GNIST. Danmarks største solcelleanlæg. Økonomien er under pres. Tidlig indsats gør en forskel. Personaleblad for Skive Kommune nr. - PDF\nGNIST. Danmarks største solcelleanlæg. Økonomien er under pres. Tidlig indsats gør en forskel. Personaleblad for Skive Kommune nr.\nDownload "GNIST. Danmarks største solcelleanlæg. Økonomien er under pres. Tidlig indsats gør en forskel. Personaleblad for Skive Kommune nr."\n1 GNIST Personaleblad for Skive Kommune nr. 4 september 2009 Danmarks største solcelleanlæg Økonomien er under pres Tidlig indsats gør en forskel medarbejder.skivekommune.dk\n2 2 Gnist Leder Indhold 3: Tal på økonomien 4: Opus Administrativ Styring - er godt i gang 6: Mr. Klima er i fuld aktion! 8: Den tidlige indsats 10: Rundt om Fur 12: Klar til valget i november 13: Prøvevalg vor årige 14: Model for tværfaglig samarbejde 16: Forbered dig på influenza A 17: Besøg i en netværksgruppe for ledere 18: Pædagogisk dag i folkeskolen 20: En herlig motionsdag 22: Sportsforeningen 24: Kunstforeningen 26: Personaleforeningen 30: Ofte stillede spørgsmål 31: Jubilæer 32: Tiltrædelser 33: Fratrædelser 34: En medarbejder har ordet 35: Fratrædelser (fortsat) 36: Min passion: Broderi som terapi Sund økonomi under pres af Per Mathiasen, kommunaldirektør At få budgettet for det kommende år til at hænge sammen forekommer endnu vanskeligere i år, end det har gjort de foregående år. Der er igen i år behov for kraftige tilpasninger, reduktioner og prioriteringer, hvis vi ikke meget hurtigt skal ramme bunden af kommunekassen. Det er denne svære prioriteringsproces som er i gang lige nu blandt byrådets medlemmer og partier. Jeg plejer jo ellers at sige at vi har en grundlæggende fornuftig økonomi. Det har vi også. Vi er endog meget billige på de fleste områder, sammenlignet med andre kommuner. Jeg har også tidligere udnævnt os selv til danmarksmestre i at holde vores budgetter. Dette skyldes, at der både på de enkelte arbejdspladser og i den centrale økonomistyring er dygtige og ansvarlige ledere og medarbejdere som yder en effektiv service og en sikker styring af vores økonomiske midler. Her står vi rigtig stærkt. Årsagen til at vi igen i år trods høj effektivitet og god økonomisk styring skal skære ned og stramme ind skyldes udefrakommende faktorer. Vi har i Skive Kommune et relativt lavt udskrivningsgrundlag. Borgerne i Skive Kommune tjener ikke så mange penge som i mange andre dele af landet. Vores vigtigste indtægt er skatten på borgernes indkomst og når den er relativt lav har vi selvfølgelig også relativt få penge som kommune. Samtidig ændrer befolkningssammensætningen sig sådan, at vi får flere ældre som skal have pleje, flere arbejdsløse som skal have overførselsindkomster osv. Alt i alt flere kommunale udgifter for relativt få penge. Dette er hovedårsagen til at vi år efter år skal håndtere en stadig strammere økonomi. Per Mathiasen, kommunaldirektør Vi kan også pege på en række faktorer i den statslige styring, som gør det svært at finde balance i økonomien. En løsning kunne jo være at sætte skatten op. Men en stram statslig styring af det kommunale skatteniveau gør, at vi ikke uden problemer kan anvende dette instrument. Der er udligningsordninger mellem rige og fattige kommuner og der er kompensation i statens bloktilskud for den demografiske udvikling, men det ændrer altså ikke grundlæggende ved vores økonomiske udfordring. Og der er ingen tegn på at det ændrer sig, så vi må selv håndtere denne udfordring. Jeg synes det er positivt, at der er politisk vilje til at forsøge at undgå grønthøstermetoden. Gennem flere år har vi tilstræbt at blive mere konkrete i budgetprocessen, så der ikke blot foretages procentvise besparelser over hele organisationen. Vi kan nok ikke helt undgå det i år, hvilket bl.a. hænger sammen med at KL og regeringen vurderer, at afbureaukratisering, mindre sygefravær og billigere indkøb vil give en generel besparelsesmulighed. Men her kan vi i det mindste forvente, at regeringen dokumenterer besparelsesmulighederne. Et relativt lavt indtægtsgrundlag, en fortsat stigning i kommunale udgifter og en stram statslig styring gør altså tilsammen, at byrådet igen i år er kommet på hårdt arbejde, selvom vi i Skive har godt styr på at drive vores kommune. Udgivet af: Skive Kommune, Torvegade 10, 7800 Skive, tlf Redaktion: HR og Kommunikation Ansvarshavende: Kommunaldir. Per Mathiasen Layout: Idé af Fredskilde & Sørensen Reklamebureau ifølge Skive Kommunes designlinje samt HR og Kommunikation Tryk: HandyPrint A/S Foto: Colourbox, Redaktionen og Skive Kommune, hvis ikke andet er nævnt. Bladet Gnist udkommer fem gange årligt og uddeles til alle medarbejdere ved Skive Kommune. I bladet anvendes det nye komma. Oplag: stk. Næste nummer udkommer: 22. november 2009 Deadline næste nummer: 1. november 2009 Redaktionsgruppen: Bladets indhold besluttes af redaktionsgruppen. Oplysninger om redaktionsgruppen kan fås ved henvendelse til redaktør Malene Brink, tlf , Informationer Nyheder Personaleforening Kunstforening Sportsforening Adgang til Intranettet hjemmefra: Adresse: Brugernavn: medarbejdernummer (uden nuller) Kode første gang: Skive123 (husk stort S) Adgang til CopenFysio: Brugernavn: medarbejdernummer (uden nuller) Adgangskode: eget valg - som skal gentages Firma brugernavn er: Skive (husk stor S) Firma password er: sundhed\n3 Gnist 3 Tal på økonomien Vi kender endnu ikke kommunens endelige budget for Byrådet arbejder lige nu med at prioritere og finde løsninger. Men vi vil her forsøge at sætte tal på kommunens overordnede økonomi og de vilkår som ligger til grund for budgettet for det kommende år. Det overordnede billede er en kommune som er under stort ressourcepres pga. et lavt udskrivningsgrundlag på den ene side og et stigende udgiftsbehov på den anden side. Det stigende udgiftsbehov skyldes primært ændringer i befolkningens sammensætning og et stigende antal brugere. Dette ressourcepres afspejler sig i et lavt udgiftsniveau på de områder som vi selv kan styre, herunder i et lavt anlægsniveau. Indtægter Kommuneskatten er kommunens vigtigste indtægtskilde. Størrelsen af kommunens skatteindtægt afhænger dels af hvor høj skatteprocenten er, dels af hvor stor en indkomst der betales skat af beskatningsgrundlaget. Skive Kommunes beskatningsgrundlag er i 2009 ca kr. pr. indbygger. På landsplan er beskatningsgrundlaget knap kr. pr. indbygger. Skive Kommunes ressourcegrundlag ligger således et godt stykke under landsgennemsnittet. En del af det lave ressourcegrundlag udjævnes via udligning mellem rige og fattige kommuner og via statens bloktilskud. Det betyder, at vi i Skive Kommune har 96 kr. at bruge når en gennemsnitskommune med den samme skatteprocent har 100 kr. Hvis vi kun havde indkomstskatten ville vi kun få 91 kr. i kommunekassen hver gang en gennemsnitskommune får 100 kr. ind. Overførselsindkomster Skive Kommunes udgifter til overførselsindkomster dvs. kontanthjælp, sygedagpenge, førtidspensioner ol. ligger i 2009 på ca kr. pr. indbygger, hvilket er ca. 400 kr. over landsgennemsnittet. Udgiften har været jævnt stigende over de seneste år og stiger mere i Skive, end i landet som helhed. Udgifterne til overførsler har således ligget under landsgennemsnittet frem til 2007, men er altså steget til over landsgennemsnittet i Ældreområdet Andelen af ældre borgere stiger i Skive Kommune ligesom den gør på landsplan. I Skive Kommune stiger den lidt mere end på landsplan. Der forventes at være 10 % flere borgere over 80 år om 6-7 år. I 2009 er udgiften i Skive Kommune pr. borger over 67 år lidt over kr. I 2006 var udgiften ca kr. Og vi ligger fortsat under landsgennemsnittet på udgiftssiden selvom både antallet og andelen af ældre er stigende. Billig drift På de store driftsområder har vi sammenlignet udgiftsniveauet med landsgennemsnittet og beregnet hvor meget dyrere det ville være for Skive Kommune, hvis vores udgiftsniveau lå på landsgennemsnittet. Børnepasning for 0-5 årige ville koste Skive Kommune ca. 24 mio. mere, hvis vores udgiftsniveau pr. 0-5 årig lå på landsgennemsnittet. Folkeskolen i Skive Kommune ville i alt være ca. 61 mio. kr. dyrere. Tilbud til ældre og handicappede ville være 9 mio. kr. dyrere og kontanthjælp og arbejdsmarkedsordninger ville være 11 mio. kr. dyrere. På administrationen sparer vi ca. 11 mio. kr. i forhold til landsgennemsnittet. Der er også områder, hvor vi udgiftsmæssigt ligger over landsgennemsnittet. Til sygedagpenge har vi udgifter på ca. 11 mio. kr. mere, end hvis vi lå på landsgennemsnittet. Til førtidspensioner har vi en merudgift på ca. 18 mio. kr. Til revalidering og løntilskud har vi en merudgift på knap 8 mio. kr. Til vejvæsen har vi en udgift der ligger ca. 15 mio. kr. over den udgift vi ville have haft, hvis vi lå på den gennemsnitlige udgift pr. indbygger. Hvis vi ser bort fra vejområdet er områderne, hvor vi ligger over landsgennemsnittet karakteriseret ved, at det er udgifter som er styret af dels demografi, altså befolkningssammensætningen, dels lovgivning. Det er altså udgifter som vi i kommunen har svært ved at styre eller regulere. Når disse udgifter ligger relativt højt og i øvrigt er stigende, både i Skive Kommune og på landsplan må vi naturligvis mindske udgifterne på andre områder i det omfang vi ikke kompenseres gennem øgede bloktilskud fra staten. Samlet set ville vi som kommune skulle bruge 90 mio. kr. mere om året, hvis vi skulle ligge på landsgennemsnittet på alle disse serviceområder. Anlægsudgifter Skive Kommune har anlægsudgifter i størrelsesordenen kr. pr. indbygger, mens landsgennemsnittet er næste dobbelt så højt omkring kr. pr. indbygger. medarbejder.skivekommune.dk\n4 4 Gnist Opus Administrativ Styring Opus Administrativ Styring - er godt i gang Opus Administrativ Styring er det nye løn-, indkøbs og økonomisystem som er i fuld gang med at blive implementeret. Ca. 500 medarbejdere ved Skive Kommune bliver direkte brugere af Opus Administrativ Styring, alle andre medarbejdere skal bare lære nye ord og begreber når f.eks. lederne taler om løn og økonomi. Af regnskabsleder Anette Vernegaard Andersen, Økonomisk Sekretariat Opus Administrativ Styring vi er godt i gang Implementeringen af Opus Administrativ Styring er godt i gang. De tre arbejdsgrupper der siden foråret har arbejdet med at få lagt grundstenene til Opus Administrativ Styring melder alle grønt lys. Hvad er Opus Administrativ Styring? Opus Administrativ Styring er det nye løn-, indkøbs- og økonomisystem. Systemet erstatter KMD-ØS Mål og Midler, KMD Webbetaling, KMD WebBestilling og KMD Regningsdebitor. Det betyder, at ledere og administrative medarbejdere fremover får en indgang til indkøb, dit personale og din økonomi. KMD har oversat det tyske SAP system til et system for danske kommuner og døbt det Opus. KMD planlægger at flytte alle de gamle fagsystemer over på Opus platformen. Opus Administrativ Styring er første skridt. Opus Administrativ Styring er et rammesystem. Det betyder at vi ved implementeringen starter fra bunden og bygger op så det bliver til Skive Kommunes system, tilpasset vores måde at gøre tingene på. Hovedparten af de største danske virksomheder i det private erhvervsliv bruger SAP som det primære IT-system. F.eks. Carlsberg og Novo Nordisk. I dag bruger 17 danske kommuner Opus Administrativ Styring. Skive Kommune er blandt de 11 kommuner der starter 1. januar Hvad er visionen for Opus Administrativ Styring i Skive Kommune? Visionen målet inden for 3 5 år - er forenkling af Administrativ Styring med fokus på det decentrale niveau. Det skal være lettere for den decentrale leder og medarbejder at administrere, fordi alle oplysninger findes i et system med en indgang. Der bliver mere tid til kerneydelser og dermed bedre udnyttelse af ressourcerne. Visionen er suppleret med 10 konkrete målsætninger for arbejdet før, under og efter implementeringen. Målsætningerne og delmål kan du se på intranettet under Økonomi > Opus Administrativ Styring. Projektorganisationen er sammensat så det er muligt at involvere medarbejdere, være i dialog med decentrale institutioner, samt løbende og grundig informere de involverede medarbejdere. Konkret er der i alle arbejdsgrupper involveret medarbejdere fra stabsafdelinger og fagforvaltninger og i nogle tilfælde også fra institutioner. - Det er dejligt at vi kan melde grønt lys for alle processer i arbejdet med indførelsen af Opus Administrativ Styring, det betyder at vi kører efter planen. Vi har stadig et stykke vej endnu, men alle som indtil nu har været involveret i projektet har arbejdet meget positivt og engageret, så vi skal nok få et rigtig godt system op at køre, siger regnskabsleder Anette Vernegaard Andersen (billedet) som sammen med budgetchef Jens Jørgen Iversen udgør projektledelsen i implementeringen af Opus Administrativ Styring. Informationer Nyheder Personaleforening Kunstforening Sportsforening\n5 Gnist 5 LØN Indkøb Budget Regnskab - Målet bag Opus Administrativ Styring er at forenkle arbejdet med løn, indkøb, budget og regnskab på de enkelte arbejdssteder. I vores gamle systemer har det været svært at få et samlet overblik, og mange ledere og medarbejdere havde små regneark eller stakke af papirer i skuffen. I Opus Administrativ Styring får man én indgang og stort overblik over egen økonomi, indkøb og løn, forklarer regnskabsleder Anette Vernegaard Andersen. Hvad betyder det nye system for mig? Nye systemer betyder nye ord og begreber og nye måder at gøre tingene på. Brugere af systemet kommer til at bruge artskontoplanen og finde kostbæreren, når der skal konteres et bilag, og din institution/afdeling bliver omtalt som et profitcenter. Er du en af de ca. 500 medarbejdere der har adgang til KMD-ØS Mål og Midler, KMD Webbetaling, KMD Webbestilling og KMD Regningsdebitor bliver du inviteret på kursus for at lære at bruge Opus Administrativ Styring. Kurserne kommer til at ligge så tæt på det tidspunkt, hvor du skal bruge systemet, som muligt. Hvem har været involveret? Det er en målsætning at implementering af Opus Administrativ Styring bygger på medarbejderinvolvering, inddragelse og dialog med decentrale enheder alle skal føle, de er med hele vejen. Ca. 60 medarbejdere og ledere i Skive Kommune deltager i implementeringen på forskellig vis. Skoler, daginstitutioner, stabsafdelinger, fagforvaltninger, sociale institutioner er repræsenteret. Enten som medlem af projektledelsen, en arbejdsgruppe, referencegruppen eller i procesanalyser. Deltagere i projektorganisationen har peget på, at det er vigtigt, for et godt resultat af implementeringen, at deltagerne har en viden om systemet, inden der findes frem til, hvordan vi gør i Skive Kommune. 37 deltagere i projektorganisationen har derfor modtaget uddannelse i at bruge systemet. Hvem der har deltaget, kan du se på Intranettet. Vil du vide mere? På intranettet under Økonomi kan du læse mere om Opus Administrativ Styring. Er du en del af en større gruppe eller en afdeling, som gerne vil vide mere, så kontakt projektledelsen Jens Jørgen Iversen og Anette Vernegaard Andersen. medarbejder.skivekommune.dk\n6 6 Gnist Energibyen Skive Mr. Klima er i fuld aktion! Karl Krogshede har fået sit drømmejob som klimakoordinator i Skive Kommune. Af journalist Jeanette Lund, Jeanette Lund Kommunikation Det er ikke nogen lille opgave, som Skive Kommunes nye klimakoordinator står overfor: Skive Kommune skal være CO 2 -neutral i 2029 gerne før! Siden 51-årige Karl Krogshede i marts startede på sit nye job, har han derfor arbejdet med at finde ud af, hvad sådan et mål egentlig betyder, og hvordan han bedst griber opgaven an. Selv om han er kommunalt ansat, så er det ikke blot Skive Kommune som virksomhed, der skal være CO 2 -neutral det er hele kommunen som geografisk område og det er jo unægtelig lidt af en udfordring. En udfordring som lige passer Karl Krogshede. - Det her simpelthen mit drømmejob, slår han fast. Klima har nemlig altid interesseret ham, og så bor han i Skive. Han er uddannet ingeniør og har arbejdet med produktudvikling i 25 år i forskellige virksomheder. Ud med det fossile Han har allerede skabt mange kontakter til forskellige samarbejdspartere, for skal opgaven lykkes skal erhvervsliv, borgere og kommune stå sammen. Mr. Klima er også ved at have hånd om opgaven: - Noget af det vigtigste er, at vi får konverteret de fossile brændstoffer til vedvarende energi eller CO 2 -neutral energi. Derfor skal vi for eksempel omkonvertere det naturgas, der bliver brugt i Salling til biogas, forklarer han. Et andet indsatsområde er en ny vindmølleplan, der gør, at kommunen bliver mere end selvforsynende med el. - Vi skal se på de ressourcer, vi har i Salling. Vi har masser af vind, og vi skal udnytte solenergien og det vand, vi har omkring os, forklarer Karl Krogshede. For at udvikle arbejdspladser indenfor vedvarende energi er der i disse måneder ved at blive etableret en energifond med sponsorater fra kroner og op til en million kroner fra det lokale erhvervsliv. Informationer Nyheder Personaleforening Kunstforening Sportsforening\n7 Gnist 7 - Målet er, at virksomheder i kommunen kan søge om penge til udviklingsprojekter indenfor energi, som kan skabe nye produkter og arbejdspladser i kommunen, fortæller Karl Krogshede. Solen udnyttes Alle kommunens institutioner vil også mærke til målet om at være CO 2 - neutral om 20 år. Allerede i år vil der være sat solfangere op, der leverer varme til 50 af kommunens institutioner. Samtidig skal solceller som noget nyt levere el til de kommunale bygninger. På Skivehus Skole er Danmarks største solcelleanlæg lige sat op, og det kan forsyne hele skolen med elektricitet. - Vi skal sætte i alt m 2 solceller op på de kommunale bygninger i løbet af en fire års periode, fortæller Karl Krogshede. Samtidig med alle de konkrete projekter, arbejder han og en styregruppe sideløbende med en energi- og klimastrategi, som kommunen præsenterer til FNs klimatopmøde (COP15) i København til december. Kom med de gode ideer Karl Krogshede ved, at der blandt medarbejderne i Skive Kommune er en stor ressource, som han er ved at finde ud af, hvordan han kan bruge i sit klimaarbejde. - Mit håb er, at alle medarbejdere vil tænke energi ind i det, de arbejder med, smiler Karl Krogshede. - Han arbejder lige i øjeblikket med en markedsføringsplan, der fokuserer på, hvad der skal fortælles om, og hvordan kommunens medarbejdere skal inddrages mere i det kommende arbejde for at nå målet i Borgermøde - Er der nogen der sidder med ideer og forslag til konkrete energi-tiltag, så hører jeg meget gerne fra dem, og den 6. oktober holder vi et stort borgermøde om energi- og klima, som jeg vil opfordre medarbejderne til at komme til, siger Mr. Klima. Online offentlig workshop/ borgermøde Tirsdag den 6. oktober 2009 kl på det gamle rådhus i Skive. Alle er velkomne. Kl Workshop hvor borgerne kan få eksperthjælp. Der serveres drikkevarer, sandwich, frugt og snacks. Kl Det online webbaserede show begynder. Følg med på webtv. på Introduktion til Energibyen Skive initiativer, materialer, planer. Herefter følger 8-10 indslag, efterfølgende spørgsmål/diskussion og underholdning. Læs mere På For mere information kontakt: Karl Krogshede har til huse i Teknisk Forvaltning i Ramsing. mobil Karl Krogshede (modsat side) er godt tilfreds med Solcelleanlægget på Skivehus Skole i Skive. - Det er Danmarks største solcelleanlæg