Borgerne skal kunne kigge kommunen over skulderen - sn.dk - Forsiden - Danmark\nArtiklen: Borgerne skal kunne kigge kommunen over skulderen\nBorgerne skal selv kunne følge med i kommunens data om dem. Et pilotforsøg skal nu udbredes til hele landet.\nDanmark - 20. marts 2019 kl. 21:00\nLynhurtig adgang for borgerne til kommunens oplysninger døgnet rundt fra computeren derhjemme. Nem mulighed for at rette fejl i for eksempel en kontanthjælps- eller familiesag med kommunen.\nEt forsøg i fem kommuner siden december med digitalt at lade borgerne kigge kommunen over skulderen har været så succesrigt, at Kommunernes Landsforening (KL) er klar til at rulle det ud i hele landet.\n- De pilotforsøg, vi har kørt, har været en kæmpesucces og er blevet brugt af rigtigt mange. At 43.000 borgere i Aarhus på kort tid var inde at kigge, det siger noget om borgernes interesse.\n- Så vi vil meget gerne hurtigt gøre det landsdækkende, siger Aalborg-borgmester Thomas Kastrup-Larsen (S), formand for KL's Arbejdsmarkeds- og Borgerserviceudvalg.\n- Når borgerne får adgang til kommunens data, skaber det både større tillid og et bedre grundlag for at behandle de sager, som kommunen har med at gøre, siger han.\nHan forventer, at pilotforsøget rulles ud på landsplan de næste to-tre år.\nDanmark er i forvejen frontløber med digitaliseringen af den offentlige sektor og blev af FN sidste sommer udpeget til verdens bedste.\nDigitaliseringen har gjort hverdagen nemmere for borgerne, som i ekstrem grad har taget NemID, forskuds- og årsopgørelser på skat.dk og andre digitale løsninger til sig.\nMen den digitale udvikling går lynhurtigt og byder fortsat på nye muligheder.\n- Danskerne elsker selvbetjening. Kan du ordne noget på nettet, gider du jo ikke møde op i Borgerservice, siger digitaliserings- og analysechef Brian Slot fra Vejle, der er en af de fem kommuner i pilotforsøget.\n- Det har været en succes. Bekymringerne hos ansatte om, at det ville udstille fejl hos kommunen, eller at folk ville bestorme os med mail, er blevet manet i jorden, siger han.\nKommunernes nye digitaliseringsstrategi skal drøftes på KL-topmødet i Aalborg torsdag og fredag.


TEC er blevet mere grøn | TEC - Technical Education Copenhagen\nNyhed - 28 April 2020 15:57\nTransport er et af de områder, der traditionelt er én af de store syndere, når det kommer til udledning af CO2. Derfor har TECs uddannelser inden for transport igennem længere tid arbejdet på at få en mere miljørigtig profil. Det har vi nu fået bevis på.\nVi skiftede i 2019 til et alternativt brændstof, der hedder GTL (Gas To Liquid), som er baseret på naturgas i stedet for olie. GTL er et brændstof, der sænker indholdet af bl.a. partikelstoffer, NOx og CO i udstødningsgasserne fra vores skolelastbiler, kranbiler og gaffeltrucks, hvilket både er medvirkende til at skabe et bedre arbejdsmiljø i øvelsesområderne i Hvidovre og i høj grad begrænser forureningen, når vi kører øvelseskørsel med kursister og elever uden for adressen.\nFra 1. september 2019 fik vi også mulighed for at tilkøbe CO2-kompensation, hvilket vi valgte at gøre. Der er blevet opkøbt og bevaret regnskov, eller plantet ny skov, svarende til den CO2, vi har udledt. Der er blevet kompenseret for 77.000 kg CO2 i de sidste fire måneder af 2019.\nDerfor har vi lige siden kunnet køre med ren samvittighed, og kan vi med rette sige, at vi kører CO2-neutralt på vores transportuddannelser, og det er vi glade for, at vi i dag har modtaget certifikat på.


Sydvest Frankrig ferielejligheder - Book hos Dansk Bilferie\nFerielejligheder Syd vest Frankrig\nFrankrig Syd vest Frankrig\nOmrådet for livsnyderne\nSydvest Frankrig er et attraktivt rejsemål, hvor der er historiske byer at besøge, fantastiske vine at smage og flot natur at udforske. Alt dette kan I gøre fra en ferielejlighed, som giver jer de bedste rammer for at styre ferietempoet.\nSydvest Frankrig er et attraktivt rejsemål, hvor der er historiske byer at besøge, fantastiske vine at smage og flot natur at udforske. Alt dette kan I gøre fra en ferielejlighed, som giver jer de bedste rammer for at styre ferietempoet. Læs mere\nFerielejligheder i Sydvest Frankrig\nFerielejlighed i Sydvest Frankrig\nEn ferielejlighed i Sydvest Frankrig er et ideelt valg, hvis I drømmer om private rammer, hvor der er rig mulighed for afslapning, udflugter efter jeres personlige præferencer og perfekt, hvis I ønsker at kokkere nogle af dagens måltider hjemme. Nogle af vores ferieboliger er udstyret med poolområde og tæt beliggenhed til stranden, så familiens vandhunde kan glæde sig til at snuppe en forfriskende dukkert i det varme vejr. Vi tilbyder rummelige og hyggelige ferieboliger i det sydvestlige Frankrig, som I nemt og hurtigt kan bestille direkte her på danskbilferie.dk eller booke via vores rejsekonsulenter på tlf. 7010 4343.\nHvorfor rejse til det sydvestlige Frankrig?\nSydvest Frankrig er et sandt ferieparadis, hvis I drømmer om den franske charme! Nedenfor kan du læse gode grunde til, hvorfor den næste familieferie bør gå til det sydvestlige Frankrig.\nBesøg vinens by, Bourdeaux\nSydvest Frankrig byder på charmerende landsbyer, sprudlende storbyer og historiske middelalderbyer. Det er bestemt et besøg værd at køre til storbyen Bourdeaux, som er verdensberømt for sine vine. Foruden de udsøgte vine bør I lægge vejen forbi denne by grundet sine historiske bygninger fra det 18. århundrede beliggende den gamle bydel, havnen som er optaget på UNESCO's verdensarvsliste og tårnet Pey-Berland, hvor der venter jer en vild udsigt. Glem ej at nyde den lokale specialitet, østers, i Bourdeaux!\nKulturelle oplevelser i "Den lyserøde by"\nNår ferien går til Sydvest Frankrig, må I ikke snyde jer selv for et besøg i Toulouse, som også bliver omtalt som "den lyserøde by", da mange af byens bygninger er bygget af brændte røde sten. Toulouse ligger længere inde i landet, hvor der emmer af sydfransk charme med stemningsfyldte gader med mulighed for shopping, hyggelige markeder og intime caféer. Oplev kirken Saint-Sernin, Capitole-pladsen og det gamle Toulouse med de private palæer Assézat og Bernuy. Af lokale delikatesser kan I smage foie gras, kagen fenetra og gode pølser fra egnen.


