Når tro på Jesus er en åben krigserklæring mod regeringen | Dansk Europamission\nNæste indlæg: Mindeord: Torsten HvidtForrige indlæg: Nødlidende i Syrien har brug for nødhjælp og omsorg denne vinter\nNår tro på Jesus er en åben krigserklæring mod regeringen\nI Iran overvåger, arresterer og retsforfølger regeringen de kristne i en grad, så mange af dem flygter fra landet. På trods af forfølgelsen vokser kirken dog eksplosivt.\n”Jeg vil gerne til Iran, møde nogle af de kristne og skrive om det,” proklamerede jeg frisk og frejdigt på kontoret. Jeg var stadig relativ ny i at arbejde for de forfulgte kristne, så chefen smilede og forklarede mig, at det var for farligt at tage til Iran for at arbejde med mission. Hvis jeg bare skulle være turist, så ville det være relativt ufarligt, men på en arbejdsrejse gik det ikke. Jeg tog hans ord for gode varer og begyndte i stedet at kontakte nogle af de iranere, der er flygtet til Vesten for at høre deres historie om at være kristen i Iran.\nUndervejs begyndte det at gå op for mig, hvorfor det var fornuftigt nok ikke at drage til Iran og interviewe lokale kristne.\n”Jeg ville ønske, jeg kunne sidde på gaden og tale med folk om tro, læse offentlig i min bibel og bare være fri,” fortæller Babak*, hvis møde med kristendommen startede, da han tilfældigvis fandt sin storebrors gemte bibel. Han var hemmelig kristen, og tog Babak med i kirke. Storebroren blev oplært af folk fra Dansk Europamissions samarbejdspartner ELAM, og rejste rundt i Iran for at støtte menigheder og oplære nye kristne.\n”Men han blev arresteret, og så fandt vores far ud af, at han var kristen. Han blev rasende, og min storebror flygtede ud af landet for at komme væk fra hans vrede. Da jeg blev kristen, tog min far det mildere for ikke også at miste sin anden søn. I stedet forsøgte han en ny taktik. Han ville have mig til at praktisere troen for mig selv. Det var okay, at jeg var blevet kristen, læste i Bibelen hjemme, bad og levede som kristen derhjemme – bare ikke i offentligheden.”\nDet gik fint, indtil Babak tog på det samme kursus som hans storebror.\n”Da jeg kom hjem, var jeg så optændt og brændende for at fortælle mennesker om Jesus. Jeg gik på gaden, talte med folk, bad for dem og drev mission. Jeg gik og ventede på, at der ville ske noget slemt og vi ville blive arresteret, men det skete ikke. Jeg begyndte også at tale om tro og læse i Bibelen med min mor. Hun kom til tro, og stille og roligt spredte det sig i familien. Lidt efter lidt kom min svigerinde, min bror, min fætter, hans kone, en af mine brødres venner og flere endnu for at høre, synge og bede sammen. Vi begyndte at mødes i hjemmet og til sidst var vi 10 personer i vores husmenighed. Da det bare var min mor og jeg, som troede, så plejede min far at gå en tur, hver gang vi begyndte at lovsynge eller læse i Bibelen. Men da vores familie begyndte at komme i så stort tal, og menigheden voksede, blev han bange. Han turde ikke gå ud, og mens vi læste, lovsang eller bad, tjekkede han konstant vinduerne. Han sørgede for, at de var helt tæt lukket af frygt for, at vi skulle blive opdaget. Men nogle gange bød han også ind eller gengav nogle af de islamiske filosoffers pointer.”\nMed tiden tog faderen også imod Jesus, så nu er hele Babaks nære familie kristne. De kom sammen i husmenigheden, men der var altid en risiko for, at regeringen ville finde dem og arrestere dem.\n”Vi forsøgte at være så forsigtige som muligt samtidig med, at vi ville dele evangeliet. Da jeg kom tilbage fra kurset, vidste jeg, at der var en chance for, at jeg ville blive arresteret og miste min frihed – og måske mit liv. Men når du har sådan en lille gruppe, der frygter og presses af dem udenfor, så bliver du tættere indad. Når vi lovsang eller læste Bibelen, rørte Gud os. Gud gjorde noget ved os i vores lille kirke. Han bevægede os. Guds legeme er noget særligt. Når du bliver forfulgt, så fokuserer du på Gud – for han er det eneste og det centrale. I vesten er der ikke den samme forfølgelse, og det gør, at nogle kristne fokuserer mindre på det centrale. I Iran, når du bliver forfulgt, så holder du kun fast på det ene centrale, for du kan ikke andet end at afhænge af Gud,” fortæller Babak, der efter nogle år blev nødt til at flygte fra Iran. Nu underviser han kristne iranske ledere fra udlandet og prøver at give dem værktøjer til at nå mennesker med evangeliet.\nDet gør han sammen med kollegaen Rahim*, der særligt fokuserer på discipelskabet og oplæring af de nye kristne.\n”Mange af de nye kristne kommer ud af landet på et kort kursus, hvor jeg, Babak og nogle flere underviser dem om evangeliet, Helligånden, evangelisering og særligt discipelskab. Der er et stort behov for udrustning og oplæring af de nye kristne. Inde i Iran er der ikke bibelskoler og kun få muligheder for fysisk fællesskab mellem kristne, så vi finder andre måder at undervise og være i kontakt med dem på. Men det er svært, og de kristne ledere i Iran må ofte afholde sig fra at have kontakt med hinanden for at beskytte deres kirkenetværk. Det er for at undgå, at efterretningstjenesten kan finde dem alle, hvis de skulle finde én menighed,” forklarer Rahim, der selv er på efterretningstjenestens sorte liste og bliver arresteret, hvis han sætter sine fødder på iransk jord.\nRahim blev kristen i en officielt registreret protestantisk kirke, men de er næsten alle sammen blevet lukket af regeringen i de seneste år. Det har i stedet sat fart på spredningen af undergrundskirker, som langt de fleste kristne i Iran er en del af.\n”Uden de officielle kirker og rammer, så er det blevet sværere og mere risikabelt at oplære de nye kristne. Men det er så vigtigt, at det sker, for når muslimer kommer til tro, så har de en masse problemer og udfordringer fra deres tidligere liv. Der er meget i deres liv, der skal helbredes og arbejdes med – sjælesorg, åndelig kamp, indre helbredelse, relationer, synd – og derfor er discipelskab og oplæring så vigtigt. Men når de ældre kristne hjælper og leder de yngre, så ser vi gode resultater.”\nI takt med, at de nye kristne lærer mere og mere om Jesus, så vil de ofte også blive mere aktive i evangelisation og kirkeplantning. Med den øgede aktivitet følger ofte et større pres fra regeringen. Det oplevede Rahim også.\n”Jeg havde levet et stille liv i de første år af mit kristenliv, men da jeg kom tilbage efter et kursus med ELAM, så blev jeg aktiv i evangelisering og begyndte at lede en husmenighed og plante nye. Det ændrede min situation, og efterretningstjenesten kom efter mig. Sådan er det i Iran – regeringen går efter de aktive kristne, dem, der måske leder en huskirke, evangeliserer eller distribuerer Bibler. Og så går de efter dem.”\nRahims familie blev også chikaneret af regeringen på grund af deres søns tro, så da Rahim skulle giftes, fik de et udrejseforbud, og Rahim måtte blive gift uden sine forældre.\n”Det er forfærdeligt ikke at kunne komme tilbage til sit hjemland, og jeg ville have elsket at have mine forældre med til brylluppet. Det er hårdt, men det er sådan, det er. Jeg elsker at drive mission i Iran, og jeg elskede det, da jeg var der. Når du gør Guds vilje, så forfølges du. Nogle stræber selv efter forfølgelse, men det er ikke meningen. Men hvis du ved, at du gør Guds vilje, og du bliver forfulgt på grund af det, så er det okay. Når der kommer hårde tider, så mærker du virkelig Guds nåde og kærlighed – og den er nok for mig. Når du er tæt på Gud, så er det al forfølgelse og lidelse værd,” fortæller han mig med et blik, som jeg har mødt hos mange af de forfulgte kristne, jeg har talt med. At kende Jesus er det hele værd – fængsel, lidelse, fyringer og som yderste konsekvens døden.\nReza er efterhånden en gammel mand, og han blev kristen i Iran for mere end 40 år siden. I alle årene har han arbejdet for at Guds rige i Iran skal vokse. Sideløbende har regeringen forsøgt at stoppe væksten ved at forfølge de kristne. Men uden held.\n”Det er meningen, at forfølgelse skal stoppe folk fra at komme til tro. Og den skaber også frygt. Det gør den. Men den skaber også et sammenhold i lidelserne for de iranske kristne. Og på trods af forfølgelserne, så er der vækkelse i Iran. Men den har været længe på vej. I de første år efter den islamiske revolution i 1979 gav 8 kristne deres liv for Jesus. De betalte prisen og blev martyrer. Forfølgelse leder ikke til vækkelse, men den giver både udholdenhed og muligheder for at dele evangeliet,” fortæller Reza, inden hans britiske kollega Charlotte* supplerer.\n”Når de kristne er villige til at lide for deres tro, så bliver venner og familie opmærksomme på dem og på troens betydning for dem. Det får dem til at stille spørgsmålet om, hvad der er så vigtigt med ham Jesus, at den kristne vil gå med ham i fængsel. Det åbner for samtaler, trosvandring og evangelisation. Og så giver forfølgelsen den kristne en intimitet med Jesus og en afhængighed af ham,” fortæller hun, inden Reza igen tager ordet.\n”Der er ikke problemer med at evangelisere i Iran – hvis du ikke evangeliserer, så er det fordi, du er doven,” siger Reza med et smil.\n”Omtrent 80-90% af de Nye Testamenter, der deles ud på gaden i Iran, bliver modtaget. Og hvis du har tid og ressourcer til at blive ved alle modtagerne, så ville halvdelen af dem komme til tro. Men spørgsmålet er, om du har du tid og ressourcer til at oplære dem alle? Og har du overhovedet mulighed for at blive der længe nok? Ofte har du ikke, for så bliver du ramt af forfølgelsen, og regeringen vil arrestere dig. Der er en åbning for evangeliet i Iran, og Gud arbejder hernede. Men muslimerne har brug for at høre Ordet om Jesus. Det gælder jo også i Danmark, Storbritannien og resten af verden. Mennesker må høre om Jesus, lære ham at kende og se, at han er deres frelser,” understreger Reza, der i mange år har været eftersøgt af den iranske efterretningstjeneste.\n”I Iran er en af måderne at være i mission på faktisk at være i opposition til regeringen. Den iranske regering er et præsteskab, og staten er en islamisk politistat, så hvis jeg offentligt holder fast på min tro, så går jeg direkte imod dem. Alle ved, at det er farligt at være kristen i Iran, og når en ikke-troende iraner så møder en kristen, der siger kom og følg Jesus, så gør det noget ved dem og udfordrer dem. For enten tænker de, at han er vanvittig, eller også har han oplevet noget så fantastisk, så det er værd at undersøge nærmere og følge.”\nAt tro på Jesus i Iran er en åben krigserklæring mod regeringen, og det skaber opmærksomhed. Men det giver også forfølgelse og hvert år arresteres hundredvis af kristne. Nogle bliver bare hentet ind til afhøring og løsladt kort efter, mens andre mærkes for livet af mødet med den hårdhændede iranske efterretningstjeneste.\n”Én gang om ugen fik jeg 10 minutters frisk luft, og én gang om ugen fik jeg et fem minutters bad. Min celle var 2×1,5 meter, og toilettet var også derinde. Der var én pære i loftet, der lyste døgnet rundt, så jeg hverken kunne have privatliv eller sove. Mens jeg var i fængslet, kunne jeg høre, hvordan de bankede en af de andre kristne i en nabocelle,” fortæller Nader.\nNår de kristne arresteres, stiller retten urealistisk høje krav om kaution, så familier er nødt til at gældsætte sig for at få deres familiemedlemmer ud. Og når de kommer ud af fængslet, så fortsætter chikanen.\n”Efterretningstjenesten blev ved med at ringe til mig, min familie og mine venner og chikanere os. De chikanerede alle dem, jeg var i kontakt med, ligesom de også ringede på mit arbejde og pressede min chef og mine kolleger. Jeg indså, at det ikke var sikkert for mig at have kontakt med nogen,” fortæller Ladan om tiden efter sin løsladelse. Nogen tid efter flygtede hun ud af Iran.\nEfterretningstjenesten er altid ude efter kristne husmenigheder, evangelister og ledere, mens det officielle Iran lægger pres på alle dele af livet. En kristen konvertit blev af dommeren i en skilsmissetvist sat overfor valget om at frasige sig troen og få forældremyndigheden over sin datter. Den kristne mor nægtede, og faderen fik datteren. Mor og datter har ikke set hinanden i 7 år.\n”Der væltede en håndfuld mænd ud af bil, gav mig bind for øjnene, bagbandt mig og kastede mig ind i bilen. Hele vejen i bilen bankede de mig. De råbte mig i hovedet, og jeg var så chokeret, at jeg slet ikke kunne tænke. Jeg vidste ikke, hvor jeg blev kørt hen, men måske var det et fængsel, en politistation eller et hemmeligt sted for efterretningstjenesten. Jeg kunne høre, at der var mange, der råbte, skreg og larmede, men jeg havde bind for øjnene og kunne ikke se noget. Jeg blev stadig slået, og selvom de holdt få pauser, så kom de hele tiden igen for at banke mig. De første timer blev jeg ikke spurgt om noget, men agenterne sagde, at jeg var kristen og fortsatte med at slå. Jeg blev beskyldt for at være en spion for Israel og en missionær i Iran, der ville snyde folk til at blive kristne. Jeg nægtede at være spion, løgner eller kristen, men det gjorde ingen forskel. De påstod, at de havde film og billeder af mig, og fortsatte med at banke mig. Til sidst tvang de mig til at skrive under på tre stykker hvidt papir. Jeg skrev under, og så kunne de jo selv udfylde anklagen bagefter,” fortæller Hamid, mens han viser mig arrene på sin krop.\nDa agenterne var færdige med ham, smed de ham af på en ikke færdigbygget vej udenfor byen. Han turde ikke gå til sygehuset, fordi han var bange for, at de ville anmelde ham, når de så sårene på hans krop. Så de måtte hele af sig selv. Da Hamid var genforenet med sin kone, flygtede de straks ud af Iran.\nDet er realiteten i et land, hvor de kristne bliver flere og flere, men hvor de stadig udgør mindre end 1 % af befolkningen. Regeringen presser og forfølger de kristne, men missionen ser ikke ud til at lykkes, for evangelisationen fortsætter, og kirken vokser. Forfølgelse er en del af livet som kristen i Iran, men det er det hele værd, når det er for Jesu skyld. Det er budskabet fra de iranske kristne, og det må udfordre os her i Danmark. For forfølgelse er vel også en del af at være kristen alle steder på jorden?\nDet spørgsmål tygger jeg lidt på, men jeg er i hvert fald blevet klar over en ting. At med en så aggressiv efterretningstjeneste er det nok meget fornuftigt, at min chef ikke lod mig tage til Iran for at interviewe det stadigt stigende antal kristne. Heldigvis kan jeg stadig bede for den iranske kirke og forsøge at støtte den udefra, som Babak, Rahim, Reza, Charlotte og mange andre gør. Kirken har brug for støtte, for iranerne har brug for evangeliet.\nDet er eksiliranernes klare budskab, og ingen sagde det så skarpt som Rahim:\n”Jesus vidste, at han skulle dø på korset for os alle. Jeg vidste, at jeg måtte give mit liv til mission for Gud –for at Iranerne kan møde Ham! Jeg har så mange venner, som jeg gerne vil hjælpe – hjælpe hen til Jesus. Der er så mange fantastiske mennesker i Iran, der har et svært liv – både på grund af regeringen, men også på grund af islam. Når du kommer til lyset fra mørket, så vil du gerne tilbage i mørket og besejre det med lyset. Jeg ønsker, at hele det iranske folk kan opleve friheden i Jesus – men for det, så skal de høre om ham.”\nBed for Iran og for de iranske kristne. Bed om, at vækkelsen må fortsætte, og at de kristne må få udholdenhed til at holde ud.\n*Navnene er ændret af sikkerhedshensyn.\n21. dec. Guds hjerte for Afghanistan\nMindeord: Torsten Hvidt 30. dec.


