig ind i uddannelsens fundamentale kundskabs- og færdighedsområder og kompetence til at udvikle ansvarlighed og grundlag for fortsat læring. På begynderniveauet grundlægges ligeledes selvstændighed i opgaveløsning. Rutineret niveau. Eleven kan planlægge og gennemføre en opgave eller aktivitet eller løse et problem i en rutinemæssig eller kendt situation og omgivelser, alene og i samarbejde med andre. På dette niveau lægges vægt på den personlige kompetence til selvstændigt at sætte sig ind i mere komplicerede problemstillinger og til at kommunikere med andre om løsningen heraf. Yderligere lægges vægt på fleksibilitet og omstillingsevne. Avanceret niveau. Eleven kan vurdere et problem, kan planlægge, løse og gennemføre en opgave eller aktivitet eller løse et problem også i ikke-rutinesituationer alene eller i samarbejde med andre under hensyn til opgavens art. På dette niveau lægges vægt på den personlige kompetence til at tage selvstændigt ansvar og vise initiativ samt kompetence til selv at formulere og løse faglige og sociale opgaver og problemer. Yderligere lægges vægt på kvalitetssans og kreativitet. Præstationsstandarder kan også læses sådan her: Ord, der beskriver det niveau, som opgavens løses på Ord, der beskriver den personlige kompetence, der knytter sig til niveauet. Ord, der beskriver den handling, der knytter sig til niveauet Begynder Rutineret Avanceret Opgaven løses i kendt situation. Kompliceret aktivitet løses under vejledning. Fortrolig med fundamentale kundskabs- og færdighedsområder. Opgaven planlægges og gennemføres i rutinemæssig eller kendt situation. Løser et problem. Selvstændigt sætte sig ind i mere komplicerede problemstillinger. Problemer løses også i ikkerutinesituationer Vurderer et problem. Planlægger, løser og gennemfører sociale og faglige opgaver eller aktiviteter. Udvikler ansvarlighed. Udvikler grundlag for fortsat læring. Grundlægger selvstændighed i opgaveløsning. Viser fleksibilitet og omstillingsevne. Løser opgaver alene og i samarbejde. Tager selvstændigt ansvar. Løser problemer alene eller i samarbejde. Viser initiativ. Lægger vægt på kvalitets-sans og kreativitet. Beskrive, gengive, definere, genkende, huske. Demonstrere, forklare (med egne ord), give eksempler, sammenfatte, skelne væsentligt fra uvæsentligt Afprøve, afgøre, vælge, træffe valg, igangsætte, udvise initiativ, selvstændigt udføre.\n7 Oversigt over uddannelsen Den Pædagogiske Assistent Uddannelse Skole/praktik periode 1 Skole/praktik periode 2 Skole/praktik periode 3 Skoleperiode 4 Tema 1 Tema 2 Tema 3 Tema 4 Tema 5 Skole: Tema 1: Den Pædagogiske Assistent i teori og praksis Praktik 1: Varighed 14 uger Praktik opgave 1 P R O J E K T Skole: Tema 2: Udvikling og læring Tema 3: Mangfoldighed og fællesskab Praktik 2: Varighed ca. 18 uger Praktik opgave 2 P R O J E K T Skole: Tema 4: Kommunikation relationer og dannelse Praktik 3: Varighed ca. 16 uger Skole: Tema 5: Fagidentitet og den afsluttende prøve Længden på praktikperioder kan variere alt efter om eleven har godskrivning eller er over 25 år Kort beskrivelse af de faglige temaer: Tema 1: Den pædagogiske Assistent i teori og praksis I dette tema arbejdes der med en grundlæggende introduktion til den pædagogiske praksis, til den pædagogiske assistents fagidentitet samt til professionelle relationer, pædagogiske aktiviteter, observationer og lovgivning. Der introduceres til skole- og praktikopgave 1, som eleverne skal arbejde med i praktikken. Tema 2: Udvikling og læring I dette tema arbejdes med begreberne identitetsdannelse, leg og læring samt understøttende undervisning, IT, sundhedsfremme og -forebyggelse, motivation og pædagogiske aktiviteter. Tema 3: Mangfoldighed og fællesskab I dette tema