Søren Krarup nærmest næsten | Information\nFolketingsvalget den 20. November 2001 var ikke kun en sejr for Søren Krarup og hans fæller på højrefløjen. Det var også et nederlag til den elite af kulturradikale, som han i 40 år har bekæmpet. Alle disse  med hans egne ord  humanistiske, selvretfærdige og selvforgudende personer, som han har ligget i strid med i en menneskealder. Nu tabte de endelig.\nHvis man beder Krarup selv om at konkludere på folketingsvalgets resultat, så er det imidlertid ikke højrefløjens sejr, som han fremdrager som det væsentligste.\nLigesom George Orwell ser Krarup nemlig ikke modsætningen mellem kapitalisme og kommunisme som afgørende:\n»Den egentlige modsætning ligger mellem totalitarismen og kristendommen,« siger han. »Eller mellem ideologierne, hvad enten de kalder sig højre eller venstre og kristendommen, som er et opgør med enhver human retfærdighed. Enhver politisk retfærdighed.«\nDette opgør tager Krarup blandt andet i Dansen om Menneskerettighederne fra 2000, hvor han skriver, at troen på menneskerettighederne er blevet gjort til den nye totalitære ideologi, der må bekæmpes. Menneskerettighederne har indtaget Guds plads. De er blevet til de nye hellige skrifter.\nDet kan man efter hans mening blandt andet se, hvis man studerer, hvordan amerikanerne i deres uafhængighedserklæring nærmest ophøjer menneskerettighederne til Guds ord.\n»Der står i den amerikanske uafhængighedserklæring: »Vi anser følgende sandheder for selvindlysende,« fortæller Krarup. »Det vil sige, at de er gudsgivne. Den amerikanske uafhængighedserklæring, som er menneskerettighedernes begyndelse, er den bevidste sammenblanding af det politiske og det religiøse. Det er ikke en lov, men derimod en religiøs bekendelse, som definerer det naturlige menneske som det retfærdige menneske.«\nOg når man i den grad har defineret sig selv som retfærdighedens og den højere sandheds forkæmper, så har man også givet sig selv lov til at gå på korstog mod fjenderne, eftersom de altid vil repræsentere ondskaben, påpeger Krarup. Og som illustration af sin pointe henviser han til den sprogbrug, som amerikanerne bruger om deres modstandere:\n»I Anden Verdenskrig drog Eisenhower på korstog i Europa,« siger han. »Det hedder hans bog om Anden Verdenskrig faktisk: Korstog i Europa. Og jeg hørte forleden Bush tale om de der »slyngelstater« og »ondskabens akse.« Det er altid de gode mod de onde. Og vi er altid de gode. Det er fuldstændig ligesom Stalin og Hitler: Sådan taler man, når man har slugt Vorherre og gjort sig selv til Gud.«\n Det er det, du kalder selvforgudelse?\n»Ja. Som verdens eneste stormagt kan USA næsten gøre hvad som helst. Det er et på mange måder hæderligt og anstændigt land. Ulykken vil bare, at de er børn af en ideologi, der bygger på den frelste løgn om, at man er så ualmindeligt retfærdig.«\nHvis man skal undgå denne selvforgudelse, så bliver man efter Krarups mening nødt til at udskifte troen på menneskerettighederne med troen på Gud. Man bliver nødt til at erkende, at man som menneske ikke kan fastlægge et regelsæt som menneskerettighederne og tro, at de udgør en højere sandhed. Fordi den højere sandhed kendes kun af Gud.\n»Man kan ikke skrive en masse ting op på en facitliste og sige: Det er rigtigt eller det er forkert. Som kristen præst siger jeg: Det er en løgn. Og de, som gør det, de dyrker mennesket som det guddommelige. Men det er Gud, der er Gud, og mennesket er en synder og kan aldrig påberåbe sig en højere retfærdighed.«\n»Hvis man tror, at man kan frembringe paradis på jord, så giver man sig selv ret til at udrydde de onde. Og det er en livsløgn, der som de moderne ideologier fører til dæmonier, der ender i menneskeudryddelser. Jeg ser en klar sammenhæng mellem den humanistiske dyrkelse af mennesket og den moderne ideologiske udvikling, som man finder hos\nMarx og i vores selvretfærdige samfund. Jeg kalder det fra guillotinen til Gulag.«\nI Det moderne sammenbrud fra 1984 overfører Krarup sin kritik af den moderne humanisme til det moderne gennembrud i Danmark, der åbnede den kulturradikale horisont. Han lægger i den forbindelse særlig vægt på Georg Brandes udtalelse om, at han ikke vil acceptere, at der er en slange i paradis.\nDermed forsøger Brandes efter Krarups mening at frigøre mennesket fra skylden og bane vejen for skabelsen af det retfærdige menneske, der ikke har behov for Guds frelse\n»Kulturradikalismen går tilbage til humanismen fra 1800-tallet. Og det har hele tiden været dyrkelsen af det retfærdige menneske i modsætning til det uretfærdige, der har stået i centrum,« siger han.\n»Og det er denne dyrkelse af det retfærdige menneske, som også kommer til udtryk i Den Franske Revolution, hvor man ligesom i den russiske finder ud af, at man skal afskaffe uretfærdigheden ved at slå den ihjel.«\n Men bliver vi ikke  som de kulturradikale  nødt til at forsøge at definere det retfærdige?\n»Selvfølgelig er vi berettigede til at sige, at noget anser jeg for godt, og noget anser jeg for ondt. Men vi må holde fast i, at et menneske kun kan tale på egne vegne.«\n Er der ikke noget, der hedder, en kristen moral?\n»Der findes ingen absolutte sandheder på jorden. Og der findes ingen kristen moral. Der er ikke en absolut moral. Netop kristendommen gør dig personligt ansvarlig for dit eget valg.«\n»Og når du har erkendt det, så må du acceptere, at du er sat i et fællesskab med andre mennesker, som du ikke kan hæve dig over og sige, at de er undermennesker. Hverken nazisternes jøder eller Marx kapitalister. Vi er alle syndere, og ingen mennesker har kendskab til den højere retfærdighed. Dermed har vi heller ikke ret til at gå på korstog mod vores modstandere. Kristendommen siger nej til korstog. Hvorimod oplysningstidens og de kulturradikales egentlige tendens jo er opgøret med kristendommen. Og i det øjeblik Gud er væk, gør man sig selv til Gud og begynder at føre korstog. Ganske logisk begynder revolutionerne at myldre frem.«\n»Men går man i krig som korstog, går man altid i krig på Satans side.«\nKrarups kritik af kulturradikalismen er også bundet i de kulturradikales opfattelse af, at man gennem udviklingen kan skabe bedre mennesker. Krarup mener, at de kulturradikale dermed betragter mennesket på samme måde som en landmand betragter de svin, som han ønsker at fremavle til de bedst mulige produkter.\n»I Det moderne Sammenbrud citerer jeg Olsen-Larsen, der skriver, at den kulturradikale historieskrivning forstår menneskene som en højere griserace og skildrer deres udvikling ud fra en griseraces synspunkt,« siger han.\n»Og det er jeg enig i. Jeg mener, at de kulturradikale trækker på Marx opfattelse af historien i og med, at de gør mennesket til et produkt af dets ydre materielle omstændigheder.«\n»Hos Marx bliver historien jo til ren zoologi. Betragtninger over hvordan man kan frembringe de bedste resultater, og hvordan man rent praktisk kan nå frem til den bedste svinesti; det han kalder det klasseløse samfund.«\nIfølge Krarup er Søren Kierkegaard modsætningen til Karl Marx. Kristendommen er den moderne ideologis modstander. Og det er efter Krarups mening ikke tilfældigt, at de kulturradikale fra Brandes og frem har fortolket Kierkegaard sækulariseret.\n»De kulturradikale dyrker jo det abstrakte menneske,« siger han. »De ophæver det konkrete. Det ophæver det, der hos Kierkegaard hedder det eksistentielle  mennesket som ånd. De kulturradikale erstatter menneskets eksistens med en abstrakt virkelighed. Det ser man blandt andet i deres tro på menneskerettighederne, hvor de annullerer det enkelte menneske, der er født ind i en arv, en nation og en slægt, til fordel for et abstrakt menneske-begreb, der aldrig vil kunne realiseres.«\nDet er ikke kun dem, der farer på korstog, som Krarup er ude efter. Også de mennesker og organisationer, som drager ud i verden for at lindre lidelse og nød, forholder han sig kritisk til. Han mener, at de gør sig skyldige i en grundlæggende misfortolkning af Jesus bud om at elske sin næste.\n»Jeg må indrømme, at jeg finder de såkaldt humanitære organisationer kvalmende i deres selvgodhed. Det er så karakteristisk, det der med at man siger, at man skal hjælpe og hjælpe, og samtidig oplever vi en generation af børn, der er mere ensomme end nogensinde før. Vi oplever flere ulykkelige mennesker end nogensinde før, fordi alle har så travlt med at skulle hjælpe alle. Men hvad med at tage sig af sin nærmeste? Hvad med at tage sig af sin stakkels ensomme nabo eller af sit barn, som går for lud og koldt vand i en eller anden institution, mens man sammen med sin ægtefælle jager rundt for at få penge til det levned, som man dyrker?«\n»Jeg synes, at hvis der er noget, der er grund til i dag, så er det, at vi begynder at tage os af dem, vi virkelig er ansvarlige for, i stedet for at vi skal ud at frelse hele verden og være læger uden grænser og så videre.«\n Mener du, at det menneskeligt og eksistentielt går dårligt i Danmark?\n»Ja, det synes jeg. Den kulturradikale forståelse af tilværelsen fører jo til mishandlingen af mennesker, fordi man har så travlt med at frelse verden, at man blæser på sin næste. Jeg synes, at det er så sørgeligt, at mange børn i dag vokser op uden at være sammen med deres forældre.«\n Hvordan definerer du din næste?\n»Det er den, der er dig nærmest. I beretningen om den barmhjertige samaritaner fortæller Jesus om præsten og levitten, der går forbi den overfaldne  de har jo andre og højere ting i hovedet end at hjælpe det stakkels menneske i vejkanten  hvorimod samaritaneren, der er ude i et andet ærinde, standser for at hjælpe.«\n»Og det er netop kristendommens tale om kærligheden til næsten: At du tager den, som du tilfældigvis er sat sammen med, alvorligt.«\n Hvem er så vores næste? Er det vores naboer, familie, landsmænd?\n»Man kan aldrig definere det absolut. Men man kan sige, at næsten ubetinget er den, der er dig nærmest. Det giver jo sig selv, at der er nogle mennesker, der er dig nærmest. For eksempel din kone og dine børn. Dem er du forpligtet på. Og i stedet for at rende ud i verden og finde næster, så kunne man tage sig af dem, der er en nærmest. Det er det, som lignelsen om den barmhjertige samaritaner handler om.«\n Du taler ofte om nationalstaten som et begreb, vi kun kan miste. Men det er jo ikke nogen hemmelighed, at nationalstaten er en forholdsvis ny konstruktion. Den opstod på et givent tidspunkt, og den vil vel også forsvinde igen på et tidspunkt?\n»Det er fuldstændig forkert. Når du bruger ordet nation, så skal du lægge mærke til, at ordet faktisk betyder »det medfødte.« Og det er det, som sagen drejer sig om: Vi er alle født i en bestemt historisk sammenhæng. Det vil sige, at historien har fra begyndelsen bestået af nationer. Det gælder også Danmark.«\n Historikerne Søren Mørch og Uffe Østergaard har anført, at nationalstaten opstod med romantikken og sandsynligvis vil forsvinde igen til fordel for andre statsformer?\n»Det er det rene nonsens. Den slags udtalelser viser, at de er fuldstændigt uvidende om deres historie. Danmark blev til i begyndelsen af 700-tallet. Noget af det første, der opstod, var Dannevirke, der blev bygget som en kæmpe vold mod syd  et kæmpemæssigt bygningsværk efter den tids forhold, hvilket illustrerer, at Danmark var et samlet land under en fælles ledelse, der forstod sig selv i modsætning til Tyskland, eller hvad der nu var syd for grænsen.«\n»Og hele vores historie har været båret af danskernes vilje til at være herre over eget land. Så når nogle personer påstår, at det nationale opstod i 1800-tallet, så markedsfører de en ideologisk konstruktion, der er udkastet af nationens hadere. Det nationale hører sammen med at være menneske, fordi det fastslår, at du er barn af din historie og hører hjemme sammen med dit folk i den historie.«\n»Også på dette punkt tager de kulturradikale jo fejl, når de dyrker det abstrakte menneske på bekostning af det konkrete. Det konkrete, det er historisk  eller med Kierkegaards ord eksistentielt  og derfor er kulturradikalismen lig med ophævelsen af et menneskes eksistens til fordel for en abstrakt skinvirkelighed.«\nSøren Krarup har været involveret i opgøret med de kulturradikale, siden han i 1968 skrev bogen Demokratisme. Og han ser højrefløjens sejr ved folketingsvalget den 20. november som et tegn på, at de kulturradikale endelig er ved at tabe kampen.\n»Jeg udgav min bog midt under ungdomsoprøret, og blev i den forbindelse svinet til. Sådan var vilkårene, når man blandede sig i den debat, der herskede i det ideologiserede marxistiske offentlige liv, som prægede Danmark i 60erne og 70erne.«\n»Men hvis jeg må være lidt hoven, vil jeg sige, at det, der skete den 20. november, var, at danskerne sagde ja til den kritik af idelogiernes og kulturradikalismens åndshovmod og menneskeforagt, som jeg har fremført i så mange år.«\n Der er mange danskere, der har hævdet, at de synes, at det er blevet pinligt at være dansker efter de offensive signaler, som højrefløjen har afgivet på udlændingeområdet.\n»Ja, er det ikke hele den højrøvede elite, der sidder og læser Politiken og Information og indrykker annoncer med halvandet hundrede mennesker, der fortæller, at de er flove over at være danskere?«\n»Jeg vil sige, at jeg er flov over dem. Jeg er flov over at være i nation med sådan nogle hovne skiderikker, der i den grad træder på deres hæderlige landsmænd.«\n Var det de samme, der holdt din demokratismebog ude i så mange år?\n»Ja, jeg har været forhadt af kulturradikalismen altid.«\n Også lang tid før du engagerede dig i indvandrerdebatten?\n»Længe før. Men det er klart, at når man træder så kraftigt op mod deres selvretfærdighed og selvoptagethed, som jeg gjorde det i opgøret med Dansk Flygtningehjælp i 1986, så er hadet blev uddybet.«\n Var sejren til højrefløjen ved folketingsvalget din personlige sejr over de kulturradikale i indvandrerspørgsmålet?\n»Jeg vil ikke prale og kalde det for min sejr. Det var befolkningens nej til en kulturradikal overklasse, der har trådt på danskerne, foragtet danskerne og kaldt deres berettigede nødråb for racisme og fremmedhad.«\n Og de har trådt på dig?\n»Det er jeg så vant til. Det tager jeg ikke så tungt. Men det var gudskelov danskerne, der sagde: Nu kan det være nok.«\nGeorg BrandesKarl MarxSøren KierkegaardSøren KrarupUffe Østergaard


Det kan vi også hjælpe med - Mariagerfjord Kommune\nHar du brug for råd eller vejledning, er du meget velkommen til at kontakte os. Hvis vi ikke kan svare, kan vi med 99% sikkerhed fortælle dig, hvor du skal henvende dig.\nDer er gratis advokathjælp i Hadsund og Hobro. Der skal ikke bestilles tid, man møder bare op. Husk at holde afstand.\nI Hadsund er det den første mandag i hver måned kl. 16.00 på Hadsund Rådhus, Himmerlandsgade 9, 9560 Hadsund.\nAdvokathjælpen i Hobro er på grund af corona ind til videre lukket.\nNår advokathjælpen har åben igen, er det altid den sidste torsdag i hver måned kl. 15.00 hos Dansk Metal, Drejøvej 7, 9500 Hobro. Bemærk at man tidligst kan møde op kl. 14.15.\nAffaldsmærkater – ekstra sæk\nDer kan købes mærkater til ekstra affaldssække. De kan fås ved henvendelse i Borgerservice.\nBatterier til høreapparater kan du få i Borgerservice og på bibliotekerne i Arden og Mariager.\nPersoner på 15 år og derover kan få udstedt et legitimationskort. Kortet har til formål at dokumentere indehaverens identitet. For at få legitimationskortet, skal du møde personligt op i Borgerservice i Hadsund eller Hobro og medbringe original dåbs-, navne- eller fødselsattest eller pas, kørekort eller sygesikringsbevis samt et foto. Legitimationskortet koster kr. 150,00 og har du ikke et billede, kan du mod betaling, få taget et billede i Borgerservice.\nKanylebokse kan du hente på genbrugspladserne. De kan afleveres på genbrugspladserne og på apoteket.\nSe åbningstider og adresser for genbrugspladserne.\nKontrolgruppen - socialt bedrageri\nKontrolgruppen har til opgave at forbygge og bekæmpe social bedrageri ved at arbejde sammen med de forskellige forvaltninger og andre myndigheder, eksempelvis SKAT og Politi. Kontrolgruppens mål er at forhindre misbrug af offentlige ydelser.\nOpdateret 22.04.21 Print Læs op Webmaster Fandt du siden nyttig?


Kursus: Lokal og regional erhvervsudvikling - Syddansk Universitet\nIndsatsen for at fremme det lokale og regionale erhvervsliv fylder på vækstdagsordenen. Med dette program bliver du klædt på til at udvikle en sammenhængende og unik erhvervsfremmeindsats for dit område.\nBliv en haj til erhvervsudvikling i det nye erhvervsfremmesystem\nÅrligt bruger Danmark godt 38 mia. kr. til erhvervsfremme og støtte*. Pengene kommer både fra EU og nationale kasser, og området er en fortsat kilde til debat: Kommer der egentlig nok ud af den investering?\nI slutningen af maj 2018 blev der indgået en politisk aftale om erhvervsfremmesystemet med det formål at fremtidssikre, forenkle og effektivisere erhvervsfremmeindsatsen. Det nye system får afgørende betydning for arbejdet med lokal, regional og national erhvervsudvikling i de kommende år.\nKurset tager udgangspunkt i det nye erhvervsfremmesystem og giver dig et 360 graders indblik i de forskellige områder inden for erhvervsfremme. Det er primært målrettet dig, der arbejder med erhvervsudvikling i stat, kommune eller et af de syv tværkommunale erhvervshuse.\nVed at følge forløbet bliver du bedre til at imødekomme fremtidens udfordringer indenfor erhvervsfremme. Undervisningen bringer dig i frontlinjen, hvor du skaber mærkbare resultater for dansk erhvervsliv og dit lokalområde.\nLæs hvad tidligere deltagere har fået ud af kurset\nProgram med højaktuelle temaer\nDet kommende kursus rummer en række nye emner, herunder:\nDen nye organisering af dansk erhvervsfremme\nInnovation i turismeerhvervet\nErhvervsudvikling og iværksætteri i landdistrikter\nFN's verdensmål som drivkraft for lokal og regional erhvervsudvikling\nByers rolle som motor og bremse for regional udvikling\nDesuden berører vi igen en række andre aktuelle emner, såsom:\nCentrale agendaer for erhvervsfremme nationalt og internationalt\nSmart specialisering og regionale innovationssystemer\nEntreprenørskab, offentlig-privat innovation og klyngers bidrag til erhvervsudvikling\nEvalueringsmetoder af erhvervsfremmeinitiativer\nPotentialet i at arbejde med scale-ups\nLokalt og globalt udsyn i undervisningen\nI undervisningen bliver du præsenteret for såvel teoretisk som praksisnær viden inden for erhvervsfremmeområdet. Teorierne baserer sig på international forskning, mens der særligt vil blive lagt vægt på danske og europæiske erfaringer fra praksis.\nBag programmet står en række eksperter i erhvervsfremme fra SDU. Du bliver undervist af disse forskere og øvrige eksperter fra ind- og udland. Alle undervisere har fokus på at koble teori til praksis, så du hurtigt kan anvende din nye viden i dit arbejde.\n* Kilde: Erhvervs- og Vækstministeriet, 2016\nTidligere deltager Anette Pihl Nielsen, chef for Erhvervskontakten i Odense Kommune siger bl.a. om kurset:\n"Selvom jeg har en solid ballast og viden med mig, fordi jeg har arbejdet med området gennem en god årrække, så er der meget, jeg kan bruge. Noget af det, som jeg helt konkret kan bruge i mit arbejde, er de forskellige teoretiske modeller – bl.a. den om klyngers livsfaser og modellen med facilitatorens roller i forskellige faser af klyngers liv."\nLæs hvad andre deltagere har fået med fra kurset