Birkerød Parkvej 166, 2. th.\nDebat I artiklen ”Frustrerede forældre søger mod privatskolerne” udtaler Formanden for Børne- og skoleudvalget, Daniel E. Hansen, at den øgede interesse for privatskoler blot er et øjebliksbillede.\nJeg finder det bekymrende, at formanden slet ikke er realistisk omkring de store konsekvenser de ”måske” kommende skolestrukturændringer vil få, og sågar allerede har skabt med opskrivninger til privatskoler, og elevflytninger til skoler i andre byer.\nJeg er med i mange af Rudersdal Facebook-grupperne, og her ses det tit, at tilflyttere til kommunen efterlyser råd og anbefalinger hvad angår skoler mv. Det er også kendt viden, at familier tager en onlinesøgning om en kommune, hvis de overvejer at flytte dertil. Og det er jo ikke for sjov, at man indenfor marketing siger: ”Der skal 10 gode kundeoplevelser til, for at opveje èn dårlig kundeoplevelse”… For utilfredse kunder har langt større tendens til at fortælle om deres oplevelser. Tag ikke fejl, det samme ses når det gælder forældre - og deres meninger om skoler og institutioner.\nDen bedste evne en politiker kan have, er evnen til at lytte. Netop fordi man som politiker bad om borgernes tillid, og er valgt ind for at varetage borgernes interesser på den bedst mulige måde. Når man så kan læse Daniel E. Hansen udtale ”Der kommer ikke ro på området, bare fordi der kommer en beslutning. Det kræver seriøst arbejde med implementering af strukturændringerne sammen med skolebestyrelser, medarbejdere og forældre”, så lyder det som om, at beslutningen om en skolestrukturændring ER taget.\nHar alle møderne med forældre, samt høringen blot været bedrag for at vildlede?\nFormanden for Børne- og Skoleudvalget er uddannet jurist, så han burde om nogen være bekendt med forskellen på troværdighed og utroværdighed. Hele dette forløb kan nærmest beskrives som at føre en retssag uden troværdig bevisførelse, og så blot dømme efter egne politiske holdninger.\nElevprognosen for Bistrupskolen er forkert. For 2019/2020 har man anslået elevtallet for 427, men i virkeligheden er tallet 449 elever. Det er 22 elever der ”mangler” i prognosen, næsten en hel klasse!. Hvis det er hvad man danner beslutninger på, så er det ikke særlig troværdigt. Det her burde handle om hvad der er bedst for kommunens børn, fremfor, om hvad man politisk vil have gennemført uanset hvad.\nPubliceret 02 October 2019 10:30


Tåkrummende og hårdt: Camilla og Nicolas fra 'Gift ved første blik' ser tilbage på turbulent ægteskab | Kultur | DR\nGIFT VED FØRSTE BLIK 2019\nTåkrummende og hårdt: Camilla og Nicolas fra 'Gift ved første blik' ser tilbage på turbulent ægteskab\nHvordan oplevede Camilla og Nicolas at deltage i ’Gift ved første blik’? Og hvor er de i dag?\nCamilla Ellekilde Høj og Nicolas Feer var det eneste af de fire par, der deltog i 'Gift ved første blik' i 2017, som forblev gift ved eksperimentets afslutning.\n25. aug. 2019 kl. 14.59\nÉt par løb med særligt stor opmærksomhed, da fjerde sæson af ’Gift ved første blik’ løb over skærmen på DR1 i 2017.\n'Gift ved første blik' er et dansk koncept, der blev sendt første gang i 2013.\nI år har der været rekordmange ansøgere med over 600 tilmeldinger.\nDu kan streame programmet på DR TV.\nHør også podcasten 'I røven af....', hvor Frederik Dirks Gottlieb og Kasper Lundberg efter rulleteksterne dissekerer programmet med de medvirkende.\nVuggestuepædagogen Camilla Ellekilde Høj havde en tendens til at falde for drengerøvsagtige surferdudes. Men det var ikke en langhåret surferdude, der ventede på hende foran giftefogeden. I stedet ventede - ifølge ham selv - verdens mindst eksotiske franskmand, Nicolas Feer.\nSådan begyndte et af de mere turbulente arrangerede ægteskaber i programmets historie. Vi fulgte de to igennem op- og nedture. Men da sæsonen nåede sin afslutning, valgte Camilla og Nicolas alligevel at forblive gift.\nHvordan var det at være med i 'Gift ved første blik'? Hvordan gik det dem derefter? Og hvor er de to i deres kærlighedsliv i dag? Vi har talt med ’Gift ved første blik’-parret her to år efter, de sagde ja til hinanden.\nCamilla fortalte i programmet, hvad hun tænkte, da hun så Nicolas første gang: 'Han ser sød ud. Han er en lav fyr. Det er det, jeg tænker.' (© (c) DR)\nDer er ingen tvivl om, at drømmen for mig var at finde den eneste ene. Jeg havde ikke set et eneste afsnit, men jeg syntes, ’Gift ved første blik’ lød vildt fedt. Tænk, hvis man via nogle eksperter og statistik kan møde en, man passer sammen med. Så jeg sendte en ansøgning. Dagen efter blev jeg ringet op og spurgt, om jeg kunne komme til casting, og så begyndte jeg at drømme.\nHerefter tog det nærmest et halvt år med alle de her tests. Det var den fedeste proces, og jeg misunder alle dem, der skal igennem det nu. Det var en Dantes rejse; man fik vrænget sit indre ud, kigget på det og belyst det. Og man skulle tage stilling til nogle ting, som man i sit almindelige datingliv slet ikke tog stilling til.\nEksperimentet var spændende. Man var et følelseshav hele tiden, det kørte op og ned i ens krop. Jeg synes, jeg kæmpede en brav kamp, og jeg ville ønske, jeg var tiltrukket af Nicolas. Jeg blev ved, og jeg kæmpede, fordi eksperterne sagde, at man skulle give det tid.\nDet var tåkrummende at se sig selv på tv, men det gav mig også større selvindsigt. Det gjorde mig bevidst om, at jeg måske var en smule hård. Jeg følte dog også, at jeg blev vinklet meget som hende den hårde. Det førte til, at jeg blev kendt som hende den lidt sure strigle, som gerne ville lave om på Nicolas.\nNicolas lod sig barbere på Camillas opfordring. En begivenhed, som gjorde, at Camilla modtog mange hadbeskeder på Facebook. (© (c) DR)\nVi valgte at blive sammen ved sæsonens afslutning. Det var godt for os at prøve at være os selv uden kameraer, men vi var i bund og grund for forskellige. Vi prøvede vitterligt. Vi holdt nogle pauser, og det øgede forståelsen mellem os. Men det blev aldrig til den store kærlighed.\nI et forhold er man nødt til at udspringe af de samme værdier. For mig var familie rigtig vigtig. Det var det også for Nicolas, men det var vigtigere for mig. Og jeg var opdraget med at tiltale mennesker pænt. Det var dæleme noget af det, vi kæmpede med; måden vi kommunikerede med andre mennesker.\n- Camilla og Nicolas' store udfordring er, at de er meget forskellige, når det kommer til orden og kaos, sagde antropolog Trine Demant i et af programmerne. (© (c) DR)\nJeg troede, jeg havde fundet kærligheden på Tinder. Vi var sammen i lidt over fire måneder, men så kom det til issuet med børn. Han havde børn i forvejen, og han troede, han ville have flere børn. Men så kom han frem til, at det ville han ikke, og derfor var vi nødt til at gå fra hinanden.\nSå jeg kom tilbage på datingmarkedet. Men nu er jeg lige hoppet af igen, fordi jeg lidt ser en, som jeg håber, bliver til noget mere. Men det er meget nyt. Håbet og drømmen er der stadigvæk.\nTil de nye deltagere vil jeg gerne sige: Husk at nyde det. Selvom det er hårdt, og selvom der er mange tanker, ting at tage stilling til og følelser. Og prøv at give jer alt det, I kan, for lige pludselig er det ovre. Og hold op, hvor ville jeg bare gerne gøre det en gang til.\n- Jeg frygter lidt, at jeg ikke er nok for hende, fortalte Nicolas Feer lige inden, han og Camilla skulle møde hinanden første gang under deres bryllupsceremoni. (© (c) DR)\nJeg syntes, eksperimentet lød som en spændende ting at prøve. Jeg så det lidt som et eventyr. Det var spændende, uanset hvad der ville komme ud af det. Jeg havde det ikke sådan; ’Jeg skal bare have en kone, ellers er det hele mislykket.’ Men jeg tænkte, at hvis jeg fandt den eneste ene, var det en kæmpe bonus.\nDet var helt vildt hårdt at være med. Der var ikke plads til ret meget af mig i Camillas liv. Hun syntes også, det var hårdt. Det skal dog siges, at vi havde nogle gode aftener. Vi hyggede os nogle gange. Det er ikke, fordi, det var Auschwitz på nogen måde. Men det var hårdt.\n- Der er ingen tvivl om, at vi er meget forskellige. Måske for forskellige. Det kan både betyde, vi ender med at have et godt forhold. Det kan også betyde, at vi bare ender med at skære hinanden i småstykker på en eller anden måde, sagde Nicolas imod slutningen af eksperimentet. (© (c) DR)\nVed eksperimentets afslutning følte jeg stadig, der var noget at hente, selvom det havde været svært i starten. Jeg tænkte, at hvis kameraerne kom væk, ville det måske give hende en chance for at åbne lidt mere op, være lidt mere afslappet og mindre anspændt.\nVi var gift i yderligere to en halv måned. Efter en måned begyndte vi at skændes rigtig meget, og der skete en masse lort. Så blev vi skilt, men derefter ringede hun og græd og åbnede op og var sårbar og menneskelig. Det vakte min interesse, og så begyndte vi at date. Det gjorde vi et par måneder, og så var det slut.\nJeg kan godt forstå, at vi blev matchet, for vi kunne supplere hinanden godt. Jeg er god til at trives i kaos, mens hun er god til at opbygge struktur. På den måde kunne vi have været gode for hinanden.\n- Camilla er helt enormt smuk, hun har flotte øjne og en god udstråling, fortalte Nicolas Feer under en pause fra bryllupsfotograferingen. (© Nikolai Linares)\nJeg gik ind til eksperimentet med en idé om, at jeg gerne ville arbejde med min selvtillid over for kvinder. Det fik jeg rimelig godt styr på. Jeg ved, der er mange kvinder derude, som jeg intet er for. Men det betyder ikke noget, hvis der bare er én, jeg kan være noget for.\nJeg er i et forhold nu, og det har jeg været i næsten to år. Vi mødtes igennem Tinder. Jeg var ret udbrændt efter programmet og havde egentlig ikke lyst til at have en kæreste. Men så mødte jeg én, og så var det bare rigtig sjovt og hyggeligt. Det var en meget naturlig proces, og til sidst blev vi kærester, selvom det slet ikke var det, jeg var på udkig efter.\nMit største råd til de nye deltagere er: Arbejd med dine egne forventninger - de bliver din største fjende. Få forventningerne helt ned. Glem at du overhovedet har forventninger og tænk i stedet over, hvad du selv vil bringe til bordet. Og så bare vær åben og opmærksom på den anden. Lyt til de små signaler, partneren sender. Man skal ikke tro, at matchet betyder, at snakken falder og det hele bare kører. Matchet betyder, at der er potentiale i det lange løb.\n- Det bedste ved Nicolas er, at han tør sige sin mening, og at han er omsorgsfuld. Det bliver jeg lidt tiltrukket af, fortalte Camilla til kameraet, da bryllupsdagen var ved nå til enden. (© Nikolai Linares)\nGift ved første blik-ekspert: Jeg synes, de er seje\nMette Smidt er psykolog og en del af det ekspertpanel, som matcher parrene i 'Gift ved første blik'. Vi har stillet hende fire spørgsmål til Camilla og Nicolas' forhold.\nDer var meget knas i forholdet allerede under eksperimentet. Alligevel forblev Camilla og Nicolas gift efter eksperimentets afslutning. Hvorfor?\n- Jeg tror, de oplevede fremskridt i deres forhold, når de arbejdede for det, og nysgerrighed overfor de sider af sig selv, som de blev overraskede over. Derfor valgte de at give forholdet en chance under mere hverdagsagtige forhold, end eksperimentet tillader.\nHvorfor gik det galt mellem Nicolas og Camilla?\n- Mange ville give deres forskelligheder skylden, men der er mange gode parforhold med stor forskellighed. Men Camilla og Nicolas kom nok skævt fra start i forhold til den måde, de håndterede forskellighederne på. De konflikter, forskellighederne affødte, gjorde ondt på dem begge to, og når man selv har ondt er det svært at være positiv overfor sin partner i konflikter.\nVar de et godt match?\n- Jeg vil ikke sige, at de var hverken et godt eller et dårligt match, for vi håber selvfølgelig altid på at de finder kærligheden.\n- Der er ingen tvivl om, at de udfordrede hinanden på mange måder. Deres forskellige behov for nærvær og struktur med mere. Men omvendt kunne de også komplementere og udfordre hinanden godt – netop i kraft af deres forskelligheder.\nTror du, de lærte noget af eksperimentet?\n- De mærkede begge to nogle sider hos hinanden, de var frustrerede over, men de valgte alligevel at blive i forholdet en rum tid. Her kan man virkelig lære noget. Når man bliver konfronteret med sider af andre, der tænder følelser i en selv på godt og ondt.\n- Jeg synes, de er ret seje. Forholdet var tydeligvis var en svær udfordring. Men de blev i det og kæmpede og lærte forhåbentlig en masse af det. Det synes jeg, er sejt.