arbejdes med normalitets/afvigelsesbegrebet samt anerkendelse, inkluderende fællesskaber, kultur og kulturel mangfoldighed. Der introduceres til praktikopgave 2, som eleverne skal arbejde med i praktikken Tema 4: Kommunikation, relationer og dannelse I dette tema arbejdes med forskellige kommunikations- og udtryksformer, konflikthåndtering, selvbestemmelse, professionelle relationer, samarbejde, fagidentitet samt udvikling, trivsel og dannelse. Der introduceres til praktikopgave 3, som eleverne skal arbejde med i praktikken Tema 5: Fagidentitet og den afsluttende prøve Dette tema er en opsamling på hele uddannelsen, hvor der arbejdes med den Pædagogiske Assistents kompetencer og professionelle fagidentitet. Den afsluttende prøve består af en større skriftlig opgave og en mundtlig eksamen.\n8 Obligatoriske skole- og praktikopgaver i henholdsvis praktik 1, 2 og 3 Eleven skal i hver af de 3 praktikker udarbejde en opgave, hvor teori fra skoleperioderne sættes i spil i forhold til praksis. Der er 3 opgaver - en til hver praktik. Praktik 1: Skole- og praktikopgave 1 - Den pædagogiske assistents handlekompetence I denne opgave skal du arbejde med din handlekompetence som Pædagogisk assistent. Opgaven består af 3 dele - en observationsopgave, en aktivitet og en refleksions opgave. Opgaven afleveres elektronisk, således at den kan bruges når du er tilbage på skolen. 1) Observer en planlagt aktivitet, som din vejleder eller en anden kollega har sat i gang. Brug de observationsmetoder du har lært af din underviser. Skriv observationen ned. Reflekter skriftligt over din observation. Brug evt. disse spørgsmål til inspiration: Hvad sker der? Hvor foregår aktiviteten? Hvem deltager? Hvad lægger du mærke til det faguddannede personale gør? Hvad fungerer/ fungerer ikke? Hvad lægger du mærke til der sker eller ikke sker når den fag professionelle ikke er der? 2) På baggrund af de refleksioner du har gjort dig i forbindelse med din observation, skal du nu planlægge, udføre og evaluere din egen aktivitet med udgangspunkt i et didaktisk planlægningsredskab. Du skal inddrage dit aktivitets- og legekatalog. Lav en skriftlig forberedelse af din aktivitet og noter din evaluering. 3) I din evaluering af aktiviteten skal du reflektere over din egen handlekompetence. Find evt. inspiration i følgende spørgsmål: Din egen professionelle/personlige/private rolle? Giv eksempler. Hvem er jeg som fagperson? Hvad vil jeg gerne blive bedre til? Hvilke kompetencer har jeg/ønsker jeg? Hvad har jeg lært? Hvilke praktikmål har jeg arbejdet med? Når du kommer tilbage fra praktik skal du bruge dine refleksioner og observationer til at udarbejde et skriftligt produkt i projektform.\n9 Praktik 2: Skole- og praktikopgave 2 - Pædagogiske læringsmiljøer I denne opgave skal du have fokus på pædagogiske læringsmiljøer. Læringsmiljøer er grundlaget for børns/unges/voksnes læring, trivsel og udvikling. Når du som pædagogisk assistentelev organiserer og faciliteter læringsmiljøer, skal du have målgruppens behov og udviklingstrin for øje, og forberedt på spontanitet og ændringer i løbet af dagen. Du skal reflektere over samspillet mellem de pædagogiske intentioner og målgruppens behov. I arbejdet med læringsmiljøer er det vigtigt at medtænke begreber som inklusion, kulturer, fællesskaber, mangfoldighed og engagement 1) Observer forskellige organiserede og uorganiserede læringsmiljøer på din praktikplads. Udvælg et af læringsmiljøerne med fokus på mangfoldighed og fællesskab 2) Skriv dine observationer ned 3) Reflekter skriftligt over din observationer. Anvend de teorier som du har tilegnet dig i tema 1, 2 og 3. Du skal koble din teoretiske viden med dine observationer, og reflektere videre over hvilke ændringer