Kunsten i mellemrummet - kunsten.nu - Online magasin og kalender for billedkunst\nWooloo: New Life Horbelev, 2010, som en del af kunstfestivalen Tumult. (Foto: Line Møller Lauritsen)\nMerete Paarup, Kaspar Bonnén, Charlotte Bagger Brandt, Christian Skovbjerg Jensen, John Kørner\nDebatten Vores Kunst? foregår lørdag den 17. sep. under Art Copenhagen i Forum og tæller en debat med aktører fra Vores Kunst og en kritisk samtale mellem billedkunstner John Kørner og kurator Christian Skovbjerg Jensen.\nModereret af KUNSTEN.NU v. Matthias Hvass Borello\nKunsten kommer ikke med løsninger og er ikke rådgiver, men den kan skabe debat og italesætte nogle problematikker på en anderledes måde, ved at kile sig ind i et område, hvor vi ikke forventer den.\nSådan betegner kurator ChristianSkovbjerg Jensen den kunst, vi uventet kan møde i det offentlige rum og som er til debat under dette års ART COPENHAGEN under titlen Vores Kunst?.\nGennem desidste seks år, har han været med til at få kunsten ud i offentligheden ogsærligt i samfundets yderområder, både i det udskældte ”Udkantsdanmark” medkunstfestivalen TUMULT og i sociale randområder såsom Mjølnerparken medprojektet SID NED!\n”Man har muligheden for at være meget gavmild med kunst i bybilledet, og nå udtil nogle mennesker, som måske ikke kommer så meget på museum,” mener SkovbjergJensen.\nA Kassen: Flipfacade, 2010. Christian Skovbjerg Jensen på rundvisning i Nykøbing Falster. (Foto: Line Møller Lauritsen)\nLigesom på museer, hvor kunsten først udfylder hele sit potentiale, nårbeskuerne møder den, opstår det spændende ved kunsten i det offentlige rum ogsåførst, når folk møder værkerne.\nI Skovbjerg Jensens øjne, handler det ligesommeget om beskuerne som om værkerne selv – i det offentlige rum måske endda mereom beskuerne. For her møder kunsten en række mennesker som ikke selv har opsøgtkunsten. Her skal kunsten fungere og leve side om side med befolkningen ogkonkurrere med de mange andre indtryk.\n”Det tiltalte mig, at man kunne rykke udmed kunsten og sige til publikum: ”Værsgo, hvad siger du til det?” På en elleranden måde synes jeg, at man er i tættere dialog med samfundet i en bredereforstand, end hvis man skulle holde sig til et hus og hive folk ind i huset,”forklarer han.\nNetop den måde, som publikumforholder sig til kunsten på gaden, marken eller pladsen, er noget somkuratoren er optaget af.\n”Det er interessant at se,hvordan folk stopper op og reagerer på kunst i offentlige rum, for det er sværtat forudsige,” fortæller Skovbjerg Jensen.\nSammeambitioner om at få kunsten ud til folket gemmer sig bag projektet Vores Kunst – et storstiletformidlingsinitiativ, søsat af DR, Statens Kunstråd og Statens Kunstfond, ogsom handler om at få tre nye kunstværker ud i det danske, offentlige rum.\n”Nårman skaber nye værker, så producerer man samtidig også ny historie,” forklarerCharlotte Bagger Brandt, en af eksperterne fra Vores Kunst:\n”Istedet for at vente på historien, så skaber man den. En lokalitet kan forandresfra et ikke-sted til at blive en vej mod ‘noget’, eller til at blive ‘noget’ isig selv. Man definerer pludselig noget. Det er en slags symbolsk tilegnelse,om det så er af ens by, fortov eller plads.”\nPå DRs hjemmeside har disse ord mødt debesøgende:\n”Danmark får snart tre nye kunstværkerfinansieret af Statens Kunstfond, men hvor skal de være, og hvem skal skabedem? Det kan DU være med til at bestemme!”\nIldsjælen Kirsten Juul Frandsen i dialog med kunsteksperterne under DRs kunstprojekt Vores Kunst. (Pressefoto)\nKunst og lokalbefolkning\nDet nye ved projektet Vores Kunst er netop ”DU” og ”Vores” – det ernemlig danskerne selv, der har skullet foreslå og argumentere for de tresteder.\nSom de tre kunsteksperter, der harudvalgt blandt mere end 1200 forslag, har Statens Kunstfond udpeget CharlotteBagger Brandt, Peter Kirkhoff Eriksen og Marie Nipper. For dem viser projektet,at mange folk har en stor interesse i at få kunst ud til deres nærmiljø. VoresKunst handler i virkeligheden heller ikke bare om værkerne, eller stedetdet er placeret.\n”Jegtror, at tiden er moden til nye fællesskaber,” påpeger Bagger Brandt. ”Kunstenkan pege på nogle nye fællesskaber eller en kreativ proces, som mange af de hersteder har brug for. Det handler om kunsten, men det handler også om processenog om, hvordan man kan indgå i fællesskab med sin nabo om noget andet end ensalmindelige dagligdag og det kommercielle liv,” siger hun.\nFor at åbne op for muligheden om for flere kunstprojekter i det offentlige rum,er kurator Christian Skovbjerg Jensen i gang med at formulere en fleksibelplatform, hvorfra man kan udtænke og eksperimentere med, hvordan man kan fremmeog afprøve kunstens potentialer i offentligheden.\n”Der er rigtig mange der arbejder med offentlig kunst i dag, men der mangler etsted, hvor man kan henvende sig med små som store ideer og projekter. Enplatform, der udelukkende arbejder med kunst i offentlige rum og medier, og somselv har ideer og ambitioner om, hvilke typer projekter man kan skabe ioffentlige rum i dag. Et sted, hvor både kunstmuseer og byfornyelseskyndige,arkitekter, kommuner, staten, firmaer osv. kan arbejde sammen.”\nOgså projektet Vores Kunst harskabt et ønske om at sætte flere kunstprojekter i det offentlige rum i gang.Klikker man sig vej ind på Vores Kunst på DRs hjemmeside, finder man enmasse vejledning til, hvordan man kan søge om støtte til at få kunst ud der,hvor man bor. En slags hjælp til selvhjælp.\nLaila, 2010 fra John Kørners aktuelle udstilling på Arbejdermuseet om kvindehandel og prostitution. (Pressefoto)\nLØRDAG 17. SEP.\nCharlotte Bagger Brandt (kurator og ejer af Råderum – mobilt kontor for samtidskunst og kunstekspert for ”Vores Kunst”), Kaspar Bonnén (deltagende billedkunstner i ”Vores Kunst”) og Merete Paarup (ildsjæl, ”Vores Kunst”)\nNår kunsten opererer uden for kunstrummet og får plads i det offentlige rum er der mange agendaer i spil. Lokale interesser kolliderer, kunsten får nye funktioner og sindene kommer i kog. Vores Kunst er et aktuelt eksempel på den tendens, og et projekt, der for første gang herhjemme forsøger at løse disse konflikter. Med DR og Statens Kunstfond i ryggen indbyder projektet offenligheden selv til at vælge kunsten i deres nærområde. Det rejser interessante spørgsmål omkring kunsten og dens folkelige kvaliteter og de indlejrede konflikter et sådan projekt igangsætter. Spørgsmålene lurer under overfladen: Hvad skal vi med kunsten i det offentlige rum? Og kan vi kontrollere eller forudse hvordan kunsten påvirker offentligheden?\nMed to centrale aktører i det offentlige rum tager vi en snak om kunstneriske intentioner og den ofte problemfyldte modtagelse i offentligheden. Men også en snak om den samfundsdebaterende kunst, der formulerer det ildehørte og konfronterer normalen.\n'Kunsten i mellemrummet'


Kvindens kusse var jo anatomisk beregnet til at føde børn igennem, og man kunne blot betragte Uanset hvor dejlig kvinden ellers var, var det en katastrofe, hvis hun havde barberet sin kusse. Bortset Den forekom ham mærkelig nøgen og stridende mod naturen, næsten som var det en forvokset åbning på en lille pige. Hejsa Jeg er i år begyndt at ligge nøgen på stranden, og jeg er positivt men han ser også godt ud, slant, sports trænet og helt glat barberet (han skal bare have med en kæmpe stor liderlig efd-lt.eu tror du kan lide den op i din store vamle kusse. Jeg nyder at kigge på de dejlige nøgne piger, og kan jeg glæde dem med. Også derfor jeg klart synes, det er fedest, hvis en fyr også barberer sig. Skæg og Og fysisk føles det jo anderledes uden hår, og det er dejligt.\nBarberet kusse dejlige nøgne piger - sekunder efter\nJeg vil have sex på tv. Selvfølgelig findes der kvinder, der gør sådan. Begge mine døtre har gjort det hele tiden. Så følelsen at være et objekt kan bedst beskrives som følelsen af, at man er 90 procent subjekt og 10 procent andres menneskers påklædningsdukke.\nUgen: Barberet kusse dejlige nøgne piger\nESCORD FRÆKKE CHATSIDER 177\nBarberet kusse dejlige nøgne piger Aperçu du livre ». Jeg har mødt så mange skuffejern i mine år som single. Selvfølgelig findes der kvinder, der gør erfarnekvinder naturlige patter. Men fortæl mere om mine bryster… og hvad med min røv? Jeg ved godt, at når jeg står og snakker om de her ting, vil nogle af jer sidde og tænke: Sådan finder du det billigste autoværksted. Mine dage gik med mange forskellige sportsgrene og spejder.\nRussisk kvinde søger dansk mand søger sexpartner Med tiden var det ikke unormalt at Sidsel skrev når hun var nøgen, bare for at drille mig, og jeg skrev når jeg var på vej i bad, hvortil hun tit svarede noget lignende: Mere skræmmende bliver det, når man ser på de direkte påvirkninger af vores valg, for eksempel i form af lovgivning og de offentlige meningsytringer om dette og hint. Ja, jeg synes også, at de få kvinder, der snyder mænd til en graviditet er nogle møgkoste, der ødelægger den gode stemning for os andre. Babe blev droppet af kæresten. Så bliver jeg da altså først vågen. Naturisme er for ALLE - uanset alder og udseende.\nSå der skabes et samspil mellem din naturlige nøgne krop med din flotte røde Pludselig lyder en snøvlende mandestemme: “Hejsa dejlige piger.” . om de vil barbere eller ikke vil barbere sig i skridtet, det er, undskyld mig. Man må ikke kigge for længe på andre nøgne kvinder. Foto: Alamy | Om at kigge på andre piger i badet . udsyn til alle udgaverne - behårede, barberede, åbne, lukkede, dinglende, faste - en kusse kom i alle afskygninger. Madonna skaber ramaskrig på nettet: Billede af barberet kusse er til at 'kaste op over' . 5 nøgne mænd dukkede pludselig op på McDonald's . Teenagere sigtet for groft overgreb: årig pige voldtaget på parkeringsplads.\n0 Replies to “Barberet kusse dejlige nøgne piger”


Mahfoud: Det er alt for længe siden - Boksenyt\nSom de fleste nok har bemærket, kommer Sarah Mahfoud ikke til at bokse mod mexicaneren Mayelli Flores den 6. november. Nu peger pilen mod et titelforsvar mod mandatory udfordreren Nina Meinke. Det optager ikke Mahfoud så meget. Hun er mest interesseret i, hvornår hun kan komme i ringen igen, siger hun til Ekstra Bladet.\n“Jeg ville gerne have bokset imod mexicaneren. Men i virkeligheden er jeg ret ligeglad med, hvem jeg skal stå overfor i ringen. Det eneste, jeg bekymrer mig om lige p.t., er kun, hvornår jeg igen kan træde op i ringen. For det er alt for længe siden. Nu skal jeg så bokse mod Nina Meinke ‒ og hun er bestemt ikke nogen dårlig bokser ‒ så motivationen for at vende tilbage i mit livs form er helt i top,” siger Sarah Mahfoud til Ekstra Bladet.\n“Jeg vil netop gerne have de store kampe og bokse mod den bedste af de bedste. Selvfølgelig skal jeg da møde den officielle udfordrer. Sådan er gamet. Amanda Serrano er også derude ‒ hende gad jeg også godt møde,” siger Mahfoud, der senest var i ringen, da hun vandt IBF Interim titlen den 1. februar 2020 – en titel der senere blev vekslet til en rigtig VM-titel, da den daværende mester, Jennifer Han, afgav titlen.\nKilde: Ekstra Bladet, Foto: Danish Fight Night Facebook\nTaggedBoksenytBokserBoksningDanish Fight NightMayelli FloresMogens PalleNina MeinkeSarah Mahfoud\nPrevious Article Møller møder bosnier i Kolding\nNext Article EBU: Poulsen vs. Tachour EM-kamp den 8. januar