og det forsyner hele skolen med el. Derudover er det et demonstrationsanlæg som alle kan se fra hovedindgangen til skole. Og sidst med ikke mindst, så er det bare et rigtigt flot tag, siger Karl Krogshede - eller Skive Kommunes Mr. Klima. Han tilføjer at man til et parcelhus blot skal bruge 50 m 2 tag med solceller for at være selvforsynende med el. Et af indsatsområderne, for at Skive Kommune kan blive selvforsynende med el, er en nu vindmølleplan. medarbejder.skivekommune.dk\n8 8 Gnist En arbejdsplads i kommunen Den tidlige indsats Udover de helt almindelige tilbud fra sundhedsplejen som alle får, bliver en lille gruppe kommende mødre henvist til et tilbud om at deltage i forældre-gruppen. Den særlige forældregruppe mødes hver torsdag i to timer med sundhedsplejerske Aase Albæk og familiebehandler Kirsten Esbensen fra Familieafdelingen. Af konsulent Malene Brink, HR og Kommunikation - Nogle gange når en gravid eller nybagt mor, fra den særlige forældregruppe, fortæller om problemerne i hendes liv, tænker jeg hvor skulle denne kvinde været gået hen, for at få hjælp til at løse sine problemer, hvis ikke vi var her?, funderer Aase Albæk. Forældregruppen Det, der kendetegner mødrene i forældregruppen, er at de ofte er unge og/eller umodne, ofte alene-mødre, ofte førstegangsfødende, mangler et socialt netværk, har lavt selvværd, ofte var de selv i systemet som barn f.eks. anbragt hos plejefamilier. Derudover har langt de fleste haft det svært i folkeskoletiden med f.eks. mobning og højt fravær, hvilket for mange har betydet at de er gået ud af folkeskolen, og ikke har gennemført yderligere uddannelse. - Vi kan naturligvis ikke løse alle kvindernes problemer, men vi kan hjælpe godt på vej, både inden for vores egne faglige muligheder, men også ved f.eks. at hjælpe dem til psykolog hvis det er et behov ellers kan vi lave aftaler med socialrådgivere, beskæftigelsesvejledere eller hvad det end måtte være der kan hjælpe, siger sundhedsplejerske Aase Albæk. Forebyggelse - Vores indsats er forebyggende, og er med til at sikre et lidt bedre børneliv og voksenliv for en særlig gruppe borgere. Vi har et godt samarbejde med jordemødre, læger og sagsbehandlere, og i fællesskab spotter vi de gravide som skal have særlig støtte, hjælp og vejledning i forbindelse med moderrollen og barnets vilkår, fortæller Aase Albæk. - Langt de fleste i forældregruppen kommer med en masse tanker om hvordan deres kommende barn ikke Det handler om at give mødrene både selvtillid og selvværd til at træffe gode beslutninger for både sig selv og barnet. Modelfoto skal have det. De er meget bevidste om at de ikke vil gøre som deres egen mor gjorde, eller ikke gjorde med dem. Men problemet er at de ikke ved hvad de vil gøre. Så det er noget vi bruger meget tid på når vi mødes. Det handler om at give mødrene både selvtillid og selvværd til at træffe gode beslutninger for både sig selv og barnet. Alle ved at børn har mange behov, men hvis man er usikker, hvordan opfylder man så et barns behov?! Bare sådan en praktisk ting som at klæde et spædbarn rigtigt på, hvornår har barnet det for koldt eller for varmt?! Hvad skal barnet have at spise, og hvornår? Hvordan ser sygdomstegn ud i forhold til en naturlig udvikling som at få tænder osv., osv. Stor faglig bredde - Programmet for torsdagsmøderne er meget forskellige. Der er altid tid til at tage de emner op som brænder Aase Albæk har i flere år været med til at udvikle tilbuddet til den særlige forældregruppe som har behov for lidt ekstra i forhold til de fleste andre familier. Informationer Nyheder Personaleforening Kunstforening Sportsforening\n9 Gnist 9 Sundhedsplejerske Aase Albæk glæder sig hver gang hun ser et medlem af forældregruppen kommer godt i gang med rollen som forældre, en uddannelse og et arbejde. på for gruppens medlemmer, men vi sætter også emner på dagsordenen, som f.eks. førstehjælp, fokus på egen barndom, og hvad der evt. skal gøres op med, drømmene om forældrerollen, og hvordan den udmøntes, zoneterapi, babymassage, og naturligvis emner som graviditet, faderen, barnets udvikling og motorik. - Vores erfaring viser at kvinderne er meget åbne over for at skabe forandringer i deres liv ca. to måneder før fødslen, og på dette tidspunkt vil de meget gerne lære nyt. Så er vi klar. Vi skal ikke belære dem om hvad der rigtigt og forkert, men vi vil gerne hjælpe med at flytte holdninger og bakke op om gode valg med rådgivning og den viden vi har, f.eks. siger vi ikke at de skal holde op med at ryge, men vi kan påvirke dem til ikke at ryge ved barnet....det bedste der sker i gruppen er, at kvinderne danner et netværk som kan holde i årevis. Netværk for livet - Ud over at vi flytter tanker, holdninger og vaner for den enkelte, så synes jeg at det bedste der sker i gruppen er, at kvinderne danner et netværk som kan holde i årevis. Før var langt de fleste uden et socialt netværk, men i forældregruppen har de alle et fælles projekt, nemlig at de vil det bedste for deres barn. Og det giver en stor styrke at kende andre med samme problemer store som små. I arbejdet med forældregruppen opnår sundhedsplejerskerne kvindernes fortrolighed. Ofte åbner kvinderne op og taler om deres problemer som de måske ikke tidligere har fortalt til nogen, det kan være oplevelser fra deres barndom om incest, misbrug, vold, omsorgssvigt eller andet. - Jeg ved godt at vi ikke redder alle og enkelte gange har vi gengangere i forældregruppen, og så forsøger vi én gang til. Andre kommer ikke ud af problemerne og får måske tvangsfjernet barnet. Tidlig indsats gør en forskel - For mig er det fantastisk at se den glæde gruppen af mødre har ved at have et barn. Stille og roligt løser de problemerne som de trækkes med. Det er dejligt at se dem komme i gang med livet, uddannelse og arbejde. Og jeg ved vi gør en forskel, siger Aase Albæk. - Vi udvikler hele tiden tilbuddet til denne gruppe kvinder både i form af pædagogiske metoder, samarbejde på tværs af faggrupper og afdelinger, efterværn, opfølgning osv. Og vi har naturligvis solstrålehistorier i forældregruppen. For eksempel har jeg lige mødt en mor som var i gruppen for nogle år siden, hun er nu i praktik i Skive Kommune som led i sin uddannelse til sygeplejerske, andre er blevet uddannet lærere, pædagoger, læser HF, og vi har set misbrugere, som så snart de fandt ud af at de var gravide stoppede misbruget samme dag. Så jeg ved at vores tidlige indsats batter noget både for mor og barn, slutter Aase Albæk. medarbejder.skivekommune.dk\n10 10 Gnist Teknisk servicemedarbejdere Rundt om Fur Kommunens tekniske servicemedarbejdere havde i samarbejde med FOA og 3F arrangeret en personaleudflugt rundt om Fur. Arrangementsudvalget består af Heine Mortensen, Holger Christensen, Peder I. Pedersen, Henning Jensen, Erik Nielsen og Steen Andersen. Aftenens kaptajn Erik Nielsen, som også var medarrangør af turen. Turen bød på flot vejr og fin udsigt, som flere steder var værd at pege fingre af. Et kig i maskinrummet på Stenøre. Informationer Nyheder Personaleforening Kunstforening Sportsforening\n11 Gnist 11 Holger Lundgaard var turens lokale guide, og han kunne fortælle både fakta og skrøner undervejs. Godkendt på Fur står der nederst med kuglepen på vejrstationen - og så passer den!! En dejlig aftentur med tid til snak, hygge, networking og en forfriskning. Næste arrangement for de tekniske servicemedarbejdere er den 20. januar 2010 kl Denne gang er det et virksomhedsbesøg og rundvisning på Hancock Bryggeriet. For yderligere information kontakt rådhusbetjent Steen Gosvig Andersen på eller medarbejder.skivekommune.dk\n12 12 Gnist Byrådsvalget 2009 Klar til valget i november Forberedelserne til byrådsvalget i november er i fuld gang. Byrådssekretariatet står for koordineringen af forberedelserne og afviklingen af valget, men de bliver godt hjulpet af blandt andet Borgerservice, rådhusbetjente og Beredskabsforbundet. Fakta Valget til Skive Byråd finder sted den 17. november. Samtidig er der valg til Regionsrådet i Region Midt. Skive Kommune har 25 valgsteder. Kommunes tre største valgsteder ligger i Skive by i hhv. Aakjærhallen, Bråruphallen og Skivehus Skole. På hver af disse tre steder kan mellem og vælgere afgive deres stemme. De tre mindste valgsteder ligger i Krejbjerg, Thise og Hvidbjerg, hvor der er mellem 300 og 500 vælgere hvert sted. Mere end 100 kandidater forventes at stille op til byrådsvalget. Der skal vælges 31 medlemmer til Skive Byråd. Af konsulent Malene Brink, HR og Kommunikation - Der er faktisk mange forberedelser til et valg. På nuværende tidspunkt har vi reserveret lokaler (forsamlingshuse, skoler og haller) til de 25 valgsteder vi har i Skive Kommune. Beredskabsforbundet og rådhusbetjentene fra Skive Rådhus er i øjeblikket rundt for at klargøre alle valgbokse, erstatte slidte gardiner, reparere eller bygge nye bokse og valgurner. Vi har også reserveret lokaler til fintællingen dagen efter valget, fortæller konsulent i Byrådssekretariatet Aase Jørgensen. - På selve valgdagen er der mange mennesker på arbejde på valgstederne, så vi har naturligvis også bestilt forplejning til dem, smiler Aase. - Det næste vi skal have gjort er at udarbejde stemmesedler, læse korrektur - flere gange - og få trykt stemmesedlerne og plakater. Før vi kan udarbejde stemmesedlerne skal vi naturligvis have kandidatlisterne på plads, fortæller Aase Jørgensen. Lister med kandidater Hvert parti afleverer en liste med hver kandidats fulde navn, cpr-nummer, adresse og hvilket navn han/hun vil opføres med på stemmesedlen. I alt vil der være mere end 100 kandidater opstillet til byrådsvalget. - Det er bestemt ikke alle kandidater der ønsker at have f.eks. et