Spørgsmål til signaler - Sporskiftet\nSpørgsmål til signaler\nSkrevet af PerOlsen Torsdag d. 22/12/2016 - 11:13 Vist 1.450 gange\nJeg er ved at kigge på signaler til min bane, men jeg er lidt i tvivl om betydningen af specielt de forskellige I-signaler. Er der en af jer, der har signalreglementet gældende i 1970’erne?\nSådan som jeg forstår det er det grundlæggende:\nNederste grøn = kør\nNederste grøn + øverste grøn = kør igennem (skal den øverste grønne blinke?)Gul = forsigtig kørsel Men på I-signaler med forgrening bliver jeg i tvivl.\nPå listen over Banetjenestens signaler ...\n… kan jeg se to varianter af I-signaler med forgrening. Den ene variant har en gul lanterne i forgreningen og den anden en grøn.\nSe BT-1-004 og BT-1-006\nHvordan vises – og hvad betyder signalbillederne? Altså hvordan vises, at afgreningssporet benyttes?\nHvordan vises forsigtig kørsel?\nHvordan vises kør igennem for hhv. lige og forgrening?\nOg endnu en problemstilling:\nMin bane vil have en lille station med to spor. Umiddelbart før stationen er der en afgrening med et havnespor. Al kørsel på havnesporet er (så vidt jeg forstår) rangering.\nJeg kan forstå, at der skal placeres et I-signal udenfor rangergrænsen.\nMen hvad hvis der kommer et godstog, der skal direkte til havnesportet? Benyttes "stop og ryk frem" på I signalet?\nOg hvor placeres dværgsignaler?\nPU-signaler ved de to perronspor kan indeholde dværgenes signalbilleder, så dem har jeg tjek på.\nMen hvor placeres dværgene udenfor stationen?\nSkal der være et dværgsignal fra havnesporet, så man kan vise at man ikke må køre ud fra havneområdet?\nJeg har vedhæftet en sporplan over indkørslen. Tegn gerne signalplaceringer ind.\n« Klar til sporspærring Falster og Lolland foråret 2018 DSB signaler, blink frekvens »\nSkrevet af Alex Torsdag d. 22/12/2016 - 12:57\nHej, jeg har selv gjort brug af denne hjemmeside:\nSkrevet af je Torsdag d. 22/12/2016 - 13:04\nSiden begyndelsen af 1960-erne er der ikke ændret i de store principper med farverne, så du kan roligt tage udgangspunkt i det gældende sikkerhedsreglement (på Banedanmarks hjemmeside). Og der er også denne side:http://www.lundsten.dk/dk_signaling/sign_lex/index.htm\nDen øverste grønne er fast lys på DSB/Banedanmark strækninger. Det er en privatbaneting med blink øverst (eller mere korrekt: flakkende grøn). Om den grønne eller gule er i vingen betyder det samme hastighedsmæssigt som i den lodrette del. I-signaler med afgrening findes på stationer, hvor der er flere strækninger (Vejle, Skanderborg), eller hvis der køres ind til eksempelvis en rangerbanegård (Fredericia Rbg før den forsvandt) eller godstogsspor (Aalborg sydfra) (samt mange andre eksempler)\nPrøv at kigge i Banedanmarks signalreglement, §6, f. eks. side 69i, og kig også §45 (som dog ikke har forgreningsangivelsen med).\nKørsel på havnespor er rangering. Korrekt.\nPas på med begreberne. Rangergrænsen og stationsgrænsen er forskellige ting. Stationsgrænsen er der, hvor I-signalet står. Rangergrænsen er dertil hvor der må rangeres (inde fra stationen forstås).\n"Stop og ryk frem" benyttes ikke til den slags (men der går nogle historier om, at i hvert fald på visse stationer var det kutyme; selv har jeg hørt det i Hobro, men det er en omgåelse af reglerne).\nTeoretisk findes der ikke DV-signaler uden for stationerne, men ingen regel uden undtagelse. Bl. a. er der ved de bevægelige broer (Jernbanebroen over Limfjorden eksempelvis) DV-signaler, og i "de gode gamle dage" på Aarhus Havn (eller det var vel Århus havn), var der DV-signaler, som du ligesom indikerer.\nJeg vedhæfter mit bud:\nRød pil: I-signalet Blå pile: DV-signaler Grønne pile: PU-signaler Magenta pil: U-signal /Jan\nSkrevet af PerOlsen Torsdag d. 22/12/2016 - 13:02\nTak ... den kender jeg. Og ligeså Nederlands tegning fra Lokomotivet. Men de giver ikke svar på mine spørgsmål.\nSkrevet af je Torsdag d. 22/12/2016 - 13:09\nHvis det skal være hardcore, så skal du kigge i Anlægsbestemmelserne. Principperne gælder stadigt også bagud.\nSkrevet af PerOlsen Torsdag d. 22/12/2016 - 13:13\nDet var virkelig nyttig information. Jeg deler lige efterfølgende spørgsmål lidt op, da overskueligheden ellers nok går fløjten:\nMed hensyn til Banetjenestens signaler, er det så mig der er tungnem, eller er der byttet rundt på teksterne til de to signaler?\nSkrevet af PerOlsen Torsdag d. 22/12/2016 - 13:18\nOm den grønne eller gule er i vingen betyder det samme hastighedsmæssigt som i den lodrette del. I-signaler med afgrening findes på stationer, hvor der er flere strækninger (Vejle, Skanderborg), eller hvis der køres ind til eksempelvis en rangerbanegård (Fredericia Rbg før den forsvandt) eller godstogsspor (Aalborg sydfra) (samt mange andre eksempler)\nSå man benytter ikke forgreningssignalet i forbindelse med sporskift til forskellige perronspor?\nDet er så udelykkende sporskiftelanternerne, der viser togvejen?\nI så fald er det vel ret sent at lokoførere kunne se, hvilket spor de kom ind til?\nVille forgreningssignalet give mening i forhold til mit havnespor, eller skal jeg bare sætte et almindeligt I-signal?\nHvordan vil korrekt signalgivning være, hvis et godstog kommer ind og skal direkte i havnesporet?\nSkrevet af PerOlsen Torsdag d. 22/12/2016 - 13:20\nRød pil: I-signalet Blå pile: DV-signaler Grønne pile: PU-signaler Magenta pil: U-signal\nSuper ... det var nogenlunde det, jeg også var nået frem til. PU-signalerne skal vel være med indbygget dværgsignal også?\nSkrevet af Lars Skjærlund Torsdag d. 22/12/2016 - 14:26\nDu skal bruge et almindeligt I-signal.\nJeg tror, du har misset pointen med forgreningssignalet:\nHistorisk havde man i begyndelsen kun "signaler", der kunne vise "kør" eller "stop". Det blev relativt hurtigt til de klassiske armsignaler med en arm, der ender i en rund skive. Man talte på dette tidspunkt ikke så meget om I- og U-signaler, man havde blot "signaler". Siden begyndte man at stille signalerne op og bruge dem som det, vi nu kender som I- og U-signaler. Men stadig kun med een arm, hvilket betød, at en lokomotivfører, der nærmede sig en station, kun kunne se, om han måtte køre ind på stationen - ikke, om han måtte køre igennem den. Man var derfor nødt til altid at køre ret langsomt.\nDet var upraktisk, så man tilføjede et forsignal til I-signalet: Den ekstra arm, der ender i en svalevinge. Den fungerer som forsignal for U-signalet, så hvis svalevingen er hævet, kan lokomotivføreren regne med, at også U-signalet står på kør. I-signalet med to arme er altså et kombisignal, der indeholder såvel et signal: Armen med skiven - som et forsignal: Armen med svalevingen.\nDa man gik over til daglyssignaler, beholdt man denne tankegang - men byttede om på placeringen: Hvor forsignalet på armsignalet sidder nederst, sidder det øverst på daglyssignalet. Der er også derfor, du har en rød/grøn kombo nederst, mens du har en gul/grøn kombo øverst - gul er farven for forsignaler.\nMan anvender et forgreningssignal, når der er flere U-signaler på en station: Altså når der er flere udkørselsmuligheder. Du skal opfatte forgreningssignalet som et almindelig I-signal med flere forsignaler, der viser hvilket U-signal, der er sat længere inde på stationen. Det giver derfor ikke nogen mening at tale om et forgreningssignal, der skal vise togveje ind på stationen - forgreningssignalet viser togveje ud af stationen. Hvis din station er en forgreningsstation med flere udkørsler, skal du bruge et forgreningssignal - hvis ikke, skal du bruge et almindeligt I-signal.\nSkrevet af je Torsdag d. 22/12/2016 - 18:14\nI "de gode gamle dage" fremgik det af køreplanen, om et tog skulle standse eller holde. Faktisk måtte man kun lade et gennemkørende tog komme forbi I-signaler, når der vitterligt var mulighed for gennemkørsel, så jeg tror ikke, at det helt holder stik. Tværtimod skal man kigge på bremseforhold og hastigheder. Husk også på, at det først er ret sent og med fjernstyringes indførsel, at man begynder at tillade fleksibel sporbenyttelse. Tidligere var det fastlagt i togplanerne, hvilket spor et tog skulle benytte på en station, og dermed vidste lokomotivføreren når han fik "Kør" i et I-signal, hvilket spor, han kom ind på og hvilken hastighed, der skulle køres ind med. Skulle man ændre dette, så kreævedet det, at lokomotivføreren blev underrettet på forhånd, ellers måtte man standse toget ved I-signalet, og så vente til lokomotivfører kontaktede stationen for at få at vide, at der var ændret sporbenyttelse. Disse regler har faktisk været gældende ind for ikke så mange år siden.\nDenne ændring sker først i i 1961, hvor man bytter rundt på gul og grøn, se bl.a denne tråd på jernbanen.dk.\nDet er IKKE rigtigt. Jeg kan give mange eksempler på stationer med flere U-signaler uden forgreningsangivelse, bl. a. Ry og Odense. Forgreningsangivelsen anvendes primært, hvor der er mulighed for at komme til to forskellige strækninger (Skanderborg fra Aarhus, hvor man kører enten mod Horsens eller Silkeborg), men den kan også anvendes, hvor man f. eks. som i Aalborg (sydfra) enten kører ind i godstogssporene (21/22) eller fortsætter længere ind mod perronnerne.\nSkrevet af je Torsdag d. 22/12/2016 - 18:20\nPU-signalet er "pr. definition" altid med DV-signalet. De hvide lanterner i PU-signaler viser nøjagtigt det samme som et DV-signal, og fungerer også sådan.\nKigger man på det rent teknisk, så er de farvede lys i PU-signalet en "overbygning" på DV-signalet, og det er lavet sådan, at de farvede lys slukker for de hvide; herved sikrer man, at der er stor sandsylinghed for, at der er lys i signalet. I sikringsanlæggene er der (oftest; der er undtagelser) også overvågning af, at lysene er tændte, inden der kan vises signal til en togvej. Det er vist for omfattende at komme ind på her, men bl. a. på www.blokposten.dk er der udmærkede beskrivelser.\nSkrevet af Lars Skjærlund Torsdag d. 22/12/2016 - 19:48\nDu har helt ret - det fik jeg ikke formuleret særlig godt: Jeg tænkte naturligvis på U-signaler mod flere strækninger - men det er helt korrekt, at man har haft mange U-signaler på rigtigt mange stationer uden at der er tale om forgrening. Mere præcist vel på alle stationer, hvor man ikke har haft togvejssignaler - hvad enten i form af gammeldags togvejssignaler som på Århus H langt op i tiden, eller i form af PU-signaler på stationer med nyere sikringsanlæg. Brabrand havde i min barndom to armsignaler i hver ende af stationen som U-signaler, og her var bestemt ikke tale om forgrening.\nSkrevet af PerOlsen Torsdag d. 22/12/2016 - 22:03\nEr det "tilladt" at lave en hovedomskifter mellem almindelig drift og rangering?\nJeg tænker at det kunne være praktisk, at kunne stille alle I- og U-signaler til rødt og lade alle DV- og PU-signaler vise "Forbikørsel tilladt" ... og modsat sætte alle DV-signaler til "Forbikørsel forbudt" og alle andre signaler til de signalbilleder, de nu engang skal vise.\nEr der nogle af jer, da kan henvise til en side, hvor jeg kan se, hvordan det blev styret i sportavlen.\nDet her ligner et projekt for et par Arduino'er.\nSkrevet af Svend Torsdag d. 22/12/2016 - 23:29\nHvis du i stedet lader DV- og PU-signalerne vise "annulleret", er du på rette vej.\nSkrevet af je Fredag d. 23/12/2016 - 10:27\nJa, men spørgsmålet er (jfr. nedenstående), om det hjælper noget.\nAlle signaler, der viser en køretilladelse (og det gælder også DV-signaler med "Forbikørsel tilladt" ) fortæller også noget om sporet bagved signalet bl. a. at det er frit. Derfor kan du ikke have to signaler "mod hinanden" til at vise en køretilladelse til det samme spor. Prøv at kigge i SR §44 og 45.\nHvis du ikke vil styre DV-signalerne individuelt (altså lave noget med rangertogveje), så skal DV-signalerne (og PU-signalerne) vise "Signalet annulleret", når der kan rangeres, samtidigt med,a t du selvfølgeligt har I- og U-signaler på "Stop".\nJeg vil (igen) tillade mig at henvise til Henrik Hansens udmærkede sider om sikringsanlæg. Her et par stikprøver:\nhttp://www.blokposten.dk/sikr/oversigt/sikr-oversigt.htm (billeder af sportavler kan ses under strækningerne)\nJa. (og vi er flere, dergerne følger dette projekt).\nSkrevet af je Fredag d. 23/12/2016 - 10:37\nDet er en forkert tekst, der er på deres hjemmeside for BT-1-006 og BT-1-007. De viste signaler har kun eksisteret i meget kort tid som et forsøg, og så er det ikke som I-signaler men som AM-signaler. Der har kortvarigt i midten af 1950-erne været opstillet et eksemplar af BT-1-006 som sidste AM-signal foran Ringsted station, men det forsvandt hurtigt. Der er en tråd på jernbane.dk, vist i historisk forum, om dette. Generelt har AM-signaler aldrig siden haft den viste afgrening.\nDesuden så har I-signaler generelt også altid den gule lanterne, men der findes på sidebanerne, hvor der var/er forenklede sikringsanlæg (f. eks. Bramming- Tønder og Struer-THisted) dog I-signaler med 1 rød og 2 grønne (altså uden den gule). Det findes stadigt i Bredebro og Skærbæk samt på Thybanen. Også mange privatbaner havde det tidligere.\nTeksten ved BT-1-006/007 omkring visning af "Kør med begrænset hastighed" er også forkert, da det kræver anvendelse af den gule laterne. En grøn betyder "Kør".\nSkrevet af PerOlsen Fredag d. 23/12/2016 - 11:10\nEndnu en gang tak for nogle rigtigt gode og konstruktive svar. Specielt linket til betjeningsvejledningen er rigtig god. Nu er det jo til at afkode sportavlerne.\nMen nu tænker jeg, at det måske er ved at blive lige lovligt kompliceret til mit lille tosporede trinbræt og havnespor.\nSpecielt fordi jeg med 1000 procents sikkerhed ikke gider at omstille signaler for hver gang jeg skal skifte retning på min rangering. Det er også min tanke, at det kun er de vigtigste sporskift, der skal styres - havneområdet skal være håndbetjente.\nHvordan ville man gøre i virkeligheden, hvis der var et enkelt lille industrispor på en strækning? Ville det være udstyret med DV-signaler? Ville det være fjernstyret eller håndbetjent?\nSkrevet af je Fredag d. 23/12/2016 - 18:49\nHusk at et trinbræt ikke har signaler; det er netop signalerne, der kendetegner en station (se definitionen i SR).\nSå er det jo netop som i virkeligheden. På stationer uden DV-signaler og rangertogveje (og det er trods alt de færreste stationer) stiller man jo PU-signalerne til at vise "Signalet annulleret", når der rangeres.\nIngenting! Ingen DV-signaler. Sporskifter i hovedtogvejene vil være centralbetjente (altså fra kommadoposten); det du kalder fjernbetjent, eller de kan være centralaflåste, hvor man kan spærre dem for oplåsning med selve betjeningen foregår manuelt ved sporskiftet.\nTil gengæld ville man i virkeligheden kræve, at der er sikkerhed for, at løse vogne fra havneområdet eller industriområdet ikke kan løbe ud i hovedtogvejssporene med afløbssporskifter eller afløbssko. Nu er det en modelbane, og pladsen overordentligt begrænset ud, så det kan du jo godt springe over.\nDu kan med fordel prøve at kigge på nogle stationer, der ligner eller har det, du har i drømmen, og så se på, hvordan signaler er opstillet. Og så huske på, at det trods alt er en MODELjernbane, hvor man har mange frihedsgrader.\nSkrevet af PerOlsen Lørdag d. 24/12/2016 - 8:50\nSå skal det være en meget lille station ... for jeg vil have lidt signaler.\nAha ... det må så være vejen frem. Men da jeg tænker, at der skal være fri rangering på havnen, kunne der vel godt stå en dværg inden forbindelsen til hovedsporet?\nIdeen med dækningssporskift fattede jeg ret hurtigt, da jeg begyndte at rode med modeljernbane. På det tidspunkt boede jeg i et gammelt rækkehus, hvor gulvet ikke var i vatter.\nJeg vil på denne bane (som er bygget på 50 cm brede Fremo-moduler) nøjes med at bruge afløbssko. Man kunne jo håbe på at Dekas' model kan monteres på Märklin K-skinner ... men det må komme an på en prøve. Og ellers må jeg bare prøve at overtale Kasper til at lave en K-variant.\nSkrevet af Lars Skjærlund Lørdag d. 24/12/2016 - 9:06\nOg ellers må jeg bare prøve at overtale Kasper til at lave en K-variant.\nDu skal nok starte med at overtale ham til at lave den i H0: Youtube videoen viser udgaven i spor 0.\nSkrevet af je Lørdag d. 24/12/2016 - 10:39\nHavnen må jo så også være lille, for normalt hænger bystørrelse og havnestørrelse da sammen ?\nGenerelt så foregår rangering som "fri bevægelse", når det ikke er på sikret område (altså med dækning af signaler mm), og der kan sagtens være rangering på havnen og kørsel med tog inde på stationen samtidigt.\nPrøv at tage et kig i SIN-L for Vejle og Vejle Havn (Instruks 23.3). Her markerer man grænsen mellem havnearealet (fri rangering) og stationens område (rangering kun med tilladelse fra stationsbestyreren) med mærket "Rangergrænse", der så er opdat i begge retninger.\nHvis du vil have et DV-signal fra havnebanen mod stationen, så er det også muligt. Så sætter man det blot til at vise "Signalet annulleret", når der skal køres fra havnen og ind på stationen. Det vil bare ikke være den "naturlige" måde (men det er som sagt også MODELjernbane, vi her taler om).\nSkrevet af je Lørdag d. 24/12/2016 - 10:42\nSå er vi flere, der er aftagere.\nEller håbe, at nogle finder på at lave den som 3D-print.\nSkrevet af PerOlsen Lørdag d. 24/12/2016 - 11:29\nDer er vist ikke ret mange modeljernbaner, hvor byernes størrelse hænger sammen med jernbanens størrelse.\nMin modeljernbane er kompromisernes hovedbanegård. Efter flere flytninger, hvor jeg rev påbegyndte anlæg ned, besluttede jeg mig for at bygge en moduljernbane i stedet. Da jeg også er medlem af 3modul.dk, overholder de vores tilpassede Fremo-standard.\nI vores nuværende bolig har jeg et rum på 390 x 340 cm. Da rummet også fungerer som LEGO-lege/byggerum, ekstra overnatningsplads samt computerspillerum, har jernbanen fået 50 cm langs de to langsider.\nPå den ene langside er jeg ved at bygge Glyngøre station i en meget komprimeret udgave. Jeg har brugt oceaner af tid på at researche, tegne og teste - og jeg synes selv, at det er lykkedes ret godt at få de karakteristiske træk fra Glyngøre med.\nPå den anden langside bygger jeg en industrihavn inspirereret af Aalborg. Dansk Andelskul, KFK og Nordjysk Karosserifabrik (med speciale i Land-Rover - min undskyldning for at have ret mange Land-Rovere på anlægget) samt Spritten (i en meget meget komprimeret udgave).\nHavnemodulerne er blevet til udfra, hvad jeg kan lide ved modeljernbane: Rangering og kraner. Meningen med havnen er, at jeg på en udstilling kan lave en masse rangering og kranarbejde uden at forstyrre den øvrige drift. Så jeg har forsøgt at lave en slags timesaver-layout, der kan bruges sammen med klubbens anlæg. Se evt. https://en.wikipedia.org/wiki/Timesaver\nDe to langsider forbindes af en bro. Jeg har valgt jernbanebroen over Limfjorden som forbillede.\nDet var først ikke planen, at der skulle være en station/trinbræt på havnemodulerne. Men da jeg havde brug for at køre persontog fra Glyngøre - lavede jeg plads til en lillebitte to-sporet station.\nDa jeg har en søn på 4, der for ca. 2 år siden var fuldstændig vild med Thomas Tog og drejeskiver, byggede jeg et modul med Märklins drejeskive og remise. Ikke specielt dansk, men det er tilstrækkeligt driftsikkert til betjening af små børn. Det står for enden af havnen.\nPå den vedhæftede sporplan er de lilla spor dem, der vil blive brugt til sammekobling, når jeg kører med 3modul.dk. De gule spor fjernes ved kørsel med 3modul.dk.\nUdover de mange kompromisser vedr. layoutet, har jeg også valgt at lave forskellige årstal. Aalborg havn er tidssat til midten/slutningen af 1970'erne. Det KAN være, at signalerne bliver en anakronisme, da jeg nok er mest til Togcenter Gentoftes signaler (som er fra 1983 og frem).\nGlyngøre er tidssat omkring 1967 og vil blive udstyret med to vingesignaler til hhv. indkørsel og udkørsel.\nJeg vil sikkert sætte et signal på broen også. Og jeg tænker at de forskellige signaler skal påvirke hinanden, så f.eks. Kør igennem stilles automatisk.\nTak for henvisningen til rangering i Vejle ... det var lige netop det setup, jeg gik efter. Jeg vil overveje, om jeg vil undvære DV-signalet og bare sætte et par rangergrænsemærker.\nJeg har skrevet til Dekas og opfordret dem til at lave afløbssko.\nSkrevet af PerOlsen Lørdag d. 29/4/2017 - 0:16\nNu er jeg nået ret langt med min sporplan (der er sløjfet et par spor og justeret lidt på andre.\nJeg er ved at kode rangertogveje og har et spørgsmål:\nNår et godstog kommer fra strækningen (de gule skinner) og skal direkte til havnen, hvordan skal signalerne så stilles?\nSkal I-signalet f.eks. stå på "Kør langsomt" (gul over grøn) - og skal dv40 stå på "Forbikørsel tilladt"?\nEller hvordan får man toget henover I-signalet? Skal man først sætte I-signalet til "Kør langsomt" og så lade dv40 stå på "Forbikørsel forbudt" og så først derefter give "Forbikørsel tilladt"?\nEller skal lokoføreren holde for rødt og ringe til FC for at få tilladelse til at krydse rødt og komme ind til dv40?\nEller skal der stå et dv-signal ved siden af I-signalet?\nOg hvis et godstog skal køre direkte fra havnen og ud på strækningen, hvordan gøres det?\nSkrevet af je Søndag d. 30/4/2017 - 8:31\nLav en togvej hen til DV41 (Opsæt et mærke "Stop" til højre for sporet) og DV40 viser "Forbikørsel tilladt"; I-signalet viser gul over grøn, måske endda med kryds i hastighedsviseren (Afkortet togvej/Togvej uden sikkerhedsafstand). Når godstoget er stoppet ved mærket "Stop" og togvejen er opløst, så rangeres til havnen.\nOgså en mulighed.\nTelefoniske tilladelse skal så vidt muligt udgås, men i en modelverden kan meget mere jo tillades. Det er dog ikke "den rigtige måde" (men det er de korte togveje jo heller ikke. I "den store verden" ville man nok tage toget ind i sporene ved PU10/11, rangere ud i sporhalen og køre på havnen).\nNej, for så bliver det jo et SI-signal. Men det kan jo klares ved at opsætte et I-signal længere ude.\nMeget enkelt: Et PU-signal i stedet for DV 41.\nPS: U-signalet bør flyttes længere ud mod strækningen. Opstillingen lige ved et sporskifte er ikke "normalt". Husk at opsætte et rangergrænsemærke.\nSkrevet af PerOlsen Søndag d. 30/4/2017 - 9:25\nJeg følger det øverste råd med rangervej til DV 41 (som så bliver til et PU-signal i stedet) og Stop-mærke.\nOg jeg flytter U længere ud.\nJo mere, jeg roder med det, des mere PERfektionistisk skal det være.