Hvad har tænder, men kan ikke spise? - Dyr ubegrænset\nHvorfor har den tænder, men kan ikke spise?\nHvordan har den tænder, men kan ikke spise?\nEr der noget, der har tænder, men ikke kan spise?\nHvad har ellers tænder, men kan ikke spise?\nHar noget andet tænder, men kan ikke spise?\nHvor mange ting har tænder, men kan ikke spise?\nHvor lever ting, der har tænder, men ikke kan spise?\nSkal alle ting, der har tænder, også kunne spise mad for at overleve?\nHvis noget ikke har evnen til at tygge eller fordøje mad, hvorfor skulle det så stadig have brug for eller vokse nogen form for tand i hele sin levetid>?\n12 Kunne der muligvis være et dyr derude et sted, der passer til beskrivelsen af at have "tænder", men som faktisk ikke kan "spise" i traditionel forstand?\nDer er nogle få dyr, der har tænder, men som ikke kan spise, fordi de ikke har et kæbeben.Disse omfatter næbdyret og echidna.Andre dyr, som kameler og flodheste, har en tandløs mund, men skal stadig tygge deres mad, før den kan sluges.Endelig har nogle dyr slet ingen tænder, men er i stand til at indtage fast føde ved at knuse dem med deres kraftige kæber.\nDer er nogle få dyr, der har tænder, men som faktisk ikke kan spise, fordi de mangler evnen til at tygge.Disse omfatter nogle slanger, firben og padder.Andre dyr, der har tænder, men som faktisk ikke kan spise på grund af deres anatomi, omfatter kameler og flodheste.\nNogle dyr, der har tænder, men som faktisk ikke kan spise på grund af deres kost, kaldes planteædere.Disse væsner spiser primært planter, så deres mund behøver ikke nogen skarpe kanter for at hjælpe dem med at gnaske mad.Nogle andre dyr, der falder ind under denne kategori, er kødædere, som typisk lever af kød.De har også skarpe kanter i munden for at hjælpe dem med at rive bytte fra hinanden.\nNogle dyr, der har tænder, men som faktisk ikke kan spise på grund af deres livsstilsvalg, kaldes Carnivora spp.. Disse rovdyr lever typisk af kød og vil ikke røre plantebaseret mad.\nDer er et par grunde til, at et dyr kan have tænder, men ikke er i stand til at spise.For eksempel har nogle dyr skarpe fortænder, der kan skære gennem kød, men de kan mangle evnen til at tygge eller synke ordentligt.Derudover bruger nogle dyr deres tænder til andre formål såsom at gribe og holde bytte.Endelig mangler nogle dyr de nødvendige kæbemuskler til at indtage fast føde.\nDen kæbeløse fisk er et interessant væsen, fordi den har tænder, men ikke kan spise.Den kæbeløse fisk har en mund, der ligner en fiskemund, men indersiden af dens mund har ingen tænder.I stedet bruger den kæbeløse fisk en speciel type kæbeben til at male mad i små stykker.\nDer er et par ting, der har tænder, men som ikke kan spise.For eksempel har nogle dyr som pandaer og hyæner skarpe fortænder, som de bruger til at rive kød fra hinanden, men de kan faktisk ikke tygge det.Et andet eksempel er den falske vampyrflagermus, som har skarpe hugtænder, men ingen evne til at tygge eller sluge mad.Faktisk er de fleste af disse væsner afhængige af deres kløer og vinger for at få deres mad.\nNogle andre væsner har tænder, men spiser ikke, fordi de ikke kan fordøje maden ordentligt.For eksempel har den amerikanske alligator to sæt tænder i overkæben - det ene sæt er til at spise kød, og det andet sæt er til at male plantemateriale op - men den kan faktisk ikke fordøje noget, fordi den ikke har en mave!På samme måde er nogle hvaler og delfiner i stand til at spise små fisk og blæksprutter ved at bide dem på midten med deres knivskarpe tænder, men de kan faktisk ikke sluge dem hele, fordi deres struber ikke er store nok.\nDer er mange væsner, der har tænder, men som ikke kan spise, fordi de ikke har en mund.Nogle af disse væsner inkluderer den tandløse bæver, den koniske koralslange og den seksgællede igle.Andre væsner, der mangler tænder, men som stadig kan indtage mad gennem deres hud eller andre åbninger i deres krop, omfatter nogle padder som den amerikanske tudse og den kinesiske salamander, samt nogle krybdyr som alligatoren og krokodillen.Endelig er der også hvirvelløse dyr som tusindben og tusindben, der har parrede vedhæng kaldet mandibler på hver side af deres hoved, som bruges til at spise.Men på trods af at de har disse vedhæng, kan de faktisk ikke tygge noget op, så de skal indtage mad hele.\nDer er nogle få væsner, der har tænder, men som ikke kan spise.Nogle af disse omfatter pandaer, koalaer og nogle slanger.Andre dyr, der har tænder, men ikke kan spise, omfatter kameler, heste og lamaer.Alle disse dyr har noget i munden, der forhindrer dem i at spise fast føde.\nDer er mange ting, der har tænder, men som ikke kan spise.Nogle af disse inkluderer dyr som hajer og rokker, nogle planter som bregner og endda nogle mikrober!Mens alle disse væsner har tænder, behøver de faktisk ikke at spise dem.Deres mund er specielt tilpasset til at knuse og tygge mad, hvilket gøres ved hjælp af deres andre organer som deres maver eller tarme.\nNogle dyr, der har tænder, men ikke kan spise, omfatter pandaer og kameler.Disse dyr har to sæt skarpe fortænder foran i munden, som de bruger til at skære kød i.Men da de ikke kan tygge med de tænder, har de også et sæt kindtænder bag i munden, der hjælper dem med at male mad.\nAndre dyr, der faktisk slet ikke har nogen tænder, men som stadig er afhængige af dem til at spise, omfatter heste og zebraer.Disse dyr bruger deres læber og tunge til at suge vand eller græs til henholdsvis at drikke eller snack på.\nUdover at de ikke har nogle egentlige tænder, mangler nogle organismer også evnen til at danne tandemalje – det er det, der beskytter vores tænder mod forfald, når vi spiser fødevarer med sukker eller andre syrer i!Dette omfatter de fleste bakterier såvel som protozoer som Giardia lamblia, der forårsager diarré.\nDer er et par forskellige typer skabninger, der har tænder, men som ikke kan spise.Nogle af disse skabninger lever i havet, mens andre lever i regnskoven.\nNogle eksempler på væsner, der har tænder, men ikke kan spise, er delfiner, hajer og piranhaer.Disse dyr bruger deres tænder til at fange mad, men de kan faktisk ikke fordøje det.\nAndre væsner, der har tænder, men ikke kan spise, omfatter firben og slanger.Firben bruger deres skarpe tænder til at fange bytte, mens slanger bruger deres gifttænder til at dræbe deres bytte.\nDer er nogle få dyr, der har tænder, men som faktisk ikke kan spise mad.For eksempel har nogle hajer og rokkearter ikke mund og kan derfor ikke brødføde sig selv.Nogle andre dyr, som næbdyret, har en pels, der dækker deres mave, så de kan fordøje mad uden nogen tænder overhovedet!Så selvom alle ting med tænder skal være i stand til at spise for at overleve, behøver ikke alle skabninger egentlige tænder for at gøre dette.\nDer er et par grunde til, at noget kan have tænder, men ikke kan spise.For eksempel bruger nogle dyr, som delfiner og hvaler, deres tænder til at filtrere mad ud af det vand, de drikker.Disse dyr behøver ikke at tygge, fordi deres maver kan nedbryde maden hurtigt nok.Andre væsner, der ikke har tænder, men som stadig har brug for dem til andre formål, som slanger og firben, har også et hårdt ydre lag på deres mund, der hjælper dem med at knuse og male mad.I disse tilfælde påvirker manglen på tænder ikke rigtig væsnets evne til at overleve eller trives.\nDer kunne være et dyr derude et sted, der passer til beskrivelsen af at have "tænder", men som faktisk ikke kan "spise" i traditionel forstand.Dette dyr er kendt som et pattedyr, der bærer proteser, og det er noget, der er blevet observeret af forskere i et stykke tid nu.Der er et par forskellige typer af pattedyr, der bærer proteser, men alle deler de ét fælles træk: de har tænder, der ikke er i stand til at blive brugt til at bide i mad.I stedet er disse dyr afhængige af andre metoder (såsom at bide kødstykker af) for at få deres næringsstoffer.Så hvad gør denne gruppe af dyr så unik?\nEn grund til, at pattedyr, der bærer proteser, er unikke, er, fordi de fleste andre dyr bruger deres tænder til at spise mad.For eksempel bruger løver deres skarpe tænder til at rive bytte fra hinanden, mens bjørne bruger deres kraftige kæber til at knuse knogler.Men pattedyr, der bærer proteser, har slet ingen tænder!Det betyder, at de ikke kan indtage den samme type mad, som andre dyr gør.Faktisk er mange pattedyr-bærende pattedyr fuldstændig afhængige af andre (som mennesker) for at give dem mad.Så hvorfor skulle et dyr have brug for tænder, hvis det faktisk ikke kan spise?\nSvaret ligger i den måde, som disse skabninger fordøjer mad på.De fleste dyr tygger og sluger store stykker kød, før de sluger det hele.Men fordi pattedyr, der bærer proteser, ikke har nogen tænder, kan de ikke gøre dette effektivt.I stedet skal de nedbryde små stykker kød, som giver dem mulighed for at optage flere næringsstoffer fra måltidet, end hvis de spiste større bidder. Og da disse væsner er afhængige af andre for at få næring, er det vigtigt for dem at være i stand til at udtrække så meget næring som muligt fra det, de spiser.


Biludlejning Milwaukee > Billig Lejebil > Billeje Milwaukee\nFind den bedste pris på biludlejning i Milwaukee ved at anvende skemaet til venstre. Biludlejning24.dk sammenligner priser fra flere firmaer samtidig og finder bedste pris på billeje i Milwaukee. Når du bestiller gennem os er der ingen skjulte afgifter eller kreditkortgebyrer. Alle priser er inklusiv tillæg for obligatoriske forsikringer.\nMilwaukee er på Lake Michigan, og er den største by i den amerikanske stat Wisconsin. Byen ligger 130 miles nord for Chicago , og har 595.000 indbyggere (2011).Hvis det skønnes hovedstadsområdet befolkning stiger til 1,7 mio.\nMilwaukee er en stor kommerciel, kulturelle og industrielle centrum og en vigtig jernbaneknudepunkt. Byens universitet “Marquette University” blev grundlagt i 1881. Hertil kommer,. Milwaukee en stor havnefaciliteter\nByen er kendt for at huse to af Amerikas største bryggerier – “Miller” og “Pabst”. Milwaukee har bevaret sin historiske arv og er en populær destination for turister interesseret i arkitektur og kulturhistorie.\nNogle af byens mest kendte turistattraktioner omfatter Basilica “St. Josaphat Basilica” i 1901, den katolske kirke “St. Stanislaus” fra 1866, City Hall fra 1895 – med sin 108-meter høje klokketårn og moské Tripoli Shrine templet i 1928 – som er en berømt vartegn i byen. Moskeen er bygget med inspiration fra Taj Mahal i Indien.\nAndre attraktioner omfatter Milwaukee “Discovery World Museum” – en populær science museum med interaktive udstillinger og “Milwaukee Art Museum” – Museum of Art, hvor en sådan kan se værker af Degas, Monet, Picasso og Miró.\nByen har også en zoologisk have, en botanisk have, en børns museum, en Harley Davidson Museum og en række parker og rekreative områder.\nMilwaukee er vært for mange årlige festivaler, og er derfor ofte kaldet “The City of Festivals”.\nDen nærmeste lufthavn er General Mitchell International Airport, der ligger 13 km syd for centrum.