mellemnavn med på listen, hvis ikke vælgerne ved at en kandidat har et mellemnavn, så kan det måske - Vi er godt i gang med de mange forberedelser før valget, fortæller Aase Jørgensen fra Byrådssekretariatet. skabe forvirring, forklarer Aase, og fortsætter; - Alle oplysningerne om kandidaterne skal vi undersøge for blandt andet at sikre at kandidaterne er valgbare. Sammen med kandidatlisterne skal vi også have stillerlister med stillernes navne, cpr-numre og adresser - de skal nemlig også checkes. Man må kun være stiller på én liste. Brevstemmer Allerede nu, fra tre måneder før valgdagen, kan man brevstemme i Borgerservice på Skive Rådhus. I dagene op til valget henter vi stemmer på blandt andet ældrecentrene. Alt skal gå rigtigt til Helt overordnet er det valgbestyrelsen som skal sikre at alt går rigtigt for sig. Borgmesteren er født formand for valgbestyrelsen. På hver af de 25 valgsteder er der fem valgstyrere, heraf én valgformand. Valgstyrerne er politikere som enten op- Informationer Nyheder Personaleforening Kunstforening Sportsforening\n13 Gnist 13 stiller til valget eller er udpeget af et politisk parti. Valgstyrernes opgave er at sikre, at afstemningen går rigtigt for sig under valget på valgstedet. Tilforordnede Udover valgstyrerne skal valgstederne bemandes af tilforordnede. En tilforordnet vælger er en person, der varetager en række opgaver f.eks. modtager valgkort, udleverer stemmesedler, står ved valgurnen, hjælper ved stemmeboksen mv. Valgtilforordnede på valgstederne kan enten være politikere eller medarbejdere ansat i Skive Kommune, og som er bosat i kommunen. Afhængig af partiernes størrelse skal de stille med et antal personer som tilforordnede. - Hvor mange tilforordnede der er på forskellige valgsteder afhænger af antallet af vælgere der hører til valgstedet, forklarer Aase Jørgensen. Skive Kommunes største valgsted, Aakjærhallen, har næsten vælgere, mens det mindste valgsted, i Krejbjerg, har lidt under 300 vælgere. - I øjeblikket er vi ved at finde alle de valgtilforordnede og fordele dem på valgstederne. Vi har blandt andet annonceret på Intranettet efter medarbejdere der har lyst kan melde sig som tilforordnet på et valgsted. Hvis man ikke har prøvet det før, så er det faktisk en god oplevelse, synes Aase Jørgensen. Valgcafe på Møllegården På selve valgaftenen er der valgcafe på Møllegården i Skive. Når valgstederne lukker kan man møde op i cafeen og følge resultatet efterhånden som valgstederne får talt stemmerne op. Fra hvert valgsted indtelefoneres stemmerne til Rådhuset i Skive. På rådhuset sidder en flok administrative medarbejdere klar ved computerne, og taster stemmetallene ind i KMD s Byrådssekretariatet har annonceret efter medarbejdere som vil være tilforordnende ved byrådsvalget den 17. november. valgsystem, som herefter blandt andet vises direkte på storskærmen i Møllegårdens valgcafe. Optælling af personlige stemmer Når alle partistemmer er talt op på de 25 valgsteder, kan mandaterne fordeles på partier, men hvem der helt konkret er valgt ind afhænger af antallet af personlige stemmer. - De personlige stemmer tælles op samme aften og igen ved fintællingen dagen efter valget. Fintællingen foregår ved at en række medarbejdere samles i Kulturcenter Skive for at sortere og tælle alle stemmesedler. Efter fintællingen er der næsten kun en masse oprydning tilbage fra dette valg, mens vi venter ca. en måneds tid på at ministeriet godkender valget, slutter Aase Jørgensen. Prøvevalg for de årige For første gang har de årige mulighed for at stemme til byrådsvalget. Valget bliver elektronisk via internettet eller sms, og finder sted på valgdagen den 17. november. I Skive Kommune får alle unge, som er fyldt 16 år på valgdagen, mulighed for at deltage i et elektronisk prøvevalg. I alt har 30 kommuner valgt at afholde de ugens prøvevalg. Via www. eller sms De unge vil modtage et valgkort, som ikke ligner et traditionelt valgkort, og derfor ikke kan forveksles. På de unges valgkort er påført en www. afstemningsadresse og en personlig kode som benyttes til afstemningen på internettet eller sms på mobiltelefonen. En af de store fordele ved et elektronisk valg er at forberedelser og logistik er meget mindre. Der skal ikke stilles lokaler, valgtilforordnende osv. til rådighed, og resultatet er allerede tastet ind i computere, hvorfra det straks kan hentes når valgdagen slutter. Kampagne om demokrati For at øge de unges interesse for lokalpolitik og informere om demokrati i Danmark og lokalt, er en kampagne i gang på kommunens ungdomsuddannelsesinstitutioner. Målet er at få rigtig mange unge til at stemme, og på sigt at de engagerer sig i lokalpolitiske emner. medarbejder.skivekommune.dk\n14 14 Gnist Tværfaglig samarbejde Model for tværfaglig samarbejde Når en medarbejder observerer et barn som ikke trives, skal der handles, men hvordan er den bedste procedure, og hvordan sikrer vi at vigtige oplysninger ikke går tabt i overgangen fra dagpleje til børnehave, eller fra daginstitution til skole, eller mellem institutionspersonalet og socialrådgiveren i Familieafdelingen? Af konsulent Malene Brink, HR og Kommunikation - Vi har set eksempler på at vores tværfaglige samarbejde ikke fungerer optimalt. Vi ved at vi nogle gange ikke får overdraget en medarbejders bekymring til medarbejderen i den nye institution eller læreren i skolen. Og det koster tid og kræfter, for barnet, for forældrene og for kommunens medarbejdere, fortæller tværfaglig konsulent Helle Madsen fra Familieafdelingen. Skive Kommunes måde - Heldigvis er der rigtig mange medarbejdere som er gode til at få tingene til at fungere, men vi har brug for en fælles model som vi alle kender og bruger. Vi er derfor i fuld gang med at udvikle Skive Kommunes system for tværfagligt samarbejde om børn med særlige behov. Projekt under Servicestyrelsen Egentlig søgte Skive Kommune om at få penge fra Servicestyrelsen til projektet, men fik afslag. Børne og Familieforvaltningens chefgruppe syntes imidlertid at der Fakta 80% af alle kommunes børn fungerer rigtig godt og bliver aldrig til en bekymring for medarbejderne. 10% kan give anledning til en bekymringssamtale, og have brug for ekstra opmærksomhed i en kort periode. 5% af børnene fungerer i perioder fint, men har også perioder hvor der er brug for ekstra hjælp og støtte. De sidste 5% har brug for mere vedvarende støtte, koordinering og opfølgning på initiativer. var så mange gode tanker og idéer i projektet at de besluttede at iværksætte projekt Bedre tværfaglig Indsats alligevel, smiler Helle Madsen. Projektet skal køre i to år i hele Børne og Familieforvaltningen. Målene for projektet er, dels at alle medarbejdere efter to år skal kende og bruge samarbejdsmodellen og de indbyggede redskaber, dels at vi i løbet af de to år får finpudset modellen, så den passer til Skive Kommune....faglighed er godt, tværfaglighed er bedre Der er fire institutioner som skal være med i en løbende dialog om at videreudvikle samarbejdsmodellen. De fire institutioner er Balling Skole, Ådalskolen, Børnehaven Tumlegården og den aldersintegrerede daginstitution Hedemarken. Tværfaglighed er bedre - Vi har fået de første erfaringer med tværfaglig samarbejde og det kører godt. I overskrifter kan man sige at faglighed er godt, tværfaglighed er bedre, og tidlig tværfaglighed er endnu bedre, siger leder af Balling Skole Poul Krag. - I dag er det helt naturligt at lærerne i matematik, musik og dansk snakker sammen og planlægger forløb i en klasse. Det gavner alles undervisning. På samme måde gavner det de børn der har særlige behov, at de forskellige faglige medarbejdere samarbejder, og byder ind med hver deres kapaciteter, forklarer Poul Krag. Et konkret projekt Det er et meget konkret projekt, med meget præcise guider til de forskellige faggrupper, og der er mange forskellige redskaber. Guiderne skal være med til at sikre at det tværfaglige samarbejde kommer i gang og at alle involverede, både forældre og medarbejdere, kender formålet med samarbejdet og de aftaler der er lavet, siger Helle Madsen. Redskaberne skal være med til at sikre at alle medarbejdere ved, eller kan læse sig til, hvordan vedkommende kan komme videre i sit arbejde med barnet eller familien. Af konkrete redskaber kan nævnes observationsskema, netværksskema, skabeloner til beskrivelse af indsatsen, underretningsskema, spørgeskema og Børnelineal. Modellen opererer med tre niveauer og skal læses nedefra: Niveau 3 hvor børnefamiliesagsbehandleren fra socialforvaltningen involveres og normalt overtager koordineringsansvaret. Niveau 2 hvor der er behov for, at to eller flere tilbud koordinerer deres indsats. Der arbejdes efter fælles målsætninger, og man er opmærksom på de andre aktørers indsats. Niveau 1 hvor indsatsen kun involverer et enkelt tilbud eller en afdeling, f.eks. en børnehave. Tilbuddet klarer selv opgaven, evt. med råd og vejledning udefra. Informationer Nyheder Personaleforening Kunstforening Sportsforening\n15 Gnist 15 Stafet De nye og vigtigste redskaber i samarbejdsmodellen er Stafetloggen og Stafetholderen. Ordet stafet er valgt for at illustrere at det tværfaglige samarbejde er en slags stafetløb, med flere implicerede, hvor alle er afhængige af de øvrige for at lykkes med deres egen indsats. Stafetloggen er en slags logbog, som dels skal fungere som et helt almindeligt observationsværktøj for alle medarbejdere i Børne og Familieforvaltningen, dels skal den fungere som en logbog over de aftaler, der laves i det tværfaglige samarbejde. Medarbejderne bruger også i dag forskellige observationsværktøjer til at registrere ændret adfærd hos børnene. Med Stafetloggen får vi et fælles redskab... jeg er