GUIDE TIL FREELANCERE | kost.dk\nGUIDE TIL FREELANCERE\nSom freelancer kan du få rådgivning hos Kost & Ernæringsforbundet i, hvordan du kommer i gang, og hvordan du sikrer dig med hensyn til ferie, pension, dagpenge, forsikring med mere. Du kan vælge at arbejde selvstændigt eller som freelance lønmodtager, hvor du er tilknyttet et freelancebureau.\nVælger du et bureau, ansætter bureauet dig fra opgave til opgave, og du bevarer din status som lønmodtager. Kost & Ernæringsforbundet har indgået en aftale med Teknik & Design Freelance Bureau.\n• Du kan blive tilknyttet bureauet gratis og vil indgå i bureauets database.\n• Får du en opgave og er enig med kunden om indhold, tidsforbrug og pris, ordner Teknik & Design resten. Det vil sige: Bureauet ansætter dig, du får en ansættelseskontrakt, og du er sikret løn for opgaven, også i tilfælde af at kunden ikke betaler.\n• Lønnen udgør den aftalte pris minus 18 procent i gebyr, som dækker løn under sygdom i op til 14 dage, tab på debitorer og administration.\n• Du kan få dagpenge mellem opgaverne, hvis du opfylder de øvrige betingelser for at få dagpenge.\nSom selvstændig arbejder du for egen regning og risiko og sender selv en faktura til din kunde. Du skal momsregistreres, hvis din omsætning er mere end 50.000 kr. årligt.\nMed hensyn til at få dagpenge, kan A-kassen fortælle om dine muligheder.\nNår du skal finde opgaver, handler det om at netværke og være opsøgende over for alle, der beskæftiger sig med det, du gerne vil tilbyde.\nOpgaven kan være enkeltstående eller fylde et antal timer om ugen i en afgrænset periode. Der kan være tale om undervisning, projekter, rådgivning af ansatte, patienter eller mange andre ting.\nNår du fastsætter din pris, skal du huske, at du også skal have dækket udgifter til freelancebureau, husleje, materialer, forsikring, pension, ferie, transport m.v. − de ting, som ville indgå i din løn som lønmodtager. Er du usikker på, hvilken pris du skal tage for en opgave, kan du drøfte prisen med Kost & Ernæringsforbundets konsulenter.\nwww.tl.dk − søg under freelancer