Køb Hængekøje Outdoor online [Se bedste tilbud]\nOutlets på nettet med hængekøje outdoor\nDe største internet shops indenfor outdoor-udstyr\nFriluftsland.dk er nu iblandt de bedste online shops i Danmark med outdoor-udstyr. Forretningens sortiment spænder over omtrent 10000 varer fra flere brands. Butikkens Trustpilot-score på 9,5 af 10 indikerer en høj grad af kundeloyalitet. Tallet er baseret på 2053 evalueringer, hvoraf 1716 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 59555 brugere fans af Friluftsland.dk, og herpå har butikken modtaget 410 evalueringer med en middel vurdering på 4,75 af 5, som ligeså er ekstremt overlegent.\nGrejFreak.dk er nu iblandt de største online shops i Danmark der sælger outdoor-udstyr. Firmaets sortiment indbefatter i omegn af 15000 produkter fra en række producenter. Netshoppens Trustpilot-vurdering på 9,7 af 10 giver indtryk af god kundeloyalitet. Ratingen er baseret på 6290 evalueringer, hvoraf 5657 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 45588 brugere tilhængere af GrejFreak.dk, og herpå har de modtaget 475 evalueringer med en middel score på 4,4 ud af 5, som ligeså er temmelig overlegent.\n55Nord.dk er nu iblandt de mest populære online webshops der sælger outdoor-udstyr. Forhandlerens sortiment består af flere end 1000 produkter fra flere mærker. Firmaets Trustpilot-bedømmelse på 9,5 af 10 viser stærk kundeloyalitet. Ratingen er baseret på 287 ratings, hvoraf 189 af disse giver topkarakter. På Facebook er 7052 personer fans af 55Nord.dk, og her har de modtaget 57 ratings med en gennemsnitlig score på 4,75 ud af 5, som tillige er ultra flot.\nOutdoorPro.dk er nu iblandt de bedste online varehuse der sælger outdoor-udstyr. Virksomhedens udvalg favner omkring 6000 produkter fra flere producenter. Virksomhedens Trustpilot-rating på 8,6 af 10 vidner om utrolig kundeloyalitet. Bedømmelsen er baseret på 109 bedømmelser, hvoraf 89 af dem giver topkarakter. På Facebook er 2529 mennesker fans af OutdoorPro.dk, og herpå har netbutikken modtaget 46 ratings med en middel bedømmelse på 5 af 5, som ligeledes er utrolig beundringsværdig.\nEventyrsport.dk er i dag iblandt de førende internet selskaber der sælger outdoor-udstyr. Webshoppens udvalg spænder over omtrent 15000 produkter fra en række producenter. Virksomhedens Trustpilot-bedømmelse på 9,8 ud af 10 demonstrerer stærk tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 19084 bedømmelser, hvoraf 17228 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 17375 personer fans af Eventyrsport.dk, og herpå har firmaet modtaget 83 anmeldelser med en gennemsnitlig score på 4,4 af 5, som også er aldeles overlegent.\nHængekøje Outdoor shoppes online\nDe fleste online butikker tilbyder heldigvis en lang række forskellige fragttyper. En af de mest populære er p.t. at få leveret til en pakkeshop, hvor du kan afhente varerne når du har mulighed for det. Løsningen er jo vældig ukompliceret, og desuden derudover den mest betalelige leveringstype.\nDu burde på samme måde tænke over at få produkterne bragt hjem til din privatadresse eller ud på din arbejdsplads. Leveringsmetoden bliver af og til en lille smule mere omkostningsfuld, men endvidere ret så bekvem. Den prisbilligste fragtmetode af hængekøje outdoor vil dog til enhver tid være at du selv henter produkterne, som jo nødvendiggør at du fysisk befinder dig med kort afstand til hængekøje outdoor online butikkens lager.\nFragtperioden er meget væsentlig såfremt vi har brug for produktet straks, så i det øjemed er det ret så klogt at du tjekker det anslåede leveringstidspunkt på den pågældende vare.\nFlere hængekøje outdoor online firmaer garanterer muligheden for dag-til-dag levering på en lang række af deres varer, som trods alt betinges af at ordren lægges inden et angivent klokkeslæt, med hensynstagen til at de har udsigt til at kunne nå at få hængekøje outdoor sendt afsted forinden pakkepersonalet har fri.\nEn hel del internet forretninger byder på fragt uden gebyr, men undertiden kun hvis du shopper for en fastsat sum. I øvrigt skulle man udse dig den prisbilligste fragtmetode, som i de fleste tilfælde – uafhængig om man bor ved Vejle, Slagelse eller Sæby – er at få bragt produkterne til et afhentningssted.\nDet er særdeles ukompliceret for forbrugerne at analysere priser på hængekøje outdoor fra flere shops på nettet, og for det har masser af internet outlets fundet det uundgåeligt at tvinge prisniveauet på mange af deres varer – til piger og drenge, og tillige også til herrer og damer – enormt, og endda nogle gange yde gratis fragt.\nDet kan dog stadigvæk blive nyttigt at eftergå flere online butikker efter hængekøje outdoor rabatkoder før du gennemfører dit køb, så man er skudsikker på at antage den mest betalelige pris.\nDu bør blot huske på, at hvis en e-handler afhænder hængekøje outdoor for en udsalgspris der virker helt fantastisk billig, så er det for det meste være en varsel om en uærlig netbutik. Bestillinger med betalingskort er heldigvis inkluderet i et reglement, som støtter folk overfor svindlende e-forretninger.\nVi anbefaler generelt køb med gængse betalingskort eller betalinger med mobilen. Som en anden løsning bør du udnytte en afbetalingsløsning som f.eks. ViaBill, ifald du gerne vil dække betalingen over flere uger.\nInden folk handler hængekøje outdoor i en internet handler behøver man i princippet tyde dens forretningsaftale, dog er det oftest ikke specielt ophidsende.\nEt alternativ kunne være at kontrollere om online virksomheden er e-mærke godkendt, fordi det bør være et bevis på at internet forretningen føjer de opstillede regler, og at online shoppen løbende revurderes af fagfolk der er meget fortrolige vedtægterne på området. Dette er desuden en god anledning til opbakning, for så vidt du skulle få besvær ved din bestilling.\nFor øvrigt er det klogt at du er obs på de væsentligste regler der har indvirkning på transaktionen, som for eksempel hvilken ombytningspolitik på hængekøje outdoor online webshoppen anvender. Her er det tilmed vigtigt, at man stadig bevarer sin kvittering, således man når som helst vil kunne bevidne ordren, hvad end man er på udkig efter varer til en voksen eller et barn.\nTrustpilot præsterer faktisk gode muligheder for at efterforske en række øvrige køberes opfattelser og af den grund er det smart, at du verificerer internet forretningens hængekøje outdoor kritik inden du bestiller.\nFacebook fremskaffer ydermere fuldt ud fine muligheder for at få en idé om internet forhandlerens pålidelighed. Desuden er der mange internet forretninger hvor man kan afgive en bedømmelse af virksomhedens service, hvilket desuden bør anvendes til at få et indtryk af tidligere kunders oplevelser.\nVores hjemmeside er finansieret af reklamer. Vi har samarbejdsaftaler med massevis af online outlets idet vi markedsfører butikkernes tilbud, og får provision såfremt de personer vi sender videre laver en ordre.\nVejledning om hængekøje outdoor og e-forhandlere vedligeholdes ofte, men det er umuligt for os at give garantier imod korrektioner der er lavet efter at vi senest opdaterede de viste informationer.


Landpension Zum Kleinen Urlaub i Wredenhagen til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 2 ejendomme i Wredenhagen.\nDorfstrasse 39, Wredenhagen, Wredenhagen, Tyskland, 17209 - Se på kort\nMere om Landpension Zum Kleinen Urlaub\nLandpension Zum Kleinen Urlaub er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i Wredenhagen; én af byens mest populære beliggenheder. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Landpension Zum Kleinen Urlaub sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. For gæsternes velbefindende tilbyder hotellet gratis trådløst internet på alle værelser, reception åben hele døgnet, parkering, roomservice, mødefaciliteter.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder opvarmning, opvækningsservice, skrivebord, fjernsyn, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Hotellet tilbyder mange unikke fritidsaktiviteter, som fiskeri, legeplads, bordtennis, have, vandsport (ikke-motoriseret). Fremragende faciliteter og en utrolig beliggenhed gør Landpension Zum Kleinen Urlaub til den perfekte base, hvor du kan nyde dit ophold i Wredenhagen.\nAlle slags rejsende (85)Par (31)Rejsende alene (16)Familie med små børn (19)Familie med store børn (10)Gruppe (9)


Top 5 rundture og aktiviteter i Muskegon - TripAdvisor\nRejser til Muskegon\nAlle aktiviteter i Muskegon I nærheden af hoteller\nAktiviteter i nærheden af Shoreline Inn & Conference Center, an Ascend Hotel Collection Member\nAktiviteter i nærheden af Hampton Inn Muskegon\nAktiviteter i nærheden af Baymont Inn & Suites Muskegon\nAktiviteter i nærheden af Holiday Inn Muskegon\nAktiviteter i nærheden af Fairfield Inn & Suites Muskegon Norton Shores\nAktiviteter i nærheden af Rodeway Inn Muskegon\nAktiviteter i nærheden af Comfort Inn Muskegon\nAktiviteter i nærheden af Belaire Motel\nAktiviteter i nærheden af Travelodge Muskegon\nAktiviteter i nærheden af Seaway Motel\nBedste rundture og aktiviteter i Muskegon, Michigan\nUSA Michigan (MI) Muskegon County Muskegon Forslag til aktiviteter i Muskegon\nRundture og aktiviteter i Muskegon\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Dine filtre er stadig aktive. Der er ingen stifter i din visning. Prøv at flytte kortet eller ændre dine filtre. Tak for din interesse.Denne funktion kommer snart. Tilbage til kortet Alle aktiviteterRyd alle Dine valgTureTureFiskeriudflugter og -ture (4)Bådture (3)Byture (1)Sightseeingudflugter (1)\n74°F 23°C 55°F 12°C 2 tommer 5 cm aug\n74°F 23°C 54°F 12°C 2 tommer 6 cm sep\n66°F 18°C 46°F 7°C 3 tommer 7 cm okt\n54°F 12°C 36°F 2°C 3 tommer 7 cm nov\n41°F 5°C 29°F -1°C 2 tommer 6 cm dec\n31°F 0°C 21°F -6°C 2 tommer 4 cm Mere vejr for Muskegon\nSorteret efter: Vurdering Lake Express\nNr. 1 af 7 Ture i Muskegon Sightseeingudflugter\nNr. 2 af 7 Ture i Muskegon Bådture\nNr. 3 af 7 Ture i Muskegon Bådture\nNr. 4 af 7 Ture i Muskegon Bådture\nNr. 5 af 7 Ture i Muskegon Fiskeriudflugter og -ture\nNr. 6 af 7 Ture i Muskegon Fiskeriudflugter og -ture\nNr. 7 af 7 Ture i Muskegon Byture


HOKA trailsko - køb HOKA trailsko til løb i topkvalitet | SPORT 24\nHoldbare og stabile HOKA trailsko\nTrailløb er en skøn måde at bruge naturen på, og mange flytter oftere og oftere træningen til skovområder, hvor stierne er lidt mere udfordrende. En tur i skoven er mere spændende for øjne og sind end en løbetur igennem en by eller kilometer efter kilometer på en kedelig landevej. Hvis du vælger at kaste dig ud i trailløb, er det også vigtigt, at du har de rette sko på. Når du vælger at løbe ude i skovområder, hvor underlaget er mere ustabilt, er de rette sko afgørende for, at din oplevelse bliver god.\nTrailsko fra HOKA\nNår du skal i gang med trailløb, er det en god idé at løbe i et par trailløbesko alene af den grund, at du står bedre fast. Fordi trailløb ofte er på varieret underlag kræver det, at dine sko har et godt greb under sålen. Med et par HOKA trailsko er du sikret et godt greb mod både tørre og våde underlag, grundet den grove og hårdføre Vibram® Metagrip ydersål. Ydermere har HOKA trailsko en meshoverdel, som giver dig en god ventilation. Samtidig er mellemsålen med til at sørge for en blød dæmpning. Der findes trailsko til alle. Uanset om du er en professionel trailløber, der stiller høje krav til dit fodtøj eller om du blot mangler et par trailsko til at komme i gang med trailløb, kan du helt sikkert finde HOKA trailsko, som passer til dit behov. Hvis du blot vil have et par gode skridsikre sko, når du skal en tur i skoven, kan du også finde et par HOKA trailsko.\nKøb HOKA trailsko online\nFind dine næste trailsko fra HOKA online på SPORT24.DK. Du kan finde trailsko i forskellige modeller og farver til både herrer og damer. Her kan du bestille hurtigt og sikkert online og få fri fragt som klubmedlem. Husk at du har 365 dages returret og selv bestemmer om du sender retur til webshoppen eller bytter i en af vores mange fysiske SPORT 24 butikker, som du finder landet over.