sikker på at gevinsten bliver stor for os alle sammen, når vi kommer rigtig godt i gang - Det er selvfølgelig ikke meningen at der skal ske en løbende registrering af alle børn og forældre, men alene en observation, hvis der sker ændring i et barns eller forældres adfærd over tid, således at denne ændring kan drøftes med forældrene. Måske bliver det ved den første snak klart, at ændringen i adfærden skyldes sorg over en bedsteforældres død. I sådant et tilfælde vil Stafetloggen blive kort. Er der derimod tale om et barn, hvor der viser sig at være mere komplicerede grunde til den ændrede adfærd, så vil der typisk være brug for et tværfagligt samarbejde over længere tid, og Stafetloggen bliver derfor længere, fortæller Helle Madsen. Stafetholderen er kontaktperson og koordinator i det tværfaglige samarbejde. Ideelt set burde en fast kontaktperson følge barnet og familien al den tid, der er behov for et tværfagligt samarbejde. Men dette er, af mange grunde ikke muligt. Det næstbedste er så at der til enhver tid er udpeget en fast kontaktperson og koordinator. Tværfagligkonsulent Helle Madsen og skoleleder Poul Krag mødes løbende for at diskutere forbedringer i det tværfaglige samarbejde. Fælles forståelse - Det er et stort projekt vi har startet, og det vil kræve en stor indsats af alle, men jeg er sikker på at gevinsten også bliver stor for os alle sammen, når vi kommer rigtig godt i gang med projektet. Ved at få en fælles forståelsesramme og samme samarbejdsstruktur ved vi altid hvor vi er på vej hen, hvem der gør hvad og hvorfor, siger Helle Madsen. - Samtidig ser jeg det som en stor fordel at vi bruger samme handlevejledninger og redskaber fordi jo mere vi bruger det, jo mere fortrolige bliver vi med dem og dermed også effektive i vores behandling af sagerne i stedet for at starte forfra igen og igen, slutter Helle Madsen. Formålet Formålet med projektet Bedre tværfaglig indsats er, at udvikle en generel model for det tværfaglige og tværsektorielle samarbejde om at sikre en tidlig og sammenhængende indsats overfor børn med problemer. Succeskriterier for projektet Modellen skal overordnet bidrage til at sikre, at børn med problemer tidligt får den støtte og hjælp, de har behov for, for at kunne håndtere vanskelige forhold i familien. For at kunne imødekomme dette, er der en række succeskriterier, der skal være opfyldt. I forhold til børnene og forældrene er succeskriterierne: at der sker en tidlig opsporing af børn med problemer at der udvikles tilbud om støtte og hjælp, der imødekommer de særlige behov, som børnene har I forhold til institutioner og afdelinger, skal modellen bidrage til: at der arbejdes efter fælles mål på tværs af de kommunale myndigheder i indsatsen overfor børnene at sikre overførsel af vigtig viden og bekymringer om børn med problemer at fremme en klar ansvars- og rollefordeling mellem de kommunale institutioner og afdelinger at sikre et effektivt løbende samarbejde mellem alle parter gennem fælles procedurer og retningslinjer for samarbejdet medarbejder.skivekommune.dk\n16 16 Gnist Influenza Forbered dig på influenza A Det forventes, at influenza A (H1N1) rammer Danmark med stor styrke i løbet af efteråret. Sundhedsstyrelsen følger udviklingen og udmelder strategier for håndtering af influenzaen. Skive Kommune følger Sundhedsstyrelsens anbefalinger. Af sekretariatschef Lone Knudsen, Byrådssekretariatet Der er inden for flere områder, f.eks. ældreområdet udmeldt, hvordan man skal forholde sig ved epidemien. Hoved-Med har nedsat en arbejdsgruppe, som skal udarbejde retningslinier herfor. Mange vil få influenza A Sygdommen influenza A forventes at ramme Danmark i efteråret, og det forventes, at 30% af befolkningen i Danmark får influenza A. På de enkelt arbejdspladser kan omfanget blive større eller mindre, og det er vigtigt, at man forbereder sig på at kunne håndtere et højt sygefravær, som rammer tilfældigt. Det er også vigtigt at forberede sig på at kunne håndtere, at f.eks. klienter, brugere og elever kan blive syge. Sygdommen varer 2 4 dage. Symptomerne er feber, ondt i halsen, hoste og muskelsmerter. Værst for risikogrupper Det forventes at sygdommen vil ramme værst i risikogrupperne, som er personer med nedsat lungefunktion, astma, hjertekarsygdomme, diabetes, nedsat immunforsvar, gravide og børn under to år og kun borgere i risikogrupperne tilbydes behandling. Borgere, der ikke tilhører risikogrupperne skal ikke kontakte læge, skal ikke i behandling, men skal blive hjemme til et døgn efter at de er feberfri. Sundhedsstyrelsen anbefaler at man går på arbejde, går i skole, børnehave osv. indtil den dag man bliver syg, også selvom der er influenza A i nærmeste familie. Hjælp med at begrænse smitten Den af Hoved-Med nedsatte arbejdsgruppe har drøftet, hvad man som medarbejder kan gøre for at begrænse smitten. Det er vigtigt at have fokus på en god hygiejnekultur, som f.eks. at lære korrekt håndvask og at bruge det efter toiletbesøg og før spisning. Desuden kan det anbefales, at håndtag og andet, der berøres af mange mennesker rengøres hyppigt. Fortæl dine kolleger hvis du er smittet Arbejdsgruppen anbefaler, at en medarbejder der er smittet af influenza A, oplyser sine kollegaer herom for ikke unødigt at udsætte andre for smittefare. Læs mere Plakaten til højre er den ene af to plakater som kan bestilles hos Sundhedsstyrelsen til ophængning på skoler, i institutioner, på arbejdspladser og andre steder, hvor mange mennesker er samlet. Plakaterne er gratis og Sundhedsstyrelsen betaler porto for forsendelse. Læs mere på under Influenza A. Informationer Nyheder Personaleforening Kunstforening Sportsforening\n17 Gnist 17 Besøg i en netværksgruppe for ledere Vi lærer noget nyt hver gang, vi mødes, lyder det fra deltagerne i netværksgruppen. Af konsulent Maria Østergaard Olesen, HR og Kommunikation - Kendskabet til de andre ledere giver helt sikkert en større forståelse for de kommende budgetforhandinger, siger Susanne Østergård og griner sammen med de andre ledere, der sidder omkring bordet. Susanne Østergård er daglig leder af Viften, men denne eftermiddag har hun sat af til at være sammen med sin netværksgruppe, der består af fem andre kommunale ledere. I dag er Susanne Østergård vært, og hun fortæller ved mødets start om organiseringen og arbejdet i Viften. - Selvom de seks lederes arbejdsområder er vidt forskellige, kan der sagtens være nogle erfaringer, der kan overføres fra et område til et andet, forklarer Susanne Østergård. Og der bliver også med stor interesse stillet uddybende spørgsmål fra de andre ledere. Niels Peter Kibsgaard, der er chef for Børne- og Familieforvaltningens ledelsessekretariat, fortæller: - I dag holder vi vores fjerde møde siden netværksgruppen blev dannet, og gruppen har, foruden besøget på Viften, også besøgt By- og Landsbyudvikling, Ældreområdet og JobStart. Møderne er rigtig hyggelige og udbytterige, og vi fungerer godt sammen. Efterhånden har vi opbygget et godt kendskab til hinanden og skabt den nødvendige tillid, så vi kan drøfte personlige ledelsesudfordringer med hinanden. Derudover giver det også en større respekt og forståelse for nogle områder, som man ikke er så tæt på i hverdagen. Dagens møde er struktureret på samme måde som de tre forrige møder har været det. - Dagsordenen på møderne plejer at starte med en introduktion af værtens arbejdsområde, efterfølgende en runde, hvor alle fortæller om egne nuværende ledelsesudfordringer, så er der gerne en drøftelse af 1-2 aktuelle emner og til sidst en evaluering af mødet, forklarer Niels Peter Kibsgaard. I dag er det budget 2010 samt medarbejder- og lederudviklingssamtaler, der er på dagsordenen. Under evalueringen af mødet var deltagerne enige om, at det helt klart udvidede deres horisont og gav kendskab til organisationens andre områder. De var også enige om at fortsætte. Og det blev besluttet at gruppen nu var moden til at tage nogle mere alvorlige og personlige udfordringer med og dele med de andre men det kræver også lidt forberedelse forud for møderne! Den sidste bemærkning til evalueringen af netværket var: - Vi kan jo se at vi prioriterer netværket, for der har været et flot fremmøde hver eneste gang. Det har også vist sig som en god mulighed for at få nogle forskellige synsvinkler på en sag, vi normalt kun drøfter med de folk, vi til dagligt arbejder sammen med, og det kan være gavnligt, når vigtige beslutninger skal træffes, slutter Niels Peter Kibsgaard. Fakta 21 ledernetværk blev etableret i efteråret Netværksgrupperne består af 5-7 ledere sammensat på tværs af organisationen. Grupperne har mulighed for at hente støtte fra HR og Kommunikationsafdelingen til opstart og løbende udvikling i gruppen, og nye ledere bliver sat ind i eksisterende netværksgrupper. På intranettet under Organisation > Ledelse > Ledernetværk kan du læse mere om kommunens ledernetværk. I denne netværksgruppen sidder (fra venstre) daglig leder af Viften Susanne Østergård, ældrechef Sonja Johnsen, afdelingsleder for By og Landsbyudvikling Henrik Willadsen, sektionsleder i JobStart Lisbeth Sanders, sektionsleder for Spildevand Jørgen Rasmussen og sekretariatschef i Børne og Familieforvaltningen Niels Peter Kibsgaard. Formål Ledernetværkets formål er at skabe et læringsrum, hvor hovedtemaet er ledelse, og hvor sparring, inspiration og lederudvikling er i centrum. medarbejder.skivekommune.dk\n18 18 Gnist Pædagogisk dag Pædagogisk dag i folkeskolen Starten på skoleåret blev skudt i gang med spændende indlæg, som gav masser af energi, til alle medarbejdere fra Skive Kommunes skoler da de mødtes på seminariet en dag i august. Af stedfortræder for skolechefen Ulrik B. Thomsen, Skoleafdelingen