Bar-tailed Godwit, Limosa lapponica - Lille Kobbersneppe - NaturePhotos\nBar-tailed Godwit, Limosa lapponica See more pictures of the species\nData: NIKON D3, 800mm - f/5.6, 1/1500sec, ISO400\nEn lille flok små kobbersnepper fouragerede blandt en stor flok rastende ryler, iblandet enkelte strandhjejler, dejligt at der atter er ved at komme lidt liv på vaderne.\nmen det er vidst ikke en hvidklire.... lille kobbersneppe i vintertøj\nFint billede, men er det ikke en lille kobbersneppe?\nTakker mange gange for artsrettelsen, jeg bliver nok aldrig rigtig stiv i disse måger og vadefugle, efter voldsomme studier af Fugle i felten, syntes jeg det ligndede hvidklire, meen nu kan jeg jo godt se at det er Lille kobbersneppe ;)\nAt det er en Lille Kobbersneppe gør det jo ikke ringere, et meget flot og vellykket billed\nFlot billede - og sjovt med den store fugl blandt de små - og så hedder den endda "lille"\nJeg er faktisk glad for sneppen, efter at have ledt forgæves efter dem på Værneengene for nylig, så Hvidklire må komme senere. Tak for de pæne ord Frank og Carsten.\nmeget fint billede, i det helt rigtige miljø og med en flot positur.\nRigtig godt fanget blandt alle de små vadere. Super flot billede.\nJeg synes det er et super billede, virkeligt godt.\nman kunne måske have klippet den skarpe ½ ryle væk. ELLER have fået den hele med.\nAltså mere luft i højre side, et 16/9 format med skarp ryle som balance til sneppen.\nDet er forøvrigt utroligt som sneppens dragt linger en sporves. Kun næbbet er forskelligt.\nTak allesammen, har lige opdaget at jeg ikke modtager notifikationer nå billeder bliver kommenteret, så jeg er bagud ;) Jens det med 16/9 format er jeg stødt på nogle gange, jeg ved det er noget med skærmvisningen, men hvordan rammer man det? kan det forklares for en tumbe som mig, ville jeg blive glad, forøvrigt har du ret med den h. side, men det er desværre den originale kant.\ndu ganger bare med 1,777777, hvilet kommer af at dividere 16 med 9\nJeg har lavet en tabel i et exell ark, som jeg bruger at klippe formater efter,\n1200 x 675 og 800 x 450 for lige at nævne et par eksempler.\n16/9 er vistnok klassisk film (altså movie) format.\nJeg er lidt usikker på hvor det kommer fra.\nTakker Jens, det må jeg lige finde ud af.\nEt billede der er guf for øjnene\nsjovt billede med den store fugle imellem alle de små.\nmen det virker lidt rodet med alle de halve fugle i billedet, det minder mig om tranedansen i Hornborga...\nnæsten ikke til at isolere enkelte fugle der.\nTak Allan, og Keld du har helt ret, men billedet er jo et udsnit af en stor ryleflok, hvir snepperne landede, og forøvrigt ikke ville isolere sig fra, og tro mig jeg har arbejdet med det rigtige beskæringspunkt, højre side gav sig selv, da det er kanten, og kloning ville næsten være for meget her.


Databeskrivelse: DAGI Retskreds v1.0 (REF, 500, 2M) - Kort\nNotat Databeskrivelse: DAGI Retskreds v1.0 (REF, 500, 2M) 1. Indledning Dette datasæt repræsenterer Danmarks inddeling i 24 retskredse, således som det blev fastlagt i forbindelse med politi- og domstolsreformen i 2006- 2007. Datasættet findes i tre versioner: ”REF”, ”500” og ”2M”, svarende til målestoksforholdene 1:10.000, 1:500.000 og 1:2 mill. Datasættet udgør et af temaerne i ”Danmarks Administrative Geografiske Inddeling” (DAGI), som Kort & Matrikelstyrelsen (KMS) etablerede i 2007. DAGI skal udgøre et officielt referencedatasæt (en ”facitliste”), som beskriver landets administrative og geografiske inddeling i kommuner, regioner, sogne, retskredse, politikredse, postnumre, opstillingskredse og lignende. 2. Myndigheder Dette datasæt vedligeholdes og publiceres af Kort & Matrikelstyrelsen efter aftale med Justitsministeriet (www.jm.dk) som er ressortmyndighed for retskredsinddelingen. 3. Rettigheder For datasættet gæder disse rettigheder til brug: Datasættet indgår i ”Danmarks Administrative Geografiske Inddeling”, DAGI. Data kan uden særskilt betaling anvendes og vidergives til kommercielle eller ikke-kommercielle formål. Enhver part har ret til at inkorporere, modificere, forædle, videreudvikle og foretage yderligere videregivelse af digitale eller analoge produkter, nettjenester og andre ydelser, som helt eller delvist er baseret på eller afledt af datasættet. De enkelte temaer i DAGI er udarbejdet af Kort & Matrikelstyrelsen (KMS) efter aftale med den myndighed som har ansvaret for inddelingen. KMS har ophavsretten til data i alle målforhold. Ved enhver anvendelse skal der gøres opmærksom på denne ophavsret. 4. Fremstillingsmetode Generelt Grundlaget for datasættet er Justitsministeriets ”Lov om ændring af retsplejeloven mv. (politi- og domstolsreformen) (LOV nr. 538 af 8. juni 2006) samt evt. senere ændringer heraf. Navne og identifikationer på de enkelte enheder (retskredse) er som fastlagt i ”Indenrigsministeriets myndighedstabel”, der kan findes på www.cpr.dk. Datasættets geografiske afgrænsning af enhederne er etableret på grundlag af kommunegrænserne, som på basis af det digitale matrikelkorts oplysninger er tilpasset og registreret i KMS’ topografiske grundkort, Kort10. Den geografiske afgrænsning mod kyster, fjorde, havne mv. anvender ligeledes kystlinjen mv. fra Kort10. Infrastrukturområdet Projekt DAGI Den 04-02-2010 Miljøministeriet Kort & Matrikelstyrelsen Rentemestervej 8 2400 København NV Tlf. 35 72 54 50 50 Fax 35 72 54 50 51 Cvr-nr.: 62 96 59 16 EAN-nr.: 5798000864009 kms@kms.dk www.kms.dk\n”REF” – reference-versionen Datasættets referenceversion ”REF” dannes af ovenstående originale geografiske afgrænsning der, som det fremgår, har en positionel nøjagtighed som Kort10, dvs. svarende til +/- 1 meter. Denne version er velegnet til brug sammen geodatasæt og -temaer med tilsvarende høje nøjagtighed samt som grundlag i stedbaserede tjenester, f.eks. mobile tjenester baseret på GPS. ”500” – generaliseret version 1:500.000 Den generaliserede version ”500” dannes ved hjælp af en automatisk udtynding af koordinaterne, svarende til målestoksforhold 1:500.000. Generaliseringen foretages for flere DAGI-temaer under et, således at det sikres at grænserne efter generaliseringen stemmer bedst muligt overens. Denne version er velegnet til oversigtsformål, temakort og trykte produkter, f.eks. vægkort. ”2M” – generaliseret version 1:2 mill. Den generaliserede version ”2M” dannes ved hjælp af en automatisk udtynding af koordinaterne, svarende til målestoksforhold 1:2 mill. Generaliseringen foretages for flere DAGI-temaer under et, således at det sikres at grænserne efter generaliseringen stemmer bedst muligt overens. Denne version er velegnet til temakort og trykte produkter, f.eks. publikationer. 5. Dataformater Forud for publiceringen af de filbaserede udgaver af datasættet, konverteres data til en række relevante GIS-formater. Datasættet stilles i øvrigt til rådighed i GML format som Web map services (WMS) og Web feature services (WFS) gennem Kortforsyningen i KMS. 6. Dataindhold og -struktur Datasættet består af en geografisk featuretype, ”Retskreds”, som er af typen ”flade”. Datasættets attributter fremgår af oversigten bagerst i dette dokument. 7. Opdatering Datasættet opdateres løbende, i forbindelse med eventuelle ændringer i navne, identifikationer eller geografisk afgrænsning af de enkelte retskredse. Oplysning om dato for ændringer samt publicerings- og udtræksdato mv. fremgår af datasættet. 8. Brugererfaringer og rapportering af fejl Kort & Matrikelstyrelsen (KMS) modtager gerne forslag og ideer til forbedringer af datasættet. Eventuelle fejl eller mangler i datasættet bør ligeledes rapporteres til KMS. - - - Kort & Matrikelstyrelsen 4. februar 2010 Side 2 af 3\nDAGI (Retskreds): Datasættets attributter Navn (kort) Navn (GML) Datatype Definition Bemærkning UUID UUID char(32) Unik id for denne version af featuren FEAT_ID FeatureId integer KMS database-id geometriobjekt DAGI_ID SnsorId integer KMS database-id navneobjekt FEAT_KODE FeatureKode char(15) KMS featurekode jf. Kort10 specifikation SUB_KODE FeatureSubKode smalint KMS subkode til featurekode jf. Kort10 specifikation FEAT_TYPE FeatureType char(40) Beskrivelse af featuretypen FEAT_STTXT FeatureStatus char(20) Beskrivelse af status for featuren GEOM_STTXT GeometriStatus char(20) Beskrivelse af geometristatus AREAL Areal float Featurens areal i m2 RETSKRNR RetskredsNummer char(2) Retskredsens nummer jf. lov RETSKRNAVN RetskredsNavn char(50) Retskredsens navn jf. lov Til fremtidig brug; Pt. blank MYND_KODE MyndighedsKode char(4) Myndighedskode jf. IM’s myndighedsregister Bemærk: altid fire tegn GYLDIG_FRA GyldigFra date GYLDIG_TIL GyldigTil date DQ_SPECIFK dQSpecification char(40) DQ_STATEM dQStatement char(40) DQ_DESCR dQDescription char(40) Første gyldighedsdato for denne udgave/ afgrænsning af den administrative enhed Sidste gyldighedsdato for denne udgave/ afgrænsning af den administrative enhed Henvisning til specifikation af produktionsmetode, herunder grunddata og rutiner Kort beskrivelse af fremstillingsprocessen, hvad er der sket Kort beskrivelse af fremstillingsmetoden, hvordan er det sket DQ_PROCESS dQProcessor char(40) Oplysninger om dataproducent DQ_RESPONS dQResponsibleParty char(40) Oplysninger om dataansvarlig myndighed DQ_POSACPL DQ_POSACLV dQPositionalAccuracy~ Plane dQPositionalAccuracy~ Level char(40) char(40) TIMEOF_CRE TimeOfCreation date TIMEOF_PUB TimeOfPublication date TIMEOF_REV TimeOfRevision date TIMEOF_UDT TimeofUdtraek date Mål for forventet positionel nøjagtighed i planet (vandret), angivet i meter Mål for forventet positionel nøjagtighed vertikalt (lodret), angivet i meter Tid for det materiale (fx sagen), som danner grundlag for denne udgave af featuren Tid for frigivelse af denne udgave af featuren i distributiosdatabasen Tid for ændring featuren i databasen, således at denne udgave bliver historisk Tid for udtræk af data fra distributionsdatabasen Til fremtidig brug; Pt. blank Denne specifikation + vers: ”REF”, ”500”, ”2M” Afhængig af version ”REF”, ”500”, ”2M” Blank, da data er i 2D For ”500” og ”2M” er det generaliseringsdatoen Blank, da historiske data pt. ikke publiceres Side 3 af 3\nPage 2 and 3: ”REF” - reference-versionen Dat\nMagazine: Databeskrivelse: DAGI Retskreds v1.0 (REF, 500, 2M) - Kort