Vaticano 24. april – Barmhjertighedens søndag – Katolsk Liv\n- Guds barmhjertighed og påske i en krigstid\nDenne uges Vaticano fejrer påske med kristne fra østkirken og reflekterer over ukrainske kristne i krigen. Tag med Vaticano til Pontificia Università della Santa Croce for at tænke over udfordringer og muligheder i Kirkens kommunikation i dag. Gå en tur gennem det påskepyntede Rom og hør kardinal Pell fortælle om behovet for Guds barmhjertighed i vore liv.\nBemærk: Tallene i parentes angiver hvor i videoen du kan se indslaget\nPave Frans’ rejse til Kazakhstan (1:00)\nPave Frans’ reaktion på den igangværende krig i Ukraine er at bruge enhver mulighed for at tale for fred.\nI en video-samtale med den kazakhiske præsident udtrykte pave Frans ønske om at besøge Kazakhstan i september dette år. Han er inviteret til at deltage i den 7. kongres for ledere af verdensreligioner og traditionelle religioner i Kazakhstans hovedstad Nur-Sultan.\nKongressen er en platform for religiøst diplomati, som bringer religiøse ledere fra mere end 50 lande sammen. Blandt de inviterede er jødiske, buddhistiske og protestantiske ledere, foruden den russisk-ortodokse patriark af Moskva og sheik Ahmed Al Tajeb, som pave Frans for nylig underskrev dokumentet om menneskeligt broderskab med.\nKongressens tema vil være “Religiøse lederes rolle i den socio-spirituelle udvikling af menneskeheden efter pandemien”. Det forventes at lederne vil udforme en fælles deklaration, som vil være “blåprint” for religioners rolle i den post-pandemiske verden.\nPavens besøg vil opmuntre de troende i en af de fjerneste egne af den katolske verden. Centralasien er overvejende muslimsk, med en lille kristen minoritet. Besøget vil også markere 30-året for oprettelsen af diplomatiske bånd mellem Kazakhstan og Vatikanet og 21-året for den hellige pave Johannes Paul II' besøg i 2001.\nGuds barmhjertighed (3:02)\nFørste søndag efter påske er Guds Barmhjertigheds søndag. Den blev officielt erklæret for en fest af pave Johannes Paul II i år 2000, da han helgenkårede sr. Faustina Kowalska, som var en stor fortaler for festen. Hun lærte hele verden at bede Barmhjertighedens rosenkrans.\nAllerede før den officielle erklæring af festdagen, oprettede den hellige pave Johannes Paul II et valfartssted for Guds barmhjertighed i Rom i kirken Santo Spirito in Sassia. Her er det hver dag muligt at modtage forsoningens sakramente, deltage i den hellige messe og Barmhjertighedens rosenkrans, så mennesker kan erfare Guds barmhjertighed.\nVaticano spurgte ærkebiskop emeritus af Sydney kardinal Pell om, hvad Guds barmhjertighed betyder for ham, og hvordan vi kan bringe den ind i vores daglige liv og vore familier.\nKardinal Pell peger på, at selv om kravet om at tilgive kan synes at være det vanskeligste at leve op til, betyder det at være kristen, at man selv er barmhjertig og beder om Guds barmhjertighed. Barmhjertighed og tilgivelse går hånd i hånd, og vi skal lære af Jesus at tilgive.\nVaticano updates (5:50)\nKardinal Krajewski beder korsvejsandagt ved en massegrav nær Kyiv (5:58)\nKardinal Krajevski, som pave Frans sendte til Ukraine, bad langfredag korsvejsandagten i den ødelagte landsby Borodjanka, nordvest for Kyiv. Det pavelige almissekontor, som kardinal Krajewski leder, udsendte et foto på Twitter af kardinalen med den pavelige nuntius ærkebiskop Visvaldas Kulbokas med teksten: “Krajewski sagde, at de gjorde ophold for at bede der, hvor de fandt mange døde og en grav med mindst 80 lig, begravet uden navn”.\nPave Frans udnævner nobelpristager til Vatikanets Akademi (6:25)\nPave Frans har udnævnt nye medlemmer til det pavelige Akademi for natur- og socialvidenskab, herunder nobelpristageren Stanley Ben Prusiner. Den amerikanske læge leder Institut for Neurodegenerative Sygdomme ved University of California i San Francisco og modtog Nobelprisen i medicin i 1997.\nSyriske kristne fejrer påske i en katedral, som er genopbygget efter angrab af jihadister (6:50)\nI Aleppo i Syrien kunne kristne for første gang igen fejre påsken i Skt. Elias’ Katedral, som blev bygget i 1873, men delvist ødelagt i 2013, da den faldt i hænderne på jihadister. Den blev restaureret takket være midler fra velgørende organisationer, hvoraf den pavelige fond ACN (Aid to the Church i Need: Hjælp til Kirken i nød) bidrog med 400.000 €.\nFormanden for den tyske bispekonference svarer på brev med advarsel om risiko for skisma som følge af Den synodale vej (7:19)\nBiskop Georg Bätzing af Limburg, formand for den tyske bispekonference, svarede på et brev, som advarer om, at landets Synodale vej kan føre til et skisma ved at forsvare processen som en respons på misbrugsskandalerne i Kirken. Biskop Bätzing skrev til ærkebiskop Samuel Aquila af Denver, at Den synodale vej i Tyskland er ”et forsøg på at konfrontere de systemiske årsager til misbruget og tilsløringen af det”. Flere end 70 biskopper fra hele verden underskrev den 11. april det åbne brev.\nPåske i en krigstid (8:48)\nI år fejrer den ortodokse kirke påske den 24. april.\nI Ukraine vil russiske og ukrainske soldater deltage i påskevigilien fra deres skyttegrave og bunkere. Splittelsen mellem nationaliteterne viser sig også i deres religiøse praksis. I 2019 anerkendte den økumeniske patriark af Konstantinopel (Istanbul) den ukrainske ortodokse kirkes uafhængighed fra den russisk ortodokse kirke.\nDette forøgede spændingen mellem Moskva og Kyiv. Religion spiller en nøglerolle for national identitet. Mens Rusland altid har opfattet Ukraine som en del af deres territorium, har flertallet af den ukrainske befolkning i stigende grad vendt sig mod vesten i forsøget på at bryde med deres østlige nabo. Uafhængighed af Moskva-patriarkatet var et afgørende skridt.\nEn af de mest anerkendte eksperter i religion og dialog, især med den ortodokse kirke, er kardinal Kurt Koch, formand for det pavelige Råd for fremme af kristen enhed. Han har i årevis arbejdet for at forbedre relationerne mellem den katolske kirke og andre kristne kirker. Chefen for EWTNs kontor i Vatikanet, Andreas Thonhauser mødte ham for at diskutere religion og krigen i Ukraine.\nDe talte om, hvordan lidelse og frelse hænger sammen, og hvor der findes håb, når man ser på situationen i Europa i dag. Kardinal Koch peger på, at påskemysteriet, Kristi opstandelse, bør motivere os til at finde håb på trods af den forfærdelige virkelighed, vi ser i verden. Han mener ikke, at religion i sig selv spiller en rolle i konflikten i Ukraine; det gør derimod misbrug af religion, når kristne slår andre kristne ihjel. Til trods for at den russisk ortodokse selvopfattelse er at være forsvarer for alle forfulgte kristne i verden, slår ortodokse kristne andre ortodokse kristne ihjel. Hvor troværdig er den selvopfattelse så? Kardinalen henviser til pave Frans’ udtalelse om, at en religiøs legitimation af krig er blasfemi. Ingen, der i Guds navn retfærdiggør krig, taler i vores kristne Guds navn.\nPave Fans talte selv om krigen i Ukraine både under påskevigilien og i sin Urbi et Orbi-velsignelse påskedag, da han bad for fred. Før messen mødtes han med en delegation af lokale embedsmænd fra Ukraine, som han opfordrede til at gøre alt, hvad der står i deres magt for at opnå fred for deres folk.\nKardinal Koch minder om, at der har været en lang proces i gang for at styrke dialogen mellem den romersk katolske og den russisk ortodokse kirke. Han ser positivt på, at ortodokse i bredere forstand kan have gavn af denne dialog. Derfor antydede Vatikanet i dagene op til påske, at et møde mellem paven og patriarken meget vel kunne komme i stand i en ikke alt for fjern fremtid, muligvis på et neutralt sted som Jerusalem, der ligger tæt på Libanon, som pave Frans vil besøge til juni. Det gælder om ikke at afbryde relationen til Moskva, for så er der ingen kontakt mere, men på den anden side må det forhindres, at paven fremstår som en, der støtter den russisk ortodokse patriarks legitimering af krigen.\nKardinal Koch minder om, at den græsk-katolske kirke er den største i Ukraine. I de seneste århundreder har den haft det vanskeligt. Stalin forbød den, og at praktisere sin katolske tro kunne straffes med døden. Til trods for det spiller kirken stadig en vigtig rolle i det ukrainske samfund i dag. EWTN har et kontor i Kyiv og sender katolske programmer døgnet rundt, også under krigen.\nKardinal Koch håber, at fornuft og kærlighed endeligt vil sejre over krigens vanvid i fremtiden. Som pave Frans sagde i sin samtale med patriark Kyrill af Moskva, er det de almindelige troende mennesker, som de begge er hyrder for, der lider under krigen, og som pave og patriark er de ikke statsansatte præster, men hyrder for folket. Derfor må de af alle kræfter arbejde for fred.\nUdfordringer for kommunikation i Kirken (15.23)\nPå Santa Croce universitetet i Rom blev fakultetet for kommunikation i Kirken grundlagt for 25 år siden, i 1996. Daniel Arasa er dekan for fakultetet, der uddanner ansvarlige for kommunikation i kirkelige institutioner af alle slags foruden journalister, der skriver om den katolske kirke. Han fortæller, at de studerende kommer fra hele verden. Der er allerede uddannet mere end 600 studerende af mere end 50 nationaliteter. Aktuelt er der 120 studerende.\nI løbet af de 25 år har måden at kommunikere på ændret sig meget, så den nu hovedsageligt foregår online med mange flere ressourcer og websider. Det har også betydet ændringer i den uddannelse, der er behov for. Daniel Arasa peger især på vigtigheden af at lytte, særligt på de sociale medier, og det har Kirken behov for at lære stadigt mere om.\nDen hellige Caterina af Siena er skytshelgen både for Italien og for fakultetet for kommunikation i Kirken. Hun levede i det 14. Årh. og forsvarede åbenhjertigt Kirken offentligt, så hun er et forbillede for kommunikatorer i Kirken. I dag, mener Daniel Arasa, har Kirken især behov for at forbedre den måde, den præsenterer sig selv for mennesker som en barmhjertig institution. Nogle ser stadig Kirken som en institution med regler, som påtvinger en moral, og det er ikke sandt! Pave Frans gør en stor indsats på dette område, men andre kommunikatorer må støtte ham i denne indsats for at vise Kirkens sande ansigt og dens sande indre liv, som er barmhjertighed.\nFakultetet for kommunikation driver også forskning. De udgiver et tidsskrift, “Church, Communication & Culture”, som har en tværdisciplinær tilgang og søger at sætte kirkelig kommunikation på samme niveau som andre socialvidenskaber.\nDaniel Arasa ser en tendens, som kan få betydning for fakultetet i fremtiden: en dialogkultur, en lyttende kultur, hvor Kirken kan blive et eksempel, der kan vise, at selv i et samfund, som er meget polariseret og med mange konflikter, kan mennesker med meget forskellige opfattelser tale sammen.\nRom i påsketiden (21.32)\nDet er påsketid i Rom og i Vatikanet. Denne video viser tre steder, hvor man bedst kan opleve det.\nFørste søndag efter påske er Guds Barmhjertigheds søndag. Første stop er kirken Santo Spirito in Sassia, som den hellige pave Johannes Paul II i 1994 erklærede som valfartskirke for Guds barmhjertighed i Rom.\nVed siden af billedet af den barmhjertige Jesus er en statue af den hellige Faustina Kowalska. Jesus viste sig for hende i Polen og Litauen, idet han bad hende om at få malet et billede af den guddommelige barmhjertighed, lærte hende at bede Barmhjertighedens rosenkrans og bad hende om at få indført en fest for at udbrede kendskabet til hans barmhjertighed.\nUnder de sidste to års pandemi har pave Frans fejret messen på Guds Barmhjertigheds søndag her. I år fejrer han den igen på Peterspladsen.\nDet næste på listen er at leje cykler eller el-løbehjul – på italiensk monopattini. En tur gennem det historiske Rom fører forbi flere kirker og barokspringvand, end man kan tælle. Som en forårstradition er den spanske trappe pyntet med hundredvis af blomster. Turen kan afsluttes med en pause i Villa Borghese, som blev anlagt af pave Paul Vs nevø, Scipio Borghese i det 17. årh. Mange lokale og turister bruger påskedagene her. Man kan også booke en tur i Vatikanets haver eller tage en times togtur til pavens sommerresidens Castel Gandolfo, hvor haverne er åbne for offentligheden.\nSidst på listen står det søde: store chokoladepåskeæg. Sådan et på 550 pund blev foræret til pave emeritus Benedikt i 2012.\n← WHO vil afskaffe tidsgrænser for aborter\nFmd. for tysk bispekonference svarer på brev, der advarer om risiko for skisma på Den synodale vej →