Allerede på parkeringspladsen til seminariet i Skive får man en fornemmelse af, at her er rigtig mange mennesker samlet. Biler, motorcykler og cykler strømmer til, og køretøjerne vises på plads. I forhallen blander stemmer fra omtrent 600 lærere, skoleledere og børnehaveklasseledere sig højt og lavt mellem hinanden. Der trykkes hænder og uddeles knus mellem kolleger, som ikke har set hinanden siden før sommerferien. Dagens program studeres en ekstra gang på de opstillede tavler, inden folk siver ind på stolene i festsalen og i auditoriet. Nyt om dit skolevæsen Det er mandag den 10. august, og skoleåret skydes i gang med en fælles pædagogisk dag for medarbejdere ved Skive Kommunes skolevæsen. Dagen har overskriften Lær NYT om dit skolevæsen. Det er skoleafdelingen, som står bag arrangementet. Skolechefen på storskærm Skolechef Henriette Helge byder velkommen til et nyt skoleår og til den pædagogiske dag i særdeleshed. Mens deltagerne i festsalen kan se skolechefen på talerstolen, sendes et videosignal til auditoriet, så tilhørerne her via storskærm kan følge med. Videokonferenceudstyret er seminariets nyerhvervelse og muliggør, at alle medarbejdere ved Skive Kommunes skolevæsen kan være samlet til en markering af, at et nyt arbejdsår nu begynder. Dagens program er sammensat således, at det både er muligt at få en orientering om lokale tiltag i det fælles skolevæsen samt et udsyn til et skolesystem uden for Danmarks grænser. 22 forskellige workshops Efter den fælles velkomst skulle logistikken stå sin prøve. I forskellige lokaler rundt på seminariet ventede lærere, seminarielektorer, konsulenter, naturvejledere og en enkel politibetjent på at give en orientering om netop deres område til de tilhørere, som på forhånd havde prioriteret akkurat dette modul. 22 forskellige workshops vidner om, at der er gang i rigtig mange ting i Skive Kommunes fælles skolevæsen. Det være sig fokusområder som klima og inklusion, fag og fagteam, handle- og læseplaner, ekskursionsmål og -guide, idræt, sundhed og udeliv, elevdemokrati, integration af it og interaktive white boards i undervisningen, ungdomsklasser og Skolechef Henriette Helge bød velkommen fra talerstolen i festsalen, og via videosignal kunne tilhørerne i auditoriet også både se og høre talen. 600 medarbejdere fra kommunes skoler var samlet i festsalen og auditoriet på seminariet, til pædagogisk dag. Informationer Nyheder Personaleforening Kunstforening Sportsforening\n19 Gnist 19 Medarbejderne deltog i 22 forskellige workshops om klima, idræt, sundhed, udeliv, demokrati, integration, IT og meget mere. Frans Ørsted Andersen fra Danmarks Pædagogiske Universitet fortalte blandt andet hvorfor finske skoleelever scorer højt i Pisaundersøgelser. Ungdommens Uddannelsesvejledning, SSP (skole, socialforvaltning og politi) mm. Mange af disse emner er desuden præsenteret på et af skoleafdelingens seneste tiltag: Et website målrettet undervisere i Skive Kommunes skolevæsen, Formålet med webstedet er at skabe et forum, hvor underviserne kan finde lokale undervisningsressourcer og udveksle idéer og inspiration. Det finske skolesystem Efter en formiddagspause, hvor snakken gik lystigt over kaffen, holdt Frans Ørsted Andersen et oplæg om det finske skolesystem. Frans Ørsted Andersen, er adjunkt ved Danmarks Pædagogiske Universitet, og har i sit ph.d.-projekt sammenlignet danske og finske skoler. Han kom i sit indlæg ind på mulige årsager til, hvorfor finske skoleelever scorer så højt i Pisa-undersøgelser. - I Finland er lærerne værdsatte i samfundet, og lærerne har stor autonomi, sagde Frans Ørsted Andersen. Eksempelvis er søgningen til læreruddannelsen enorm, og det opfattes som et privilegium at blive udvalgt blandt de mange ansøgere. Et spændende indlæg, som gav stof og inspiration til det videre arbejde for en endnu bedre folkeskole. Klar til det nye skoleår Efter Frans Ørsted Andersens oplæg var det nu tid for endnu en runde af de lokale indlæg, inden dagen sluttede af med frokost, og folk mætte af indtryk sivede ud klar til at gå det nye skoleår i møde. medarbejder.skivekommune.dk\n20 20 Gnist Skiveløbet En herlig motionsdag 236 medarbejdere fra Skive Kommune fik både motion og en god oplevelse i årets Skiveløb. Der var Skive Kommune deltagere ved både løb, stavgang og cykelløb. De fleste deltog for at få motion, og hygge sig med kolleger, men der var også mange som gennemførte med fine tider. På halvmaratondistancen var Luise Sønder første kvinde over målstregen - en flot indsats i tiden 1:36:38. Rikke Søndergaard Øster var hurtigste kvinde på 9,3 km i sin alderskategori i tiden 40:38. Informationer Nyheder Personaleforening Kunstforening Sportsforening


Sådan overvinder du følelsesmæssig spisning: et spørgsmål og svar og giveaway! | DK.Superenlightme.com\nTak så meget for alle dine tankevækkende kommentarer til stillingen indføre Karens bog om vægttab, vægtøgning og vægtløshed! Husk du kan stadig kommentere og være berettiget til at vinde et eksemplar af hendes bog, indtil denne søndag, 12:00 EST.\nI dag har vi ikke kun har en anden giveaway, men et fantastisk interview med Katie fra Sundhed for hele Selv. Katie er også en god ven og en blogger jeg har beundret i lang tid! Hun skriver altid veltalende og ærligt om emner som kropsbillede, kultur slankhed og intuitiv spise.\nFor nylig har Katie skrevet en e-bog, der giver 30 strategier til at overvinde følelsesmæssige spise. Jeg købte e-bog, og absolut elskede det. Ikke alene er det godt skrevet, relatable og tankevækkende, men det er pakket med værdifulde værktøjer. Det er en bog, som du vil vende tilbage til regelmæssigt. Du kan læse mere om bogen og hvordan man får det her.\nNedenfor Katie fortæller om sine egne kampe, hvad hjalp hende til at overvinde følelsesmæssige spise, hendes foretrukne værktøjer og mere. Stay tuned for del to i morgen!\nDetaljerne om giveaway: Katie giver én e-kopi væk! Bare kommentere nedenfor på dagens post eller morgendagens indlæg (for en del to). Du er nødt 'til næste mandag kl 12:00 EST at kommentere. Jeg henter vinderen tilfældigt og lade dig vide, hvem der vandt i næste uge. Jeg vil også e-mail vinderen.\nQ: Hvad inspirerede dig til at skrive Tager Action?\nA: Da jeg først besluttede jeg ønskede at møde mine følelsesmæssige spise spørgsmål, blev hurtigt jeg frustreret over alle de vage råd jeg har modtaget. Jeg vidste, at jeg havde brug for at skabe et sundere forhold til mad og med min krop, men jeg havde ingen anelse om, hvordan man selv begynder at gøre det!\nGennem årene har jeg oprettet en værktøjskasse slags til at beskæftige sig med mine følelsesmæssige spise kampe, og jeg ønskede at dele disse tips og strategier med andre.\nQ: Hvordan har dine kampe med følelsesmæssige spise starte og hvordan du var i stand til at komme sig?\nA: Jeg var i 7. Klasse, da jeg gik på min første kost, og ved 10. Klasse jeg var fuldt indfanget i cyklusser af slankekure og overspisning. Jeg ville begrænse min fødeindtagelse og over-øvelse for et par måneder, mister et væld af vægt, og derefter gå amok og spise alt i syne for de næste par måneder.\nFødevarer var min absolutte fjende.\nJeg ved ikke rigtig betragter mig selv ”inddrives,” kun fordi jeg tror, jeg vil altid være på denne rejse. Det er en uendelig proces med at lære at acceptere min krop, mine følelser, og mig selv.\nNår det er sagt, er jeg helt sikkert befriet fra kosten / binge cyklus; Jeg kan ikke leve mit liv enten sulter eller overspisning. Jeg er på et langt mere afbalanceret, fredelig sted, fordi jeg har gjort en samordnet indsats for at vende sig indad og opdage, hvad min stenet forhold til mad var virkelig handler om.\nVærktøjerne i e-bog - plus arbejder med en rådgiver med speciale i at spise spørgsmål - har gjort en verden til forskel.\nQ: Hvad vil du gerne læserne til at tage væk fra din bog?\nA: Jeg vil have læserne til at slutte min e-bog og føler bemyndiget. Kæmper med følelsesmæssige spise kan forlade dig følelsen så modløse, selv håbløs.\nJeg kan huske at tænke på et tidspunkt, ”Jeg vil aldrig være i stand til at være normal omkring mad!” Men det var bare ikke sandt, og min e-bog er bevis på.\nDu behøver ikke at sidde bare håber tingene bliver bedre. Der er ting, du kan gøre for at hjælpe med at gøre det ske.\nQ: Hvad er et par af dine foretrukne værktøjer?\nA: En af mine personlige favoritter er at lave en liste over fordele og ulemper ved overspisning. Ved første dette synes ligefrem gal; Jeg husker at tænke, ”Men der er ikke noget godt om overspisning!” Men faktisk er der.\nNår jeg opdagede, hvad overspisning gjorde for mig - at hjælpe mig til at zone ud, helbrede min kedsomhed, distrahere mig, trøste mig, osv - det var en hel del lettere at finde mere effektive, produktive måder at udfylde det samme behov eller ugyldige.\nJeg elsker også tip om at adskille fakta fra domme. De af os, der kæmper med negative organ billeder tendens til at glemme, at bare fordi vi tror, at noget gør det ikke sandt. For eksempel kan en kendsgerning være, at jeg bære en størrelse ”blank”, men den resulterende tanke - at jeg er fedt og ulækkert - er absolut en dom.\nGør fred med mad og vores kroppe handler om at acceptere kendsgerningerne, mens udfordre de altoverskyggende domme.\nTak så meget, Katie, for dit tankevækkende svar! Stay tuned i morgen for en del to!\nHvad genklang med dig om Katies svar? Hvordan har du overvinde følelsesmæssige spise? Hvilke værktøjer vil du anbefale?\nNavigere daglige skuffelser\nKropsbillede, åndelighed og selvværd: spørgsmål og svar med rev. Laurie sagsøge\nEn påmindelse om jalousi og sammenligning af os selv\nHæve tillidfulde døtre: spørgsmål og svar med barb steinberg