databeskyttelsespolitik | Tandklinikken Helleruphus\nPersondatapolitik hos Tandklinikken Helleruphus\nVi indhenter kun persondata i de tilfælde, hvor dette skulle være relevant for os, og vi vil kun indhente persondata, hvis det er relevant for din aktivitet hos Tandklinikken Helleruphus.\nVi vil kun opbevare dine persondata, så længe vi enten er pålagt en juridisk forpligtelse hertil, eller så længe det er relevant for den hensigt, hvormed de blev indsamlet. De oplysninger vi registrerer og behandler har vi pligt til at opbevare sikkert, ligesom vi har tavshedspligt. Eventuelle videregivelser af helbredsoplysninger til personer udenfor klinikken, kan kun ske med patientens samtykke, jf. sundhedsloven kapitel 9.\nTandklinikken Helleruphus har pligt til at opbevare din journal, indtil der er gået 10 år, efter at du har været i kontakt med klinikken sidste gang. Vælger du at skifte tandlæge, overfører vi din journal til din nye tandlæge, som herefter overtager pligten til at opbevare din journal. I særlige tilfælde, som er beskrevet i journalføringsbekendtgørelsen, kan vi opbevare din journal i længere tid end ovenfor beskrevet.\nvi benytter os af fbp_ cookies, som hjælper os med at leverer data, fra personer som har besøgt vores hjemmeside via annoncer, når de har benyttet sig af facebook eller en digital platform, som er adminstreret af Facebook Advertising. De indsamlede data bliver automatisk slettet efter 3 måneder.\nKontaktformular og booking på hjemmesiden\nVi anbefaler at du ikke sender fortrolige oplysninger over mail, da vi ikke kan garantere sikkerheden der. Så hvis du eksempelvis skal sende CPR-nummer, ser vi helst, at du ringer til os i stedet for.\nDen dataansvarlige for indsamling, behandling og anvendelse af dine personoplysninger på www.byensklinik.dk er Tandklinikken Helleruphus, Strandvejen 102E, Hellerup, Danmark.\nDu er altid velkommen til at kontakte os, hvis du har nogle spørgsmål vedrørende ovenstående. Send en mail til info@byensklinik.dk eller ring til +4570248020 for at høre mere.


- Læs fagligt -\nFAKTISK! - en vejledning til opgaverne\nSti: Forside : Læs fagligt : FAKTISK! - en vejledning til opgaverne\nFAKTISK! - en vejledning til opgaverne\tElisabeth Arnbak Vejledning til faglæreren\nFaktisk! er en serie af fagbøger til elever i indskolingen. Spredningen i elevernes læsefærdigheder i de første skoleår er ganske stor, fra elever som knap nok har lært at læse hyppige småord, til elever som selvstændigt kan læse små børnebøger og netsider til børn. I faglig læsning er der fokus på at læse sig til ny viden. Derfor kræver faglige læseprocesser, at elever har udviklet flydende læsning. De skal kunne læse de enkelte ord i teksten, så de har mulighed for at fokusere på tekstens indhold. Hvis nogle af eleverne ikke har udviklet en tilstrækkelig god læsefærdighed, må læreren sikre, at bogens indhold gøres tilgængeligt for eleverne på en anden måde end gennem selvstændig læsning. Opgaver og aktiviteter til de enkelte bøger i serien er udvalgt, så de kræver så lidt som muligt af elevernes læse- og skrivefærdigheder. Eleverne skal bruge deres energi på at arbejde med faget eller emnet snarere end på at læse og forstå opgaven. Ord og begreber i opgaver og aktiviteter er derfor ofte vist med fotos, illustrationer, grafiske figurer og andre visuelle hjælpemidler.\nOpgaver og aktiviteter til den enkelte bog er udvalgt, så de understøtter elevernes arbejde med bogens emne, men fælles for opgaver og aktiviteter til seriens bøger er, at de skal styrke eller udvikle følgende aspekter af læsning:\nLæsning er en proces Opgaver og aktiviteter skal synliggøre, at faglig læsning er en proces, som fører til, at man tilegner sig ny viden.\nEleverne skal forberede læsningen Eleverne skal bearbejde de oplysninger, de læser Eleverne skal forholde sig efterfølgende til det, de har lært\nLæsning er et tænkearbejde Eleverne skal knytte ny viden an til den viden, de allerede har. Eleverne skal have overblik over deres viden, så de kan læse strategisk (hvad har jeg brug for at lære?)\nLæsning skal udvikle elevernes ordkendskab Eleverne skal lære, at de ikke må springe ord over, som de ikke forstår (kender). Det er vigtigt, at elever forstår, at fagord og begreber er nødvendige at kende, for at man kan arbejde med emnet – kommunikere i tale og skrift.\nEleverne skal lære at forholde sig til eget læseudbytte og den nye viden, de har fået gennem læsning af teksten Eleverne skal lære at forholde sig aktivt og målrettet til deres egen læsning og deres læseudbytte.\nEr der noget, jeg ikke forstår? Er det et ord, en sætning, et afsnit? Hvad ved jeg nu, som jeg ikke vidste før? I det følgende gennemgås de enkelte opgavetyper og aktiviteter, som eleverne kommer til at arbejde med i denne serie.\nA. Gør din hjerne parat til at lære nyt (aktivering af forhåndsviden) At læse er en aktiv meningssøgende proces, hvor læseren ’går teksten i møde’ med sin viden om emnet og bruger denne til at forstå tekstens udsagn. I faglig læsning er formålet med læsningen, at eleverne skal lære nyt om emnet, og de skal således undervejs i læsningen udbygge, justere eller reorganisere deres viden. Derfor er elevernes forberedelse af læsningen særlig vigtig. Det er her, at eleverne får aktiveret deres viden om tekstens emne og får rettet deres opmærksomhed på, hvad de skal have ud af læsningen (læseformålet).\nDet er også i før-læsefasen, at læreren kan ’klæde eleverne på’, dvs. kan sikre at eleverne kender vigtige fagord og begreber, som behandles i teksten, så de ikke overbelastes undervejs i læsningen af for mange ukendte ord og begreber.\nHvad ved du om dyret/emnet? (Sæt X) Eleven får støtte til at aktivere sin viden om tekstens emne ved at besvare en række enkle spørgsmål til emnet. Arbejdet med spørgsmålene kræver ikke et skriftligt svar: Eleven skal afkrydse en af 3 valgmuligheder.Undervejs i læsningen af fagbogen tjekker eleven sin viden. Det vil være en god ide, at læreren gennemgår denne aktivitet med eleverne efter læsningen og drøfter de rigtige svar med dem, så alle elever efter læsning af bogen er besiddelse af den korrekte viden.\nSpørgsmål til læseren om dennes forventninger til indholdet af teksten. Spørgsmål til teksten hjælper eleven til at aktivere sin viden om emnet og ’klæder eleven på til læseopgaven’, fordi spørgsmålene skaber forventninger til tekstens indhold og motiverer elevens læsning.\nHvad ved du om emnet?(Mindmap)\nEleverne skal tilføje viden, de har om emnet, til mindmappets struktur. Aktiviteten hjælper eleverne med at aktivere deres viden om emnet, samtidig med at de får overblik over emnets struktur. Eleverne kan enten skrive eller tegne informationerne i mindmappet.Mindmappet kan ligge fremme under læsning af teksten og hjælpe eleven med at fastholde vigtige elementer i den faglige fremstilling og fastholde overblikket over deres nye viden.\nB. Læsning er en aktiv målrettet proces (hvad skal du bruge teksten til?) Aktiv målrettet læsning forudsætter, at læseren er bevidst om formålet med at læse (hvad den nye viden skal bruges til). Disse aktiviteter skal hjælpe eleverne med at blive bevidst om formålet med at læse fagbogen. Nr. Aktivitet Forklaring\nSe teksten an! Aktiviteten skal hjælpe eleven med at få etableret forventninger til tekstens indhold. Eleven kigger først på overskrifter, fotos og illustrationer i teksten. Herved får eleven en fornemmelse af tekstens behandling af emnet. Derefter læser eleven nogle spørgsmål om tekstens indhold og afkrydser det svar, der opfylder elevens forventninger til tekstens indhold.Under læsningen af teksten ligger elevens besvarelse fremme, så eleven kan forholde sig til egne forventninger til teksten og eventuelle afvigelser herfra.\nVØL-modellen synliggør vigtige faser i den faglige læsning. Eleven forbereder læsningen af teksten og har efterfølgende fokus på sit eget læseudbytte. Eleven forbereder sin læsning ved at aktivere sin viden om emnet (brainstorming). Eleven ser teksten an (se ovenfor) og får en fornemmelse af, hvad teksten omhandler. Herefter stiller eleven en række spørgsmål til emnet, som han eller hun gerne vil vide mere om. Eleven læser nu teksten og besvarer sine egne spørgsmål.\nHvad skal du bruge teksten til? Eleven skal blive opmærksom på formålet med at læse teksten, så denne bedre kan indstille sig på læseopgaven. I faglig læsning (at læse sig til ny viden) skal eleven læse mere opmærksomt og fokuseret, end hvis denne læser bogen for at få en god oplevelse (for sjov). C. Kender du ordet?Fagtekster indeholder ofte mange nye ord og begreber, som eleverne ikke kender fra hverdagens samvær med andre børn og voksne eller fra læsningen af historier og eventyr. Der er en meget nær sammenhæng mellem elevens ordkendskab og dennes læseforståelse, og derfor er det vigtigt, at eleven hjælpes til at tilegne sig vigtige fagords betydning.\nNr. Aktivitet Forklaring\nForstår du ordet?\nI denne aktivitet skal eleven vise, at han eller hun har forstået ordforklaringen – eleven skal selv bruge fagordet i en sætning.\nKategoriseringsopgaver Kendskab til overbegreber og de elementer, som hører under kategorien, er et vigtigt element i et godt ordkendskab. Eleven skal skrive eksempler på elementer i opgavens kategorier/overbegreber.Eleven kan have opgaven liggende fremme under læsning af teksten og tilføje elementer eller ændre på sin kategorisering.\nOpgave i synonymer eller antonymer\nKendskab til synonyme/antonyme udtryk er en væsentlig del af et godt ordkendskab. Det hjælper bl.a. eleven til at koble sit hverdagsordforråd sammen med fagord og begreber i faget.\n’Professor-ord’ Opgaven skal støtte eleven i at udvikle et godt fagligt ordkendskab. Eleven skal koble hverdagsord og fagord sammen (i faget bruger jeg ’definition’; i fritiden bruger jeg ’forklaring’ eller ’betydning’).\nAktiviteten skal styrke de semantiske (betydningsmæssige) relationer af ord i langtidshukommelsen.Eleven skal ordne ord og begreber efter deres emneslægtskab. 6\nEleven skal koble ord og ordforklaring sammen.\nSkriv din egen forklaring\nDette er en efter-læse aktivitet. På basis af tekstens beskrivelse skal eleven selv skrive en forklaring på ordets betydning eller tegne.\nD. Den lille læsedetektiv på arbejdeNår det gælder faglig læsning, hvor formålet er at lære nyt, er det vigtigt, at eleverne er opmærksomme på deres egen forståelse af teksten, især undervejs i læsningen. Eleverne skal udvikle deres opmærksomhed på, om der er ord eller sætninger i teksten de ikke forstår, og de skal lære at afhjælpe disse problemer undervejs i læsningen.\nEn del af disse aktiviteter kræver, at læreren støtter og vejleder eleverne undervejs i læsningen. Læreren kan læse dele af teksten sammen med eleverne og vise eleverne (modellere), hvordan han eller hun selv løser sine forståelsesproblemer. Læreren bør ydermere spørge eleverne, om der var noget i teksten, de ikke forstod og i fællesskab drøfte disse forståelsesproblemer og deres løsning med eleverne. Svage elever har særdeles stor nytte af at høre læreren og andre kammerater beskrive, hvordan de afhjælper forståelsesproblemer i læsningen. Læreren kan opfordre eleverne til at genlæse ordet, dele ordet i stavelser eller morfemer, læse sætningerne før og efter ordet eller kigge på fotos og illustrationer for at få ideer til ordets betydning.\nHov – forstod du det?\nEleven skal besvare opgaven undervejs i læsningen. Aktiviteten skal hjælpe eleven til at fokusere på sine forståelsesprocesser og identificere hvor i teksten, forståelsen bryder sammen.\nE. Gør tekstens viden til din egenDet kræver en del at læse sig til ny viden. Fagtekstens formål og struktur er anderledes end de fleste tekster, eleverne har arbejdet med i læseundervisningen, og der vil ofte være fagord og begreber, som eleverne ikke kender fra dagligdagen. Eleverne har brug for aktiviteter, som hjælper dem med at få overblik over fagbogens fremstilling og støtter dem i at fokusere på de vigtige informationer i teksten.\nGrafiske figurer er gode redskaber til at fastholde fokus på tekstens vigtige informationer. Alt efter tekstens formål og indhold vil forskellige grafiske figurer være velegnede. Er teksten en beretning om et hændelsesforløb (fx i historie), vil en tidslinje være et godt redskab til at fastholde vigtige tidspunkter eller årstal. Er teksten en beskrivelse af et dyr, en ting eller et fænomen, så vil et mindmap være velegnet til at gengive de elementer, der er vigtige i beskrivelsen. Er teksten en forklaring på hvorfor noget sker, vil et procesdiagram være en overskuelig figur.\nGør figuren færdig\nAktiviteten hjælper eleverne med at få overblik over den faglige fremstilling og med at fokusere på de vigtige elementer. Eleverne skal lære at aflæse og selv udforme grafiske figurer. Et første skridt på vejen kan være at lade eleverne udfylde manglende informationer i en delvist udfyldt figur med informationer fra teksten. 2\nAktiviteten støtter eleverne i at fokusere på vigtige elementer i tekstens fremstilling og bearbejde dem. Eleverne skal udvælge vigtige afsnit i teksten og skrive spørgsmål til deres kammerater om disse.F. Hvad har du lært?Eleverne skal lære at blive aktive, målrettede læsere af fagtekster, der er bevidste om deres læseformål og styrer og regulerer deres læsning efter dette. En vigtig del af arbejdet med at udvikle en aktiv læseindstilling er at hjælpe eleverne til at blive bevidste om deres eget læseudbytte. Har de rent faktisk fået den viden, de har behov for?\nSkriv eller tegn 3 ting, du har lært i denne bog\nAktiviteten kræver, at eleven selv kan skrive. Eleven overvejer sin forhåndsviden, sit læseformål og evt. sine spørgsmål til teksten. Derefter skriver eleven om sin nye viden.\nHvad vil du gerne vide mere om Eleven overvejer sit læseformål og skriver, hvad denne gerne vil lære mere om i forbindelse med emnet. Det er vigtigt, at læreren viser elevernes ønsker respekt og hjælper den enkelte videre i dennes læreproces enten ved at anbefale andre materialer eller ved at disse emner tages op i klassen og diskuteres.\nEr der noget i bogen, du blev overrasket over? Aktiviteten hjælper eleverne med at forholde sig aktivt til tekstens faglige fremstilling og med at udbygge/justere eller revidere egen viden.\nLæsedetektiven Aktiviteten er en evaluering af elevens forståelse af tekstens fremstilling.\nGyldendal Uddannelse, Klareboderne 5, 1001 København K, Tlf.: 33 75 55 60, information@gyldendal.dk