Fire ud af ti ansatte på Metropol når ikke deres arbejdsopgaver | Magisterbladet\nMagisterbladet nr. 6, 2013\nAktuel side: Fire ud af ti ansatte på Metropol når ikke deres arbejdsopgaver\nFire ud af ti ansatte på Metropol når ikke deres arbejdsopgaver\nProblemerne med arbejdsmiljøet ved Metropol er mere udbredte end hidtil beskrevet. Det viser aktindsigt.\nUddannelse og forskning Professionshøjskoler Uddannelse Undervisning\nDet er ikke kun på læreruddannelsen, der er problemer med Metropols arbejdsmiljø. Også på en række andre uddannelser, herunder socialrådgiveruddannelsen og sundhedsuddannelsen, har lærerne tilsyneladende store problemer med at få enderne til at mødes, når det gælder sammenhængen mellem arbejdstid og pålagte arbejdsopgaver.\nDet viser en aktindsigt, som Magisterbladet har fået, i arbejdspladsvurderinger ved samtlige af Metropols uddannelser.\n45 pct. af alle 682 ansatte, der har deltaget i trivselsundersøgelsen, fortæller i undersøgelsen, at de ikke får afsat tid nok til deres arbejdsopgaver. 42 pct. fortæller, at de ofte ikke når deres arbejdsopgaver, mens mere en halvdelen af de 682 medarbejdere, 53 pct., angiver, at den store arbejdsbyrde påvirker dem i negativ retning. Undersøgelsen indeholder ikke spørgsmål om stress, men 37 pct. af alle ansatte beretter, at deres arbejde opleves som følelsesmæssigt belastende.\nTallene afspejler betydelige udsving mellem de enkelte uddannelser. Ud over læreruddannelsen er socialrådgiveruddannelsen og sundhedsuddannelsen tilsyneladende blandt de mest arbejdsmæssigt belastede.\nPå socialrådgiveruddannelsen, der er opdelt i to enheder, peger henholdsvis 57 og 90 pct. af medarbejderne på, at de ikke har tid nok til at løse deres arbejdsopgaver, mens henholdsvis 53 og 72 pct. giver udtryk for, at den store arbejdsbyrde påvirker dem negativt. Og tilsyneladende går arbejdspresset ud over kvaliteten i undervisningen på socialrådgiveruddannelsen: Kun 53 pct. svarer positivt, når de bliver bedt om at vurdere kvaliteten af deres arbejde.\nBedre ser det ikke ud for sundhedsuddannelsen, der er inddelt i fire enheder. Her svarer mellem 48 og 81 pct. negativt på spørgsmålet om, hvorvidt der er sammenhæng mellem arbejdstid og omfanget af opgaver, mens mellem 63 og 82 pct. oplever, at arbejdsmængden påvirker dem negativt. Mellem 48 og 75 pct. tilkendegiver samtidig, at de ofte ikke når deres arbejdsopgaver.\nUoverensstemmelser mellem pålagte opgaver og afsat arbejdstid er heller ikke en fremmed størrelse på bioanalytikeruddannelsen og fysioterapeutuddannelsen. Henholdsvis 62 pct. og 81 pct. af medarbejderne ved disse uddannelser svarer negativt på spørgsmålet om, hvorvidt der er sammenhæng mellem arbejdstid og opgavebyrde. På fysioterapeutuddannelsen fortæller 64 pct. af medarbejderne, at de ofte ikke når deres arbejdsopgaver, og kun 22 pct. er tilfredse med det psykiske arbejdsmiljø. 79 pct. beretter omvendt, at det høje arbejdspres påvirker dem negativt.\nLærerformand: Lav ny arbejdstidsaftale\nIfølge Hans Beksgaard, formand for professionshøjskolelærerne i DM, viser tallene, at der er store problemer med lærernes arbejdstidstilrettelæggelse, en direkte konsekvens af, at Metropols ledelse opsagde den lokale arbejdstidsaftale ved begyndelsen af 2012.\n“Ledelsens målsætning på Metropol har været at undgå aftaler og forlade aftalesystemet, og resultatet viser sig nu. Alt for ofte er der ikke tid nok, når opgaverne er uddelegeret, og det fremgår med al tydelighed, at det har haft alvorlige følger for såvel underviserne som arbejdsmiljø og kvaliteten af undervisningen, at der ikke er nogen fælles forståelse af, hvilke krav der stilles til underviserne. Det må ses som et utvetydigt signal til ledelsen om, at man straks må indlede forhandlinger om en ny arbejdstidsaftale”, siger han.\nSkulle Stefan Hermann betvivle tallene, bør han læse de åbne besvarelser i rapporterne, mener Hans Beksgaard, der samtidig undrer sig over, at der ikke er spurgt direkte til stress i undersøgelsen.\n“Det er jo ulykkelig læsning. Igen og igen fremgår det i klare og tydelige vendinger, at de enkelte medarbejdere oplever, at de er presset i bund. På grund af arbejdspres og mangel på tid, uklare opgaver og retningslinjer og på grund af manglende opmærksomhed og dialog fra ledelsens side”.\nRektor Stefan Hermann medgiver, at APV’en afspejler udbredte problemer med arbejdstidstilrettelæggelsen ved Metropol.\n“Jeg er helt med på, at det skaber utryghed og en form for uvished at gå over til en ny måde at styre på, som giver mere råderum. Ikke mindst fordi det sker sideløbende med alle mulige andre forandringer. Der er ingen tvivl, når man ser på de åbne besvarelser, at lige præcis arbejdstidsgrundlaget angives af medarbejderne som en vigtig faktor. Det lytter vi til og handler på lokalt. Noget af det drejer sig også om at lette på speederen, der hvor det simpelthen er gået for stærkt. Sideløbende er der så det systematiske arbejde med APV’en, ligesom vi skal have evalueret den nuværende ordning. På et andet niveau skal vi også forsøge at skabe fælles fodslag med underviserne og tillidsrepræsentanterne om en ny arbejdstidsaftale”.\nSå du er villig til at genåbne forhandlingerne om en arbejdstidsaftale?\n“Ja, og det har jeg egentlig sagt hele tiden. Det er også den ramme, som bestyrelsen har udstukket. Nu evaluerer vi det her, og så kigger vi på at genoptage forhandlingerne”.


D-Links nye overvågningskamera bruger elnettet til datatrafik | edbpriser.dk\nD-Links nye overvågningskamera bruger elnettet til datatrafik\nedbpriser.dk 21-08-46779 15:40\nNormal trådløs videoovervågning er afhængig af et stærkt Wi-Fi-signal for at kunne fungere, hvilket stiller store krav til signalstyrken og kan også være en decideret hindring, hvis routeren er langt væk, eller hvis kameraet er placeret bag en tyk mur.\nKøb dit overvågningskamera lige her\nI en tid, hvor alt er trådløst, er det også besværligt at skulle forbinde kameraet fysisk med netværkskabler. D-Link har løsningen på dette, da deres HD Day/Night Cloud Camera bruger elnettet til dataoverførsel.\nDet eneste, der kræves, før kameraet kan sættes op, er, at man sætter den medfølgende Powerline-adapter i en stikkontakt og tilslutter den til ens router. Derefter kan man sætte kameraet op hvor som helst i huset og tilslutte den til nærmeste stikkontakt.\nLæs også: Lynhurtig og stilfuld router\nHerefter vil du kunne se HD-optagelserne på din computer, smartphone eller tablet med D-Links cloud-teknologi, mydlink. Dermed kan du altid tilgå kameraet, ligegyldigt om du er hjemme, på arbejde eller på ferie.\nDer er endda mulighed for at sætte et microSD kort i kameraet, så du kan gemme optagelserne i tilfælde af netværksfejl.\nD-Link Powerline HD Day/Night Cloud Camera har desuden et indbygget ICR-filter, der blokerer infrarødt lys om dagen for at øge billedkvaliteten. En IR LED-diode sørger for, at kameraet har op til seks meters rækkevidde om natten, selv når det er fuldstændig mørkt.\nLæs også: Hold øje med hjemmet fra din smartphone\nPowerline HD Day/Night Cloud Camera har en vejledende udsalgspris på 1.249 kroner, og du kan finde det lige her.


Bestil maler i Korsør hurtigt og nemt. Det tager max 3 minutter!\nDu er her: Forside / Maler / Bestil maler i Korsør\nBestil maler i Korsør\nTrænger dine vægge eller det udvendige træværk til en gang maling? Bestil en maler i Korsør til at udføre malerarbejdet, så du får et veludført arbejde til en god pris. Du kan finde en god og billig maler hurtigt og nemt ved at bestille 3 tilbud fra malere i Korsør.\nBestil 3 gratis tilbud fra malere i Korsør\nBestil maler i Korsør – eller indhent 3 tilbud og spar penge\nIndhent tilbud gratis og uforpligtende hvis du gerne vil spare penge på indendørs og udendørs malerarbejde i Korsør.\nDet er gratis at indhente 3 tilbud på malerarbejde i Korsør. Det kan være alle former for maleropgaver som fx opsætning af filt, spartling af vægge eller komplet maling af en lejlighed. Samtidig er det helt uforpligtende for dig at indhente tilbud fra malere i Korsør. Hvis du fx synes, at tilbuddene er for dyre, kan du blot takke pænt nej til de tilbud, som du har modtaget. Du har altså alt at vinde og intet at tabe ved at prøve at bestille et tilbud fra en maler i Korsør.\nFaktisk vil du modtage hele 3 tilbud fra forskellige malere i Korsør, som har tid i deres kalendere til at udføre malerarbejde for dig. De vil kontakte dig i løbet af nogle få hverdage med deres tilbud, så du efterfølgende i ro og mag kan sammenligne priser på malerarbejde i Korsør, inden du tager stilling til, hvilket tilbud du helst vil benytte dig af.\nVil du gerne have en hurtig afklaring på, om en af de lokale malere i Korsør har tid til at male for dig, kan du selvfølgelig altid kontakte et par udvalgte malere i Korsør direkte. Men hvis de skal udarbejde et tilbud til dig, vil det formentlig også tage et par dage, inden de vender tilbage til dig med en pris på malerarbejde.\nBestil maler i Korsør – ring eller skriv\nDu kan altid komme i kontakt med en maler i Korsør ved at ringe til ham eller hende. Du kan finde masser af telefonnumre til Korsørs lokale malere ved en hurtig søgning. Mange malerfirmaer i Korsør har også en hjemmeside, hvor du kan læse mere om firmaet og finde en mail-adresse, som du kan skrive til, når du vil bestille en maler til fx at klare udendørs malerarbejde i Korsør.\nDet kan være nyttigt, hvis du fx har nogle billeder af din maleropgave, som du kan vedhæfte din mail. Det gør det nemmere for maleren at få et indtryk af din opgave, inden han afgiver et tilbud. Mange malere i Korsør kommer dog også gerne ud og besigtiger en opgave, inden de giver dig et tilbud.\nDet kan nemlig være svært for en maler at tage højde for alt, når han skal beregne en pris til dig. Derfor risikerer du måske, at maleren vil sætte sin pris lidt højere for at sikre sig mod uforudsete overraskelser. Af den årsag kan det faktisk ofte også bedre betale sig for dig at ansætte en maler på timepris frem for et fast tilbud, når du vil bestille en maler i Korsør. Det gælder generelt uanset, hvilken type malerarbejde du gerne vil have udført i Korsør.\nHvad koster en maler i Korsør?\nNu tænker du sikkert ”hvad koster en maler i timen” her i Korsør? Det findes der desværre ikke noget entydigt svar på, da en maler selv kan bestemme sin timepris. Du får derfor det mest korrekte svar ved at tage kontakt til en maler eller to i Korsør for at forhøre dig om deres timepriser. Husk også at være opmærksom på, om deres pris inkludere forbruget af materialer eller kun selve timeprisen.\nOpgaver som en maler i Korsør kan udføre for dig\nEn dygtig og professionel maler i Korsør kan hjælpe dig med mange forskellige opgaver som fx slibning og spartling af vægge som kan være gipsplader eller fuldmurede vægge, opsætning af filt, opsætning af tapet, maling af vægge, fodlister og lofter, maling af vinduer indendørs og udendørs, fuldspartling, maling af træværk indendørs og udendørs som fx hegn eller terrasse, maling af facade, komplet maling af lejlighed, udvending maling af sommerhus, oliering af træterrasse og mange andre former for indendørs såvel som udendørs malerarbejde i Korsør. Kort sagt er der masser af opgaver, som en maler i Korsør kan hjælpe dig med.\nMalerarbejde kan altså være ganske tidskrævende, men det tænker man sjældent på, fordi man kun ser det endelige resultat. Men det kan forhåbentligt være med til at illustrere for dig, hvad du skal have i tankerne, når du vil bestille en billig maler i Korsør til en god pris.\nTags: Korsør, Maler\nPrevious Post: « Bestil maler i Kongerslev\nNext Post: Bestil maler i Lyngby »