Overførsel til udlandet fra Danmark - Wise, tidligere kaldet TransferWise\nForetag en engangsbetaling. Du får den rigtige valutakurs med det lave gebyr, som vi er kendt for.\nSend store beløb\nHurtige, prisbillige og sikre online pengeoverførsler fra Danmark.\nJo mere du sender, jo mere sparer du\nMange banker tillføjer 3 % eller mere som skjulte gebyrer i valutakursen — og det løber hurtigt op ved store overførsler. Værst af alt er det svært at få øje på, medmindre du ved, hvad du skal kigge efter.\nMed Wise er den pris, du ser, den pris du betaler. Ingen skjulte gebyrer. Vi sænker også vores procentvise gebyr på store overførsler — så jo mere du sender, jo mere sparer du.\nBeskyttet af førende banker.\nVi opbevarer dine penge hos førende finansielle institutioner som JP Morgan Chase, Deutsche Bank og Barclays.\nVi ved, at det kan være stressende at sende store beløb, så du kan kontakte en specialist for at få support, lige når du har brug for det.\nEkstra sikre transaktioner.\nVi bruger to-faktor godkendelse til at beskytte din konto. Dette betyder, at det kun er dig, der kan tilgå dine penge.\nHvordan foretages en international pengeoverførsel\nStart din overførsel.\nBetal med DKK med dit hæve- eller kreditkort, eller send pengene fra din netbank.\nFå den bedste valutakurs, der findes.\nWise giver dig valuta til en korrekt og fair middelkurs.\nPengene leveres lokalt.\nModtageren får pengene i deres valuta direkte fra Wises lokale bankkonto.\nBedste måder at sende penge internationalt\nNår du skal vælge den rette måde at overføre penge med Wise, afhænger valget mest af din betalingsmetode. Visse betalingsmetoder er hurtigere end andre. Nogle sker øjeblikkeligt, og andre er billigere.\nHer er de bedste måder til at foretage en international pengeoverførsel med Wise på:\nDet er let og går hurtigt at betale for din overførsel med et hævekort. Det er også ofte billigere end et kreditkort, da kreditkort er dyrere at behandle. Læs mere om, hvordan du kan betale for din pengeoverførsel med et hævekort her.\nDet er let og går hurtigt at betale for din overførsel med et kreditkort. Wise accepterer Visa, Mastercard og visse Maestro-kort. Læs mere om, hvordan du kan betale for din pengeoverførsel med et kreditkort her.\nBankoverførsler er normalt den billigste metode, når det drejer sig om at finansiere dine internationale pengeoverførsler med Wise. Bankoverførsler kan være langsommere end hæve- og kreditkort, men de giver dig normalt den bedste værdi for dine penge. Læs mere om, hvordan du bruger bankoverførsler som betalingsmetode her.\nTrustly er en online bankbetalingsmetode. Med Trustly kan du sende penge til Wise uden at forlade vores site eller app. Det er en enkel og praktisk måde at betale med EUR, PLN, SEK og DKK på.\nHer er, hvad du skal bruge for at sende penge til udlandet\n1. Opret din gratis konto.\nKlik på 'Tilmeld dig', og opret derefter din gratis konto. Det tager nogle få sekunder. Du kan gøre det på vores websted eller med vores app. Du skal blot bruge en e-mailadresse eller en Google- eller Facebook-konto.\n2. Forbered din første overførsel.\nBrug vores beregner til at fortælle os, hvor mange penge du vil sende, og hvor du vil sende dem hen. Du får vist vores gebyrer med det samme. Vi giver dig også besked om, hvornår dine penge vil nå frem.\n3. Fortæl os lidt om dig selv.\nVi spørger dig, om du sender penge som en privatperson eller som en virksomhed. Vi skal også bruge dit fulde navn, fødselsdag, telefonnummer og adresse. Alle de sædvanlige oplysninger.\n4. Fortæl os, hvem du sender til.\nDig selv? En anden? En virksomhed eller velgørende organisation? Vælg dit svar. Derefter anmoder vi dig om nogle grundlæggende oplysninger vedrørende din modtager, herunder deres bankoplysninger. De skal have en bankkonto, men de har ikke brug for en Wise-konto. (Selvom vi håber, de snart vil ønske sig en.)\n5. Sørg for, at alt ser fint ud.\nVi viser dig en oversigt over din overførsel. Hvis alt ser fint ud, skal du klikke på Bekræft. Du kan også foretage eventuelle ændringer.\n6. Betal for din overførsel.\nVil du betale med bankoverførsel? Hæve- elle kreditkort? Foretag dit valg, så fortæller vi dig, hvordan du gør det. Hver betalingsmetode har sine egne trin, men de er alle ganske enkle og skulle ikke tage mere end at par minutter.\nIngen store gebyrer, hverken skjulte eller andre. Så det er billigere, end hvad du er vant til.\nGebyrer for internationale pengeoverførsler: Hvor meget koster det?\nDu betaler et mindre fast gebyr + fast procentdel af overførselsbeløbet (du får altid vist den samlede pris i starten)\nNogle betalingsmetoder har et yderligere gebyr, men det er normalt også meget lille.\nDu får altid den rigtige middelkurs uden noget tillæg overhovedet.\nWise er let\nWise gør det let som en leg at overføre penge til udlandet:\nAngiv blot hvor meget og hvortil.\nFortag derefter en lokal betaling til Wise, uanset om det er med en bankoverførsel, swift-betaling eller dit hæve- eller kreditkort.\nWise veksler din penge til 'inter-bank'-kursen - den rigtige kurs - så du kan spare rigtig meget (selv i forhold til de fyre, der siger, at de anvender en ‘nul’-kommission). På Wise er der ikke nogen luskede ekstra bankgebyrer eller skjulte gebyrer, der kommer snigende.\nHvor kan du sende penge til med Wise?\nCameroon (Deltag i ønskelisten)\nÆkvatorial Guinea (Deltag i ønskelisten)\nGabon (Deltag i ønskelisten)\nMozambique (Deltag i ønskelisten)\nNamibia (Deltag i ønskelisten)\nParaguay (Deltag i ønskelisten)\nPeru (Deltag i ønskelisten)\nAlbanien (Deltag i ønskelisten)\nArmenien (Deltag i ønskelisten)\nAserbajdsjan (Deltag i ønskelisten)\nHviderusland (Deltag i ønskelisten)\nBosnien-Herzegovina (Deltag i ønskelisten)\nGibraltar (Deltag i ønskelisten)\nIsland (Deltag i ønskelisten)\nMoldova (Deltag i ønskelisten)\nSerbien (Deltag i ønskelisten)\nKiribati (Deltag i ønskelisten)\nTuvalu (Deltag i ønskelisten)\nWise er sikker og pålidelig\nWise er et godkendt elektronisk pengeinstitut, der reguleres uafhængigt af Financial Conduct Authority (FCA) i Storbritannien.\nDette betyder, at loven kræver, at vi sikrer dine penge ved at opbevare dem i en finansiel institution med lav risiko - i Europa er dette vores konto i Storbritannien hos Barclays, i USA er dette vores amerikanske konto hos Wells Fargo.\n10 millioner mennesker sætter deres lid til os, og tallet stiger.\nVi har en vurdering på 4,6 af 5 på Trustpilot\nDet er dine penge. Du kan stole på, at vi får dem derhen, hvor de skal, men tag ikke vores ord for det. Læs vores anmeldelser på Trustpilot.com\nwise holder hvad de lover, har vekslet penge og overført til mange forskelige forretninger, har siddet ved en bilforhandler i Tyskland hvor jeg skulle...\nUdgivet for 1 dag siden\nSnart, nemmt og præcis.\nSpar penge, når du sender penge fra Danmark\nSend penge til den bedste kurs, uanset hvor du er. Tilmeld dig hos Wise helt gratis i dag.\nEn international pengeoverførsel er en sikker måde til at foretage internationale betalinger fra din bankkonto til en bankkonto i et andet land. Men det kan være kostbart at foretage en international pengeoverførsel hos en almindelig bank. Find ud af, hvor mange penge du kan spare med Wise her.\nHvor længe tager en international pengeoverførsel?\nFor mange populære ruter kan Wise sende dine penge i løbet af en enkelt dag eller endda i løbet af få sekunder. Nogle gange kan forskellige betalingsmetoder eller rutinekontrolforanstaltninger påvirke leveringstiden for overførslen. Vi holder dig altid opdateret, og du kan følge hvert eneste trin i din konto. Lær mere.\nHvordan foretages en international pengeoverførsel?\nTilmeld dig online eller i vores app helt gratis. Det eneste du behøver er en e-mailadresse eller en Google- eller Facebook-konto.\nVælg et beløb, der skal sendes\nOplys os om, hvor meget du vil sende. Vi viser dig vores gebyrer med det samme og oplyser dig om, hvornår dine penge vil ankomme.\nTilføj modtagerens bankoplysninger\nUdfyld oplysningerne om din modtagers bankkonto. Hvis du ikke kender deres oplysninger, kan vi anmode om dem for dig.\nFor nogle valutaer eller for store overførsler skal vi bruge et foto af dit id. Dette hjælper os med at sikre dine penge.\nBetal for din overførsel\nSend dine penge med en bankoverførsel eller et hæve- eller kreditkort.\nVi klarer resten. Du kan tracke din overførsel i din konto, og vi fortæller din modtager, at overførslen er på vej.\nBedste måde at sende penge til udlandet på?\nNår du skal vælge den rette måde at sende penge med Wise, afhænger valget mest af din betalingsmetode. Visse betalingsmetoder er hurtigere end andre. Nogle sker øjeblikkeligt, og andre er billigere. Her kan du finde den bedste metode til at overføre penge til udlandet med Wise.\nEr en international pengeoverførsel sikker?\nJa. Wise er et godkendt elektronisk pengeinstitut, der reguleres uafhængigt af FCA (Financial Conduct Authority) i Storbritannien. Lær mere.\nHvor meget kan jeg sende til udlandet? Er der en grænse for mine overførsler?\nJa, der er grænser for, hvor meget du kan sende hos os. Det afhænger af, hvilke valutaer du sender til og fra, og hvor meget du betaler. Du kan se grænserne for hver valuta i vores artikler i supportområdet eller i vores beregner. Vi giver dig også besked, hvis du forsøger at sende for meget på én gang.\nHvis du gerne vil sende mere end vores grænser tillader, kan du godt det. Du skal blot konfigurere flere overførsler, som er under disse grænser.\nDatterselskaber og partnere\nWise er godkendt af Financial Conduct Authority i henhold til Electronic Regulations 2011, firmareference 900507 til udstedelse af elektroniske penge.