Thorgeir anholdt for spritkørsel i kørestol – Ekstra Bladet\nFredag d. 13. dec. 2013 - kl. 18:14 0\nThorgeir anholdt for spritkørsel i kørestol\nHandicappet kørte fuld hjem og fik beslaglagt kørestolen\nThorgeir Benjaminsen, 20, blev natten til søndag stoppet af politiet på vej hjem fra byen og anholdt for spritkørsel i sin elektriske kørestol. (Foto: Erik Birkeland/VG)\nThorgeir Benjaminsen, 20, var på vej hjem fra en fest i kørestol med en fart på otte-ni kilometer i timen, da politiet stoppede den handicappede nordmand på gaden i Molde og anklagede ham for spritkørsel.\n- Jeg bemærker at en politibil med blinklys kører op på siden af mig og råber 'stop'. De hiver mig af kørestolen og siger, at jeg er nødt til at afgive blodprøve, forklarer Thorgeir Benjaminsen til avisen VG.\nDen unge nordmand indrømmer over for politiet, at han er beruset, men gør samtidig betjentene opmærksomme på, at han har et handicap, der gør ham afhængig af kørestolen.\n- De anholder mig for spirituskørsel og kører mig til en læge for at tage blodprøve, siger Thorgeir Benjaminsen, der har haft en muskelsygdom, siden han var barn.\nSelv om han gjorde politiet opmærksom på sygdommen, kørte de ham hjem i politibil og beslaglagde det motoriserede hjælpemiddel.\nSe også: Kørestols-Lene var forrest i koncert-kø: Blev sendt ned bagi\nIfølge Benjaminsen gav politiet ham nøglerne til kørestolen med besked om, hvor han kunne hente den. Næste dag kunne han ikke huske stedet og ringede til politiet.\n- Da sagde de, at jeg ikke kunne hente den, fordi jeg skulle være anmeldt for at have stjålet den. Jeg forklarede, at jeg havde papirer på den og ejer den, forklarer den unge mand.\n- Jeg har ingen anden måde at komme rundt på. Det betyder, at jeg ikke kan købe ind eller tage i solarium og få sol på mine hænder, som ellers er godt for mig om vinteren, siger han.\nEfter tre dage fik han besked om, at han kunne hente kørestolen - og i øvrigt ikke var anmeldt for at have stjålet den.\nPolitiet i Nordmøre og Romsdal oplyser til VG, at Thorgeir Benjaminsen er noteret for spirituskørsel og at svaret på blodprøven kommer om to-tre uger.\nThorgeir Benjaminsen forklarer, at han troede, at han med en fart på under ti kilometer i timen blev opfattet som gående.\n- Jeg er blevet fortalt, at jeg regnes for gående, når køretøjet har en topfart på otte-ni kilometer i timen, siger han.\n- Jeg følte mig sikker på, at jeg blev regnet for gående. Jeg var ikke til fare for andre end mig selv, siger Benjaminsen, der bakkes op af Norges Handicapforbund.\n- Ifølge vejtrafikloven betragtes føreren af en kørestol med en maksimumfart, der ikke overstiger 10 kilometer i timen, som gående, siger Arne Lein, forbundsleder i Norges Handicapforbund.\n(Foto: Erik Birkeland/VG)\n1 af 2 (Foto: Erik Birkeland/VG)\n2 af 2 Thorgeir Benjaminsen, 20, blev natten til søndag stoppet af politiet på vej hjem fra byen og anholdt for spritkørsel i sin elektriske kørestol. (Foto: Erik Birkeland/VG)


Kirklee Stadium, Huddersfield Town • Velkommen\nKirklee Stadium, Huddersfield Townadmin2019-09-30T14:57:25+00:00\nHuddersfield Town, Kirlee Stadium\n7\tUsers score: 7 with 2 votes\nAdresse: Stadium Way, Huddersfield HD1 6PG, Storbritannien\nHymne: Smile Awhile\nSærlige opgør/rivaler: Bradford, Leeds\nHuddersfield Town blev stiftet i 1908. Klubben går også under kælenavnet ’The Terriers.\nHuddersfield var den første engelske klub til at vinde tre engelske mesterskaber på stribe – i 1923/24, 1924/25 og 1925/26. En bedrift kun Arsenal, Liverpool og Manchester United sidenhen har gjort efter.\nHuddersfield spiller i blå- og hvidstribede trøjer og hvide bukser.\nKlubbens manager er tyskeren Jan Siewert, der kom til klubben i januar 2019 fra Borussia Dortmunds andethold.\nHuddersfields største rival er Leeds United og en anden lokalrival er Bradford City. De indbyrdes kampe på tværs imellem de tre klubber går under navnet ’The West Yorkshire Derby”. Rivaliseringen imellem de tre klubber finder ligeledes sted indenfor en anden stor sportsgren i regionen – rugby.\nHuddersfield Town var frem til 2019 ejet af den engelske forretningsmand Dean Hoyle. Som livslang Huddersfield-fan købte han sig ind i klubben i 2008 og overtog ejerskabet i 2009. I november 2016 modtog Hoyle prisen som “The fcbusiness Championship CEO of the Year” ved Football Business Award for sit arbejde for klubben.\nI 2019 valgte Hoyle at sælge klubben til en anden livslang Huddersfield-fan – forretningsmanden Phil Hodgkinton. I maj 2019 overtog Hodgkonton kontrollen med klubben.\nHuddersfield har vundet det engelske mesterskab tre gange – i sæsonerne 1923/24, 1924/25 og 1925/26 og blev endda nr. 2 i de to følgende sæsoner.\nHuddersfield har vundet den næstbedste engelske række en gang i 1969/70.\nKlubben har ligeledes vundet FA Cuppen i 1922 ligesom det blev til en semifinale i League Cup i 1968.\nHuddersfield vand FA Charity Shield I 1922.\nHuddersfield Town har hjemmebane på Kirklees Stadium, og har haft det siden 1994. Kirklees Stadium er også flittig brugt som rugby-stadion og har lagt bane til flere store turneringer som Rugby League World Cup og Rugby VM.\nKirklees Stadium har for nuværende en kapacitet på 24.121 tilskuere. Tilskuerrekorden til fodboldkampe blev sat i 2017, hvor 24.169 tilskuere overværede FA Cup-kampen imod Manchester City d. 18. februar.\nKirklees Stadium benyttes også til koncerter og f.eks. The Eagles og Bryan Adams har spillet på stadion.\nHans august 15, 2019 af 9:16 am- Svar\nMeget intens oplevelse i Premier League. Lyden forsvinder dog lidt i hjørnerne, men charmerende stadion!\nUlrik september 17, 2019 af 2:57 pm- Svar\nSærdeles cool oplevelse – FED fraktion bag målet…..!


NCC når markant milepæl inden for sikkerhed - NCC\nNCC når markant milepæl inden for sikkerhed\non, aug 16, 2017 06:00 CET\nMed 1500 dage uden ulykker når NCC en markant milepæl i at renovere vandledninger for HOFOR med høj sikkerhed.\nMange cyklister, travle fodgængere og biler. Det har været en del af hverdagen for håndværkerne i NCC, der renoverer vandledninger på hovedfærdselsårer i København og andre vandlednings-projekter i Storkøbenhavn. Alligevel kan NCC nu fejre, at man under rammeaftalen med HOFOR har præsteret 1500 dage uden ulykker.\n”Vi lægger stor vægt på et sikkert arbejdsmiljø og en kultur, der understøtter sikkerhed. Derfor er det glædeligt, at NCC har præsteret så flot et resultat som dette, ” siger Jesper Jensen, der er projektleder i HOFOR.\nÅrsagen til, at NCC har formået at præstere 1500 dage uden ulykker, er et kompromisløst fokus på sikkerhed. Der bliver løbende arbejdet med kulturen og en lang række tiltag bliver løbende implementeret for at sikre bedre planlægning og konstant opmærksomhed på risici.\n”Vi holdningsbearbejder vores håndværkere, så vi kommer væk fra en tarzankultur og i stedet understøtter en kultur, hvor opgaverne bliver løst så sikkert muligt,” siger Emil Annesen, som er projektansvarlig i NCC for rammeaftalen med HOFOR.\n”Vi har i februar indført daglige risikovurderinger, hvor risici i alle dagens opgaver bliver vurderet inden arbejdet går i gang. Det har været en væsentligt bidragende årsag til at vi har fastholdt det høje sikkerhedsniveau, fordi det sikrer konstant fokus på risici”, vurderer Emil Annesen.\nBygherre holder os skarpe\nDet er ikke kun NCC’s egne tiltag, der er med til at sikre arbejdsmiljøet. Projektleder Diana Rezai fra NCC fremhæver de månedlige koordineringsmøder, som HOFOR’s arbejdsmiljørepræsentanter afholder for de entreprenører, der er en del af rammekontraktaftalen med HOFOR.\n”Møderne sikrer videndeling om arbejdsmiljøindsatser mellem os entreprenører og HOFOR, og det bidrager til at holde os alle skarpe på sikkerheden”, udtaler Diana Rezai.\nSelvom det kan synes ufarligt at renovere vandledninger, så er der al mulig grund til at tage sig i agt for ulykker.\n”Der er en reel fare for sammenstyrtninger ved udgravninger i København, hvis der ikke bliver afstivet ordenligt, fordi der er gravet så mange gange på det samme sted. Derfor har vi gjort meget ud af at tale opgaverne igennem, inden vi går i gang og få planlagt, hvordan vi skal gribe dem an, for med en grundig planlægning kan mange ulykker undgås,” siger Peter Timm, der er formand for de håndværkere, der har renoveret vandledninger. Han understreger, at man ikke kun skal tænke på fremdriften i projektet, men også på sikkerheden, så ingen kommer til skade.


Find et bredt udvalg af møbler til byrummet hos den danske virksomhed ZENZO\nRedaktionen Handel 26/03/2020\nZENZO er én af de førende producenter af mange forskellige typer møbler til byrum og andre lignende produkter, der kan forskønne eller øge funktionaliteten i byrummet. Kataloget spænder ganske bredt, og tæller f.eks. betonpullerter, betonbænke, rygeskure og rygerum, mange forskellige affaldssystemer og affaldssortering samt meget mere. Virksomheden kendes for smarte og intelligente design, der samtidig kan modstå det naturlige slid der altid vil være på offentlige områder. Læs mere herunder.\nBredt udvalg af betonpullerter i forskellige designs\nZENZO er en spændende dansk virksomhed, der designer og producerer mange forskellige typer produkter, der kan puttes ind under fanen byrumsinventar. Kataloget spænder ganske bredt, og der kommer hele tiden nye spændende produkter til. Lige nu kan du blandt andet se frem til et velassorteret udvalg af betonpullerter, hvor der er mange design man kan vælge imellem. Alle betonpullerter er lige som resten af produkterne i kataloget designet til at kunne modstå slid, og samtidig designet så de ser nydelige ud, og kan være med til at forskønne et byrum. Kataloget med betonpullerter tæller både klassiske design, samt de lidt mere moderne af slagsen. Man vil derfor næsten med sikkerhed også kunne finde betonpullerter hos dem, der vil passe godt ind i både den gamle del af byen, samt i de nyeste nybygger områder.\nBetonbænke til byområder\nForuden betonpullerter finder man blandt andet også et godt udvalg af betonbænke hos www.zenzo.dk. Det vil sikkert overraske de færreste, at betonbænke er et solidt valg når man skal installere bænke i byområder og lignende. Betonbænke fås ligesom betonpullerterne i mange forskellige design, så chancerne skulle være gode for at der også er betonbænke der vil passe godt ind der hvor I ønsker at installere dem.\nHar du spørgsmål af den ene eller anden art vedrørende betonbænke, betonpullerter eller andre produkter fra kataloget, så kontakt kundeservice på hjemmesiden.