du vil foretage i forhold til målgruppen. Og have særlig opmærksomhed på de kulturer, der er på dit praktiksted. Kulturer kan være både anden etnicitet samt arbejdspladskulturer, klassekulturer og team/gruppekulturer. Tag udgangspunkt i nedenstående spørgsmål: Hvordan kan jeg som pædagogisk assistent medvirke til at sætte rammer og understøtte læringsmiljøer der udvikler målgruppens udvikling, trivsel og læring? På hvilken måde har læringsmiljøet fokus på målgruppens mangfoldighed og fællesskab? Skriv dine svar og overvejelser ned i et dokument og aflever det elektronisk. Dokumentet kan bestå af noter, mindmap, tekst suppleret med billeder mm. Analyser dine observationer og vurder hvilke tiltag du vil foretage. Når du kommer tilbage fra praktik skal du bruge dine observationer og refleksioner til at udarbejde et skriftligt produkt i projektform.\n10 Praktik 3: Skole- og praktikopgave 3 - fagidentitet Du har nu bestået dine uddannelsesspecifikke fag, valgfrit specialefag og grundfag. Du er nu næsten færdig med din uddannelse til pædagogisk assistent. Du er nu i gang med din 3. praktik og det er tid til at reflektere over din fagidentitet. I første praktik blev du bedt om at tage stilling til din egen professionelle rolle. Nu har du fået en større viden og en bedre indsigt i dit fag og derfor skal du reflektere over følgende spørgsmål: 1. Hvordan indgår jeg som pædagogisk assistent i relationer med børn/borgere, forældre/pårørende, kollegaer m.fl.? 2. Hvordan kommunikerer jeg som pædagogisk assistent med børn/borgere, forældre/pårørende, kollegaer m.fl.? 3. Hvad er min rolle som professionel fagperson i det daglige pædagogiske arbejde? 4. Hvordan indgår mit pædagogiske grundsyn og mit menneskesyn i min faglige profil? 5. Hvilke handlekompetencer har jeg som pædagogisk assistent til at understøtte pædagogiske læringsmiljøer? Indsæt refleksioner og eksempler i modellen om de tre PPP og anvend den teoretiske viden du har tilegnet dig gennem uddannelsen. Nedskriv refleksionerne og aflever dokumentet elektronisk. Når du starter i skoleperiode 4, skal du bruge dine refleksioner og eksempler til at arbejde med din fagidentitet.\n11 Understøttende opgaver, som kan anvendes til at arbejde med specifikke praktikmål Via linket nedenfor findes 9 opgaver, som der kan arbejdes med i praktikken og som kan understøtte eleven i at arbejde med specifikke praktikmål. Disse opgaver er ikke obligatoriske opgaver, men opgaver man kan vælge at bruge efter behov og til at understøtte arbejde med praktikmålene: Litteratur anvendt på den Pædagogiske Assistentuddannelse: Kommunikation og digital kultur. Trine Reinholdt Gath (red.). Munksgaard 2016 Sundhed, krop og bevægelse. Michaela Jørgensen (red.). Munksgaard 2016 Pædagogik og psykologi. Karina Dørr Pedersen (red). Munksgaard 2016 Aktiviteter, kultur og natur. Anette Juhl, Susanne Kjeldstrup. Munksgaard 2016 Dansk Pædagogisk assistent. Marlene Lysemose, Munksgaard 2012 Samfundsfag, niveau D og C. Rasmus Christensen, Bjørn Bue Houmann og Peter Lind, Munksgaard 2017 Praktik-Bogen. Cecilie Bogh m. fl., Munksgaard 2017\nPIXI udgave af den Lokale Undervisnings Plan (LUP) Social- og sundhedsassistentuddannelsen SOSU ZBC\nPIXI udgave af den Lokale Undervisnings Plan (LUP) Social- og sundhedsassistentuddannelsen SOSU ZBC En håndbog til praktikken, som skal modtage Social- og sundhedsassistent elever i praktik. Håndbogen