En masse firmaer på nettet frembyder nu om dage et hav af forskellige billige fragtmetoder til badeforhæng 220. Den mest benyttede er nu til dags at få leveret til et afhentningssted, hvor du selv kan hente dine produkter på et selvvalgt tidspunkt. Fragtformen er jo usædvanlig simpel, og typisk endvidere den prisbilligste leveringsmulighed.\nDu kan omvendt påtænke at vælge udbringning til din lejlighed eller til når du er på job. Leveringstypen bliver almindeligvis en kende mindre billig, men samtidig super problemfri ift. badeforhæng 220 online. Den billigste type af levering er dog at hente pakken selv, men den løsning står og falder med at du bor lige ved online firmaets byggecenter, for eksempel Jem og Fix, Bauhaus, Harald Nyborg eller Silvan.\nFragtperioden på badeforhæng 220 er naturligvis ekstremt væsentlig hvis vi absolut skal bruge pakken om kort tid, så derfor er det temmelig vigtigt at vi efterser den anslåede leveringsdato på badeforhæng 220. En stor portion online varehuse – herunder Silvan, Harald Nyborg, Jem og Fix og Bauhaus – reklamerer med billig dag-til-dag fragt på flere varenumre online, men husk at det afhænger af at bestillingen realiseres før et konkret tidspunkt, så at de sandsynligvis kan nå at få dit nye produkt klargjort inden medarbejderne får fri.\nEn række e-butikker garanterer gebyrfri levering på badeforhæng 220 online, men tit kun hvis der indkøbes for en konkret pris. Ellers skulle man tage den mest billige leveringsmulighed, hvilket tit vil være at få fragtmanden til at bringe dine varer til et afhentningssted.\nAdskillige byggemarkeder frembyder click-and-collect hvor man køber billig badeforhæng 220 på nettet og afhenter i byggecenteret. Eksempelvis Silvan, XL-Byg, Jem og Fix, Bauhaus, Stark, Harald Nyborg, 10-4, Bygma og Davidsen. De tilbyder eksempelvis click-and-collect på badeforhæng 220 i disse områder:\nBrønderslev, Gladsaxe, Aalborg, Fredericia, Rønne, Rødovre, Vejle, Albertslund, Søborg, Lyngby, Næstved, Kalundborg, Herning, Roskilde, Ikast, Varde, Odder, Hvidovre, Middelfart, Vanløse, Haderslev, Glostrup, Charlottenlund, Værløse, Silkeborg, Horsens, Hobro, Frederikssund, Frederiksberg, Sønderborg, Åbyhøj, Brønshøj, Kokkedal, Birkerød, Stenløse, Køge, Holbæk, Ølstykke, Esbjerg, Risskov, Virum, Svendborg, Thisted, Ishøj, Aabenraa, Viborg, Slagelse, Tilst, Ringsted, Jyllinge, Valby, Brøndby, Nykøbing Falster, Frederiksværk, Grenaa, Aarhus, Nyborg, Solrød Strand, Allerød, Haslev, Dragør, Lillerød, Helsingør, Gentofte, Ballerup, Rudersdal, Taastrup, Farum, Skanderborg, Hjørring, København, Hillerød, Herlev, Brabrand, Hedehusene, Vordingborg, Struer, Skive, Nærum, Odense, Nakskov, Hedensted, Randers, Greve, Kolding, Korsør, Højbjerg, Tårnby, Lystrup, Holstebro, Frederikshavn, Vallensbæk, Hørsholm, og Nørresundby, .\nKlik-og-hent af badeforhæng 220 er en mulighed i de fleste regioner af landet: Fyn (Nordfyn, Vestfyn, Sydfyn, Midtfyn, Østfyn), Jylland (Nordjylland, Østjylland, Sydjylland, Midtjylland, Vestjylland, Syddanmark, Sønderjylland) og Sjælland (Lolland, Midtsjælland, Sydsjælland, Vestsjælland, Bornholm, Nordsjælland, Amager, Hovedstaden, Østsjælland, Falster).\nNår man ser på tallene er det klart, at online shoppere som regel leder efter eksempelvis badeforhæng 220 priser og badeforhæng 220 tilbud. Vi ser desuden som regel online shoppere lede efter fx billig badeforhæng 220, køb badeforhæng 220 og badeforhæng 220 online, foruden de gængse byggecentre som Jem og Fix, Harald Nyborg, XL-Byg, 10-4, Davidsen, Bygma, Stark, Silvan og Bauhaus.\nSpar penge på badeforhæng 220\nDet er efterhånden usædvanlig problemfrit for os alle at sammenligne tilbud på billige badeforhæng 220 online hos forskellige online outlets, og så har de fleste e-handler set sig nødsaget til at tvinge salgspriserne på badeforhæng 220 drastisk, og derudover tilbyde levering uden omkostninger.\nDerfor kan det til hver en tid vise sig indbringende at eftergå nogle forskellige e-forhandlere efter rabatter og tilbud på badeforhæng 220 online forud for at du gennemfører din handel, så du ikke er i tvivl om at antage den prisbilligste pris. Kig ikke bare hos de udbredte byggemarkeder som Jem og Fix, Bygma, 10-4, Harald Nyborg, Silvan, Davidsen, Bauhaus og XL-Byg.\nDu må trods alt være klar over, at når en online virksomhed markedsfører billige badeforhæng 220 online på tilbud til en pris der er besynderligt billig, så kan det ofte være en varsel om en fup internet webshop. Kortkøb er dog dækket ind under en orden, der bistår dig overfor uærlige forhandlere på nettet.\nVi foreslår generelt køb med gængse betalingskort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed kunne du vælge en afbetalingsordning som eksempelvis ViaBill, forudsat du har til hensigt at dække regningen på badeforhæng 220 over en periode. Det tilbydes som regel hos nichefokuserede webshops, i modsætning til de kendte byggemarkeder som for eksempel Bygma, Jem og Fix, Harald Nyborg, XL-Byg, 10-4, Bauhaus, Davidsen og Silvan.\nNår vi ser på tendenserne er det tydeligt, at netshoppere typisk søger bl.a. badeforhæng 220 online og køb badeforhæng 220. Derudover oplever man som regel online shoppere lede efter fx billig badeforhæng 220, badeforhæng 220 priser samt badeforhæng 220 tilbud.\nTrustpilot tilbyder relativt gode muligheder for at gennemsøge mange øvrige brugeres betragtninger og derfor kan det være til hjælp, at du udforsker e-shoppens anmeldelser inden du bestiller billige badeforhæng 220 online.\nFacebook tilbyder desuden en lang række anstændige muligheder for at få kendskab til internet butikkens pålidelighed. Foruden det er der faktisk e-firmaer hvor det er muligt at ytre en kritik af købsoplevelsen, som tilmed kan anvendes til at få et indblik i hvor glade kunderne er.\nForinden folk køber billige badeforhæng 220 online på en e-forretning kan man i virkeligheden kigge på e-butikkens handelsaftale, det er dog for det meste et omfattende projekt, især med de udbredte byggemarkeder som Bauhaus, 10-4, XL-Byg, Bygma, Davidsen, Silvan, Jem og Fix, Harald Nyborg og Stark.\nEn anden valgmulighed kan være at efterse om internet forretningen er e-mærket medlem, siden det typisk er et bevis på at internet shoppen efterfølger de danske retningslinjer, samt at internet selskabet løbende evalueres af eksperter der har indsigt i lovgivningen.\nDesuden tilbydes du chance for at få hjælp, såfremt du møder vanskeligheder i forbindelse med dit indkøb af badeforhæng 220. I øvrigt slår vi et slag for at man er hensynstagende til de mest betydningsfulde reglementer der kan have indflydelse på købet af badeforhæng 220 online, fx den ombytningsrettighed e-handlen tilbyder.\nI den forbindelse er det tilmed relevant, at man permanent bibeholder ens kvittering på e-mail, så man i fremtiden kan bevidne sit køb af badeforhæng 220, ligegyldig om man har købt ved Davidsen, XL-Byg, 10-4, Harald Nyborg, Stark, Jem og Fix, Silvan, Bauhaus eller Bygma.


Vores planet brummer og vibrerer væsentligt mindre i denne tid. Det kan jordskælvsforskere tydeligt måle på deres instrumenter. Coronavirussen har slukket for en stor del af den menneskelige støj.\nSom utallige andre normalt travle steder i verden ligger Times Square i New York næsten øde hen for tiden. Det dramatiske fald i menneskelig aktivitet kan tydeligt måles på jordskælvsmålere – seismografer. Fold sammen\nOnsdag d. 01. april 2020, kl. 10.40\nKloden er blevet stille.\nIkke helt stille. Men nedgangen i menneskelige aktiviteter over hele verden er så dramatisk, at jordskælvsforskere – seismologer – meget tydeligt kan opfange det på deres instrumenter.\nVores planet brummer og vibrerer simpelthen mindre. Væsentligt mindre.\nDet skriver det videnskabelige tidsskrift Nature.\nForklaringen er naturligvis den aktuelle og historisk omfattende pandemi af coronavirus, der har lagt nation på nation ned.\nThomas Lecocq, seismolog\n»Der er virkelig blevet stille nu i Belgien.«\nSenest er Indien med op mod 1,4 milliarder mennesker lukket ned med voldsomme indskrænkninger i befolkningens bevægelsesfrihed.\nSamtidig er stort set hele Europa og Nordamerika gået i stå, og i Sydamerika og størstedelen af det østlige Asien er aktivitetsniveauet faldet dramatisk som følge af frygten for smittespredning.\nHalvdelen af befolkningen er ramt af nedlukning\nAktuelt er næsten halvdelen af verdensbefolkningen ramt af nedlukninger i en eller anden form.\nDet er, som om Jorden både i direkte og i overført betydning har fået feber og er gået i seng.\nIfølge den belgiske seismolog Thomas Lecocq er et så voldsomt fald i Jordens baggrundsstøj noget, man normalt kun observerer ganske kortvarigt lige omkring juleaften.\nMen nu har den relative stilhed stået på i ugevis, og den skyldes med al tænkelig sandsynlighed et kraftigt fald i menneskers normalt meget larmende aktiviteter – bil- og togtrafik, gravemaskiner, trykluftbor, industrimaskiner.\nDenne ret kraftige brummen kan opfanges af seismografer – jordskælvsfølere – i form af målinger af små vibrationer i Jordens skorpe.\nMen nu er den ellers normalt vedvarende og højlydte brummen i jordskorpen faldet med omkring en tredjedel i Belgien, forklarer Thomas Lecocq.\nSom han siger til Nature: »Der er virkelig blevet stille nu i Belgien.«\nStilheden rummer en fordel for seismologerne, for derved kan deres instrumenter, seismografer, pludselig opfange væsentligt flere af de små og ikke mærkbare mikrojordskælv, som der hver dag er tusinder af i klodens skorpe.\nOgså på andre områder kan instrumenternes øgede følsomhed vise sig fordelagtig, herunder i form af målinger af små seismiske advarselssignaler fra vulkaner, der måske er på vej i udbrud.\nOgså stille i Los Angeles\nBelgien er ikke det eneste land, hvor man har målt den jordiske stilhed. Det gælder også i USAs næststørste by, Los Angeles, hvor Celeste Labedz – en geofysikstuderende – forleden på baggrund af seismiske målinger tweetede:\n»Faldet er virkelig vildt.«\nDet er langtfra første gang, at seismologer har kunnet måle menneskelige aktiviteter. Men da er det typisk sket med omvendt fortegn.\nDen gigantiske eksplosion i et fyrværkerilager i Koldingforstaden Seest i 2004 blev klart opfanget af en seismograf 100 kilometer borte. Fold sammen\nDa fyrværkerilageret i Kolding-forstaden Seest eksploderede 3. november 2004 med et ubegribeligt brag, blev det registreret som et jordskælv med en styrke på 2,0 på richterskalaen af en national seismograf i Mønsted Kalkminer over 100 kilometer borte.\nOg da World Trade Center styrtede i grus i New York 11. september 2001, blev det målt som et skælv på 2,3.\nPå samme måde kan seismografer ret tydeligt opfange atombombeprøvesprængninger – selv tusinder af kilometer borte.\nEksempelvis opfangede en seismisk målestation i Norge i oktober 2006 tydelige rystelser i Nordkorea mere end 6.200 kilometer borte. De stammede med al sandsynlighed fra en nordkoreansk prøvesprængning.\nRystelsen blev målt til at have en styrke på 4,2 og var dermed tydeligt mærkbar for mennesker i nærheden af eksplosionen.\nJo, kære Sundhedsstyrelse – masker beskytter mod smitten\nForskere: Først i juli ventes varmen at bremse smitten i Danmark\nDerfor kan ny coronavirus brede sig med enestående hast\nNyt studie: Din kat kan blive smittet af coronavirus – men nok ikke din hund\n»Lige så snart vi kommer up and running igen, kommer folk til at flyve derover i vildskab«