HjemStillingAdministrativ medarbejderNy kampagne på vej: Flere unge på SOSU-uddannelserne – tak!\nDer er risiko for, at Sundhed og Omsorg kommer til at mangle arbejdskraft. Derfor har vi brug for, at flere unge starter på en SOSU-uddannelse. Sundhed og Omsorg lancerer fra næste uge en ny kampagne, som skal styrke unges kendskab til og interesse for SOSU-faget. SOSU-kampagnen består blandt andet af en kampagnefilm, et kampagnewebsite, plakater og postkort. Materialet er færdigt i næste uge og bliver herefter vist frem og anvendt til fx uddannelsesmesser og reklame.\nHer kan du møde den 24-årige nyuddannede SOSU-assistent Hülya Kekec Akdag, som deltager i kampagnen:\n“Man skal vælge med hjertet!”\nDet er lysten til at hjælpe og gøre en forskel, der er motoren bag Hülyas valg om at blive SOSU. Hun ser mennesket bag – ikke diagnoserne, og hun synes, det er fantastisk givende at se en borger få et skær af nyt livsmod i øjnene på grund af den hjælp og omsorg, hun yder.\n“Når man er ung, kan man aldrig være sikker på, at man vælger den rigtige uddannelse. Derfor er mit bedste råd at vælge med hjertet. Det har jeg selv gjort, selv om det krævede en personlig U-vending. Efter gymnasiet læste jeg til laborant, og jeg havde kun seks måneder tilbage af uddannelsen, da jeg fik et studiejob som afløser på et plejehjem. Her gik det op for mig, at jeg faktisk ikke havde lyst til at sidde alene på et laboratorie. Så jeg droppede ud, og det blev mit ufaglærte afløserjob, der gjorde, at jeg skiftede til SOSU-uddannelsen.”\nFordomme klistrer til faget\nHülya kender udmærket de fordomme, der klistrer til faget som lyserødt tyggegummi under skoen. Fordomme, der fantasiløst kører i ring og fejlagtigt leder tankerne hen på, at det er nemt at uddanne sig til SOSU, og at det kun handler om at ‘tørre røv’. Fordomme, der i fremtiden kan spænde ben for, at ældre borgere i Aarhus kan få den kvalificerede hjælp og omsorg, de har brug for:\n”Der er ikke meget prestige i at være SOSU. Jeg føler, der bliver set ned på faget, og det er ikke ligefrem den første uddannelsesmulighed, man hører om som ung. Det var meget begrænset, hvad jeg vidste om uddannelsen, da jeg startede, men den har på alle måder overrasket og udfordret mig positivt. Jeg vidste f.eks. heller ikke, at man som SOSU-assistent har virkelig gode muligheder for at videreuddanne sig til f.eks. sygeplejerske, ergoterapeut eller fysioterapeut,” fortæller Hülya med et tænksomt ’tilbageblik’ i øjnene.\nSkruet op for ansvar og ambitioner\nHülya vil gerne gøre unge opmærksomme på, at-SOSU-uddannelsen ikke er, som den (måske) var engang – og at der fagligt er blevet skruet op for både ansvar og ambitioner:\n”Vi har glemt at fortælle, hvor meget der er sket med SOSU-uddannelsen i de senere år, og hvor stort et ansvar vi bærer. Vi holder øje med bivirkninger, følger op på lægebesøg, vi giver medicin og varetager kontakten med en række samarbejdspartnere.”\nDen 31. oktober var Hülya færdiguddannet som SOSU-assistent, og hun har al mulig grund til at være stolt. Hun har knoklet for det bevis, hun har fået i hånden. Det er beviset på, at hun har specialviden om alt fra kroppens fysiologi og anatomi til medicinering og kommunikationsformer. At hun kan omsætte teori til praksis. Og at hun kan yde sundhed og omsorg i absolut verdensklasse.


Morgenmadsfavorit siden 1961\nHavrefras fremstilles af Quaker Oats, som blev grundlagt i 1877 i Chicago og blev populær fordi de solgte havre af høj kvalitet – og så var de i øvrigt de allerførste som gav forbrugerne mulighed for at købe havre i små individuelle pakker. I 1961 kom Quaker til Norden med produktet LIF som i 1971 blev til Havrefras. Med disse blev der sat en helt ny standard, især for smagen og den upåklagelige kvalitet.. Danske familier nyder fortsat Havrefras, – og siden også Rugfras og Minifras, og de økologiske varianter af både havre og spelt.\nKør væk fra cykelstien og spring på en mountainbike i stedet for. I skoven skal du hele tiden være på vagt. Stammer, stubbe og sten. Men med den rette kost er du lidt mere sikker på hånden. Så spænd maven, hjelmen og kør!\nDenne hjemmeside bruger cookies til optimering af driften; til at huske dine brugerpræferencer og til at sikre en optimal brugeroplevelse; til at målrette og administrere annoncer; at integrere indhold fra sociale medier; og/eller til at indsamle og analysere statistiske oplysninger. Klik her for yderligere oplysninger.


Midia Anser At Opdag Alle Fordelene Ved Mikro Pigmentering Teksten Burde Være Fantastisk | Den Gode Blog\nMidia Anser At Opdag Alle Fordelene Ved Mikro Pigmentering Teksten Burde Være Fantastisk\njuni 18, 2017 Blogsadmin\nTanken vedrørende at eje de selvsamme øjenbryn alt tilværelsen – og så hvilken dersom du fortryder bredden og farven! Behandlingen holder 1-3 dage også i burde således derfor overhovedet ikke findes bange for ikke at ku varierer holdning. Således kan så mikropigmentering siges at findes semi-permanent. Desuden er næsten sikkert det én behandlingsform både for børn og så mænd, også kan anvendes både hvis man håber a ideelle skønhedsfejl også jeres forbindelse medtage f.Eks.Sygdom. Mikro pigmintering kan forære en stor del komplet nyt vitalitet og energi, nemlig grundet i får muligheden fra ad rette skønhedsfejl.\nMikropigmentering samt Skønhed samt Mikro\nDerudover ses dette fantastiske alliere også jer kvaliteten af vores erhverv. Der kan mikropigmentering findes én gigantisk assistance. Opdag alle fordelene ved Mikro Pigmentering Mikropigmentering er groft sagt en facon for krops tatovering, hvoriblandt folk overføre mineralske pigmenter i dette øverste lag af huden. Der fremtræde sindssyge talrig alternativer når så dette kommer til mikro pigmentering dette det er helt sikkert næsten hele tiden bare kreativiteten der sætter grænser. Dét kan blive udført blandt tjeneste af smalle nåle dér løfter afskygningen helt ind jeres skindet, sikken enten bliver gjort vedblive støtte af maskine el medregne håndkræft.\nHvis dét er noget du tænker, såh vil det stærkt anbefales at i tager helt ind på www og læser meget mere ifald dette. Makeup er nok imod en god del ét formidling, som du overhovedet ikke sandt vedblive, hvilket indebærer. Det lyder dette voldsomt at få tatoveret øjenbryn ellers anden på sin korpus, fra hvilken ifald folk uventet næppe drømmer det meget længere? Derfor burde én vide to ting såfremt denne behandlingsform, inden én dømmer den. Nu ifald år har længst de fleste hørt omkring mikro pigmentering. Dette kan så i helt slippe imod straks! Med bestandig maske give slip du fra hver dag ad skulle lægge ny sminke, sikken en stor del jer allerede ikke ejer lyst indtil.\nLæs også Værdigt Bemærker Josaphat Om Fremstillingen Optimer Din Boligs Udseende Med En Maler I Valby\nMikro pigmentering er nok kort fortalt én form at overføre mineralske pigmenter jer det øverste lag af skindet og så andvendes tit som permenet sminke el redigering af skønhedsfejl. Dersom du har behov fra a få én VVS-mand jer Valby indtil ad fikse noget jeres jeres hjem, dette står i overfor én udfordring, fra hvem burde i ret træffe? Dette er helt sikkert minsandten ikke nemt, for der er næsten sikkert trods det hele nogle andre kandidater indtil den vigtige post dét er nok, a gøre din vandhane, så dér skal evt. nogle tjeneste foreløbig, imod a i finder ens hende dér er helt sikkert højest imod dig. Imod dét første bliver resultatet vildt meget naturligt ad få øje på på, og dér laves vildt meget ind af af ad finde den farve og måde, der passer til kundens hoved. Mikropigmentering er nok ét af dé oftest hyppige behandlinger straks da capo år, og så det drejer sig simpelthen ifald at få tegnet dé ”perfekte” øjenbryn op tættest der én tattovering, imod herefter give slip én for ad måtte tegne de opefter normalt hver dag. Måske dét er værd at tjekke, såfremt du er en af de, dér føler, ad der går enorm lang periode medtage ad lægge make-up.\n3D Øjenbryn også Øjenvipper også Mio\nVælger i at få gjort eyelash extensions vilhar lyst til i først blive omhyggeligt guidet omkring dé mangeforskellige emner, der syne adskillige længder, der tit skifter fra 7-15 mm. Som sagt sidenhen kan mikro pigmentering være dét fuldstændig fuldkommen ideelle for dig og så dine øjenbryn. Burde det ikke desto mindre ikke længere være. Mikropigmentering er nok forholdsvist neo, men hvilken er det slet ingen? Mikropigmentering er muligvis én facon imod varig makeup, også dét kaldes ligeledes mest for “kosmetiske tatoveringer”. For ad opnå dét ønskede positivt resultat kræver det mest én ellers 2 efterbehandlinger.\nLæs også Fænomenale Fastslår Traute Om Historien Her Er Hvad Du Skal Vide Om Priser På En Tatovering\nKøbenhavn forekomme ét hav af flyttefirmaer. De står allesammen klar indtil at støtte deres kunder medregne en vildt meget vigtig livsbegivenhed.Nemlig én flytningen. Dette er nok én simpel og behagelig behandlingsmetode, hvor enkelte øjenvippe el buketter limes fast af ens naturlige vipper fra ad sikre en yndigt det ønskede resultat, dér virkelig fremhæver øjnenes naturlige skønhed. Det kan så være en vældig udfordring, men dét er muligvis også en vigtig felter imod mangfoldig. Der er nok utallig variationer af eyelash extensions, de fås som regel eder diverse længder fra 7-15 mm, plus diverse tykkelser, på denne form kan folk ego kombinere sig fremad foreløbig sit ønskede godt resultat medregne tjeneste fra én tekniker, der blandt hvilken dé taler vedrørende. En flytning kan markere diverse milepæle jer en persons liv.\n← Afvigende Nævner Jake Om Afhandling Få Dit Eget Rengøringsfirma I København\tPositiv Udtaler Tinny Om Historien Få Privat Rengøring I København Og Det Er Slut Med Det Sure Arbejde →


Ekspansion hjælper med at realisere det internationale vækstpotentiale\nEkspansion ejes og drives af Jens Lassen og hjælper virksomheder med at realisere deres internationale vækstpotentiale.\nMed blot nogle få ændringer i måden man arbejder med salg til udlandet, kan både omsætning og indtjening ofte øges betydeligt.\nSparring og rådgivning – som konsulent eller bestyrelsesmedlem\nKonkrete opgaver (salg, strategi og forretningsudvikling m.m.) – enkeltstående eller som salgs- eller eksportchef “til leje” i en periode\nUndervisning og træning – åbne kurser eller virksomhedsforløb\nEkspansion stiller ekspertise og erfaring til rådighed som en fleksibel omkostning med fokus på tre områder\nJeg har skrevet tre bøger om salg\nI 2015 udgav jeg på Hans Reitzels forlag en bog om eksportsalg. Læs mere her.\nI 2018 udgav jeg samme sted en bog om salg af rådgivning og serviceydelser. Læs mere her.\nI 2020 udgav jeg bogen om morgendagens salg og salgsledelse. Læs mere her.\nVækst er et væsentligt element i en virksomheds strategi og forretningsplan. Men hvorfra skal den komme og hvordan opnås den bedst ?\nEn vækstplan gør strategi og forretningsplan operationel, så de ikke bare forbliver ord på et stykke papir. Det handler om både at lave en plan for HVOR væksten skal komme fra – og HVORDAN den skal sikres.\nEksport er en vigtig bestanddel i mange virksomheders vækstplaner. Ekspansion hjælper med at identificere potentialet og føre eksporten ud i livet.\nEffektive eksportprocesser er et af fremtidens allervigtigste konkurrenceparametre. Især når eksporten går via agent, distributør, forhandler eller datterselskab, hvor alt for mange i dag ikke bidrager nok til bundlinjen.\nDe nødvendige kompetencer – og styringsværktøjer – er en afgørende forudsætning for at realisere vækstplaner med succes.\nDer er flere måder at sikre de nødvendige kompetencer i virksomheden: gennem træning af nuværende personale, gennem ansættelse af nye medarbejdere, eller ved at tilføre de manglende kompetencer på bestyrelsesniveau. Ekspansion kan hjælpe med alle tre.\nEkspansion og Jens Lassen er to sider af samme sag.\nJeg har masser af ekspertise og erfaring indenfor international vækst. Se mit CV, og læs her hvad det er for et erfaringsgrundlag, jeg stiller til rådighed som sparringspartner, rådgiver, underviser, konsulent, opgaveløser, bestyrelsesmedlem eller interim leder.