PressReader - BT: 2015-03-28 - Guitargud med indre dæmoner\nGuitargud med indre dæmoner\nBT - 2015-03-28 - NAVNE - Michael Charles Gaunt micg@ berlingske. dk\n70 ÅR I OVERMORGEN\n’ Clapton is God’. Så kort kan det siges. Eller skrives.\nOrdene stammer ifølge myten fra en graffi ti- overmalet væg på en undergrundsstation i London i midten af 60erne. Den unge Eric Clapton var netop sprunget ud som superguitarist i John Mayall & The Bluesbreakers og satte nu London på den anden ende med sine vildt ekspressive solo- ridt over gribebrættet på sin Gibson Les Paul.\nDen blues- inspirerede Clapton var her, der og allevegne i 60erne. Konstant i bevægelse. Allerede i 1963 kom han som blot 18- årig med i The Yardbirds. Men da han fandt gruppens lyd for poppet, valgte han i 1965 at forlade dem til fordel for John Mayall & The Bluesbreakers. Her etablerede han sig hurtigt som den egentlige stjerne, hvorfor han allerede i 1966 søgte videre og dannede supergruppen Cream sammen med bassist Jack Bruce og trommeslager Ginger Baker.\nCream bragede igennem\nCreams andet album ’ Disraeli Gears’ gjorde gruppen til et af tidens mest populære navne med et milli- on- salg på begge sider af Atlanten i 1967. Men gruppens interne stridigheder og et heft igt forbrug af alkohol og stoff er fi k bandet til at gå i opløsning i 1968 – samme år som Clapton leverede soloen til The Beatles’ smukke ’ While My Guitar Gently Weeps’.\nSiden fulgte udgivelser med Blind Faith og Derek & The Dominoes, inden Clapton røg ud i et heft igt heroin- misbrug i begyndelsen af 70erne, bl. a. som følge af en ulykkelig forelskelse i vennen George Harrisons hustru Pattie Boyd ( hende fra ’ Layla’). Det lykkedes dog eft er et par år at komme ud af heroin- misbruget og få sat gang i en lang og fl ot solokarriere, der har budt på højdepunkter som ’ Slowhand’ ( 1977) og hit som ’ Cocaine’ og ’ Wonderful Tonight’.\nSideløbende med karrieren har Slowhand måttet slås med både indre dæmoner og uforudsete tragedier, der har vævet sig ind og ud af hinanden på djævelsk vis.\nMistede fem- årig søn\nDa det endelig lykkedes ham at blive gift med Pattie Boyd i 1979, havde han erstattet stoff erne med et galopperende alkoholforbrug, og han fi k blandt andet to børn udenfor ægteskabet i midten af 80erne. Den yngste af dem - drengen Conor – døde i 1991 eft er et tragisk fald ud ad et vindue. Han var blot fem år gammel. En knust Clapton skrev kort eft er ’ Tears In Heaven’, der i dag står som en af hans mest populære sange.\nI de senere år er det endelig lykkedes ham at fi nde den stabilitet og familie- lykke, som han aldrig fandt, da hans karriere kørte på højeste blus. Alkoholen og stoff erne har han for længst lagt bag sig, og han har siden 2002 været gift med Melia McEnery, som han har fået tre børn med. Musikalsk er han stadig særdeles aktiv og har senest udgivet albummet ’ The Breeze – An Appreciation Of JJ Cale’ i 2014.\nEn dybt koncentreret Eric Clapton med endnu et soloridt over gribebrættet på sin Gibson. Foto: EPA


Læs her hvordan Apollo behandler personlige oplysninger og bruger cookies.\nPå denne side kan du læse mere om, hvordan Apollo behandler personlige oplysninger og bruger cookies. Apollo beskytter dit privatliv. Derfor vil vi gerne informere dig om en vigtig ændring i, hvordan vi håndterer dine personlige oplysninger.\nDen 25. maj trådte et nyt databeskyttelsesforordning i hele EU i kraft. GDPR, som står for den generelle databeskyttelsesforordning. Kravene til, hvordan virksomheder kan behandle dine personlige data, skærpes. For Apollo er det vigtigt, at du føler dig sikker omkring, hvordan vi behandler dine personlige oplysninger. Som følge af GDPR har vi derfor opdateret vores privatlivspolitik. Her kan du læse, hvordan vi gemmer og bruger dine data.\nHar du spørgsmål er du velkommen til at kontakte vores databeskyttelsesansvarlige på følgende e-mailadresse: databeskyttelsesansvarlige@apollorejser.dk eller pr. post til: DER Touristik Denmark, Att: ”Databeskyttelsesansvarlige”, Lersø Parkalle 112, 2100 København Ø.