Livet taler og lytter - vær bevidst i din kommunikation! - Anja Lysholm\n5. april 2018 25. maj 2019 Anja Lysholm\t2 Comments\nForleden forsøgte jeg at formidle noget i en samtale med en der ikke er tilfreds med verden og med sit liv i den. Jeg fik ikke sagt alt det jeg gerne ville, men her på bloggen har jeg heldigvis al tid og plads i verden, så her kommer det til dem der kan bruge det:\nLivet vil gerne gøre dig glad\nJeg tror på at vores tanker og følelser er vores kommunikation med livet. Vi fortæller livet hvad vi vil og ikke vil, og livet svarer ved at forme sig efter den kommunikation. Oplever vi modstand, er det livets måde at fortælle os at vi er på vej i den gale retning, på. At det vi er i gang med, ikke er i overensstemmelse med vores inderste kerne og det vi siger at vi gerne vil.\nDermed ikke sagt at vi skal give op ved den mindste modstand og tage det som “et tegn”, men hvis modstanden har karakter af “det her bliver ved at være en kamp – et sejt træk op ad bakke, og jeg er ved at dø af udmattelse og synes alt ser sort ud”, så er det måske nok tid til at give slip. Modstand der giver dig positiv kampgejst eller gør rejsen mod målet udfordrende på en udviklende og sjov måde, er sandsynligvis ikke et advarselssignal.\nHvor kommunikerer du fra?\nJeg tror på at vi har to kommunikationskanaler – vores hoved og vores hjerte. Og det føles for mig som om vores hoved kommunikerer begrænsninger, og vores hjerte kommunikerer muligheder.\nI virkeligheden er en balance nok det bedste. Ikke bare mellem hoved og hjerte, men også alle de andre centre i vores krop. Nogle kommunikerer fra maven, f.eks. Men lige nu, for overskueligheden i dette indlæg, holder jeg mig her til hoved og hjerte.\nI vores oprindelige essens kommunikerer vi fra hjertet. Her giver man klart og tydeligt udtryk for sine behov og ønsker. Men hvis man gang på gang oplever at det man kommunikerer fra hjertet, ikke bliver hørt, kan der ske det at man stille og roligt bevæger sig op i hovedet og bliver der. I hovedet har man (en oplevelse af) kontrol. Det er ikke sikkert at alt det man kommunikerer fra hovedet, bliver hørt og bliver til virkelighed, men det gør ikke lige så ondt som når det samme sker med det man kommunikerer med hjertet. Derfor føles det umiddelbart nemmere og “mere konstruktivt” at blive der.\nEfterhånden som livet responderer på det hovedet kommunikerer med alle dets forbehold og begrænsninger, vil man opdage at det aldrig rigtig gør en glad. Man vil være som tallerkenkunstneren der har enormt travlt med at holde sine (og måske især andres) tallerkener kørende, men man vil opdage at selv om de kører, er man ikke rigtig glad. Man er faktisk bare travlt beskæftiget med at holde dem kørende og skidebange for at tabe nogle på gulvet.\nOg det sker jævnligt. Man taber nogle på gulvet – det kan man ikke undgå.\nEn gang imellem ramler hele lortet, for man kan ikke holde alle de tallerkener kørende i længere tid. Så kan man enten bebrejde sig selv at man ikke gjorde det godt nok, eller man kan bebrejde alle de andre der ikke lige gav en hånd med. De burde jo også have en interesse i at holde showet kørende! Men det har de ikke. Det er inde i ens eget hoved de tallerkener er vigtige. Andre kigger bekymrede på showet og venter egentlig bare på at det ramler, for de fleste kan godt se at det ikke holder i længden.\nNår alting så er ramlet, sker der en af to ting. Man konsulterer sit hoved og bygger sit show op igen. Det er umiddelbart det nemmeste. Men det kan også være man begynder at lytte til det hjerte man har lukket ned for, for nu er der en stund hvor det kan trænge igennem. Nogle gange bliver man faktisk tvunget til det fordi nogen kommer og tager ens pinde og tallerkener og beder en om at feje op efter sig og finde et andet sted til sit show – eller begynde at gøre noget andet end at optræde.\nLivet lytter – men ikke kun til det du siger\nTilbage til kommunikationen med selve livet.\nJeg tror som sagt at livet reflekterer det vi vælger at kommunikere til det. Er vores grundtanke (-følelse/-energi) “livet er hårdt, verden er underlig, andre er dumme”, så er det dét livet spejler. Vi får et hårdt liv. Verden omkring os bliver mere og mere underlig. Andre virker dummere og dummere.\nEr vores grundtanke (-følelse/-energi) “livet er dejligt, verden er smuk, andre gør deres bedste”, så er det dét livet spejler. Vi har et dejligt liv, vi oplever en smuk verden, og vi møder andre mennesker der gør deres bedste.\nMan kan sige at det er to forskellige livssyn – det optimistiske og det pessimistiske. Og det kan opleves som svært at ændre livssyn. Som optimist har jeg virkelig svært ved at give pessimisten ret, og pessimisten har svært ved at se at jeg som optimist kan have ret. Men vi får begge ret, netop fordi livet spejler det vi kommunikerer til det. Livet er svært for pessimisten og let for optimisten. Begge parter er lige meget – eller lige lidt – realister.\nHer er en påstand: Det er bedre at være optimist end pessimist.\nLad os sige at ens ønske er at have et let liv. At være glad. At opleve mere flow. Så vil jeg påstå at det er mere hensigtsmæssigt at leve fra hjertet end fra hovedet; at være mere optimistisk end pessimistisk.\nOg her er en anden påstand – en der måske er sværere at tro på:\nDet er let at være glad!\nDet eneste der afholder en fra at være glad, er ens modstand mod glæden. Det er ens hoved – ens ego – ens “lille selv” – der holder glæden og letheden på afstand. Fordi man har en overbevisning om at det er farligt at være glad. Man har måske danset glad omkring engang, og så har man fået en lussing og er blevet bedt om at sætte sig ned og tage livet mere alvorligt. Enten i bogstavelig forstand eller i overført betydning. Og i sin alvor tænker man nu ting som:\nHvis jeg bare er glad, så lader jeg stå til og gør ikke noget godt for dem der er i nød.\nHvis jeg bare er glad, er jeg egoistisk.\nJeg må/kan ikke være glad hvis andre er kede af det.\nMen det er let at være glad. Har du nogensinde været virkelig vred eller ked af det, og så var der en der sagde noget sjovt så du kom til at grine og for en stund glemte din sorg eller vrede? Så let er det faktisk. Man kan dyrke de stunder hvor sorgen og vreden slipper. Man kan opsøge de stunder. Man kan selv skabe de stunder.\nMen det kræver at man tager valget og bevæger sig ned i hjertet og kommunikerer med livet derfra. Og for at tage valget skal man jo ville det. (Hvem vil ikke gerne være glad, kunne man spørge, men det vil man netop ikke hvis man tror at glad = ligeglad.)\nAt vælge glæden handler om fokus. Og det handler om at indse at sorgen og vreden ikke er vigtigere end glæden. Tværtimod – hvis man altså vil have et let liv og opleve verden som smuk. Desværre får vi ofte at vide at vi endelig ikke må undertrykke sorg og vrede (det synes jeg bestemt heller ikke vi skal), men der er alt for sjældent nogen der fortæller os at vi ikke må undertrykke vores glæde. Og det bliver en belejlig undskyldning for at dyrke modstanden og holde glæden på afstand.\nDet kan også umiddelbart føles mest trygt at blive i sit hoved.\nHvorfor føles det så farligt at være i hjertet?\nHjertet er sårbart. At leve fra hjertet er at risikere at blive såret. Eller rettere: Det bilder hovedet os ind. I virkeligheden er vi meget mere sårbare når vi lever fra hovedet, for hovedet kan ikke klare sig i længere tid uden hjertet (også rent fysisk: Vi dør ikke rigtigt før hjertet dør. Hjernen kan kroppen klare sig uden – hjertet er bogstavelig talt livsnødvendigt.). Verden vælter på et tidspunkt når vi ikke har hjertet med.\nHovedet har i virkeligheden ikke nogen svar. Ikke på de vigtige spørgsmål, i hvert fald. I hovedet sidder alle de ting vi har lært. I hovedet sidder alle de lussinger vi har fået. Hovedet husker alle de gange nogen har stukket en kniv ind i vores hjerte, og så forsøger det at beskytte hjertet ved at bilde det ind at det er bedre at hovedet tager over herfra.\nMen hjertet er ligeglad. Hjertet kan tage alle de stik det skal være. Hjertet heler lynhurtigt. Hjertet ler af smerten. For smerten sidder kun i hovedet.\nHovedet tror at hvis det har styr på alting, så er man tryg. Men hvor tryg er man egentlig hvis man bliver syg eller dør (også selv om det “kun” er indvendigt)? Hvor trygt er det at blive i et job man hader, hvis det had slår en – eller ens livsgnist – ihjel? Hvor stor tryghed skaber man for sine omgivelser hvis man selv visner langsomt?\nHvordan kender man forskel på hoved- og hjerte-kommunikation?\nHovedet siger “ja, men …” eller “nej, for …” – hjertet siger bare “ja!” eller “nej!”.\nHovedet forsøger hele tiden at svare på “hvordan”. Hjertet stiller ikke spørgsmål – det kommer med svar. Hvis hovedet ville bygge bro, kunne det høre de svar, men har man lukket ned af frygt for sårbarheden, kan man ikke høre noget.\nOg så står man pludselig der hvor man ikke længere tør eller vil give udtryk for sine behov. Når man bliver spurgt hvad man har lyst til eller behov for, svarer man fra hovedet. Man er blevet opgivende. Man har mistet sit livsmod. Man har fået erfaring for at ens ønsker ikke kan opfyldes, så man holder op med at give udtryk for dem.\nAlt hvad man gør, gør man i et forsøg på at finde det bedst mulige alternativ til hjertets ønsker. Og det gør ondt når man undertrykker de ønsker. Det gør ondt når man undertrykker sit hjerte. Når man kun tillader det en lillebitte ventil her og der. Man bliver tallerkenkunstneren der holder alle de andres tallerkener i luften (og i øvrigt fratager dem muligheden for selv at lære at balancere dem), og man bliver bare mere og mere træt.\nHvad sker der ved at man ikke giver udtryk for sine hjertebehov?\nJeg har skrevet det før i en anden forbindelse: Alt det vi gør for ikke at miste hinanden, er lige præcis det vi mister hinanden på. Og jeg kunne tilføje: mister os selv.\nHvis vi ikke er tydelige om vores ønsker og behov, så får vi dem ikke opfyldt. Så enkelt er det. Livet kan ikke opfylde vores ønsker hvis vi ikke er modtagelige. Vi tror det er fordi livet ikke hører os (eller som pessimisten ville sige: at livet er uretfærdigt), men det er os der ikke lytter.\nOg vores omgivelser kan ikke høre os fordi vi ikke er tydelige. De tror vi ikke har behov, de tror deres behov er vores behov, eller de tror det er okay for os at vores behov ikke bliver opfyldt.\nDu viser andre at de kan være trygge ved dig, ved at være ægte dig. Ved at følge sit hjerte, giver man andre trygheden til at gøre det samme.\nLivet er som en dans, og det er livet der fører. Kæmper vi imod livet og prøver at styre frem for at lade os føre, bliver vi jokket gevaldigt over tæerne. Og det holder ikke op før vi giver slip – i tillid til at livet vil os det bedste.\nanbefaling Bevidsthed livet generelt selvudvikling ærlighed\n2 thoughts on “Livet taler og lytter – vær bevidst i din kommunikation!”\nKasper Karlsen siger:\n7. april 2018 kl. 01:25\nHej Anja Lysholm . Mange tak for at du har givet lov til kommentere på dinne holdninger/tanker. Ja det har sat lidt nye tanker i mig per automatik. Det jeg kom til at tænke på, da du nævnte tallerknerne er/var budskabet måske , at ingen er perfekte/ alle kan fejle også folk ingen pli har og mobber. Med hensyn til det med hjertet du også nævnte, så fik mig til tænke på følgende. Jeg synes at vi er et utroligt skaberværk fyldt kemi/fysik/tanker/filosofiske tanker der gør os hver især klogere på livet. Jeg har den tro, at der garanteret mere mellem himmel ord end man går regner med. Jeg tror også på udødelig sjæl som vi ikke kan se ikke lup heller. Det er godt jeg ikke på forhånd ved hvornår jeg stiller træskoene , for så har jeg ikke fødselsdagene at glæde mig til samtandre glæder ved livet. Jeg tror også på, at der vil være noget velkendt uden det, så vil det være for kedeligt der oppe i himlen. Så opfindelser/mad og drikke kan vi nærmest ikke undvære ikke desto mindre lærdom/ægte venner/rejser oplevelser/livsoplevelser. Der naturligvis ikke alt ting jeg ved på forhånd foreksempel hvordan der ser ud i himlen udover der efter min egen overbevisning muligvis behageligt/dels ukendt. Nok om det . Det blev til en del tanker. Om det blev for langt det jeg skrev , ved jeg ikke. Det kan være noget af det kunne bruges. Jeg har endnu ikke læst de 2 af Bruce Moens e-bøger på dansk. Jeg ved heller ikke om der udover udkommer flere det må tiden vise. Jeg skal som sagt nok undlade at skrive flere mails til privatemail som jeg gjorde her forledens. Så det skal jeg nok bestræbe mig på at respektere fuldt ud. Jeg skal dette være mit foreløbigt sidste jeg skriver . Med mindre du kommer med mere korrespondance, hvilket der er lidt hyggeligt synes jeg. MVH Kasper Karlsen PS Du kan og har til enhver tid mulighed for at sige fra over for mine tanker/holdninger i mine mails. Jeg kan ikke deltage i foredrag o.s.v da jeg bor i Jylland. Det betyder ikke at jeg dermed stopper med at læse dinne nyhedsbreve.


Snerlevej 14, 7850 Stoholm Jyll. - Villa til salg - danbolig\nEjerudgift pr.md. 1.827\nStor villa i børnevenligt kvarter\nI Stoholm midt mellem Skive og Viborg på Snerlevej 14 ligger denne villa med en klassisk facade i røde mursten. Her får I en rummelig familiebolig i et børnevenligt område med kun 100 meter til kvarterets legeplads og kort afstand til både skole og børnehave.\nLandsbyen er yderst aktiv og har et rigt foreningsliv, som I med fordel kan blive en del af. Fra boligen er der ligeledes gåafstand til indkøbsmuligheder, og nærved er gode offentlige transportforbindelser med bus eller tog. Samtidig er I tæt på flere dejlige skovområder, hvor hyggelige gåture venter.\nEjendommen er fra 1995 og inkluderer en god have, som ligger ugeneret og omkranset af høje hække. Indkørslen leder op til en carport, hvor både bil og cykler kan holde i tørvejr.\nGlæd jer til at træde ind i den rummelige entré, som åbner op til stuen. Stuen har et rustikt trægulv, mens et stort karnapvindue sikrer et fantastisk lysindfald. Fra stuen er der adgang til køkken-alrummet, hvor funktionalitet og lækre detaljer går hånd i hånd. Det U-formede køkken er udført med egetræsbordplade og et amerikanerkøleskab med vanddispenser og isterningmaskine. Alrummet har indbygget bænk, så pladsen udnyttes bedst muligt. Tilstødende køkkenet ligger bryggerset, der har samme skabe som i køkkenet. Her er også vaskefaciliteter, grovkøkken og udgang til havens dejlige terrasseområde.\nI stueplan gemmer sig desuden et værelse med indbyggede skabe. Hertil er også et badeværelse, som har behagelig gulvvarme.\nFørstesalen byder på yderligere fire værelser alle med indbyggede skabe og gennemgående trægulv. Her er også et stort badeværelse med bruseniche og et vaskemøbel med en flot bordplade i træ.\nKort opsummeret er der god plads til familien både inde og ude. Book en fremvisning.\nBrt./Nt. ekskl. ejerudg. 7.724 / 6.627\nBoligen ligger i Stoholm. I dette nabolag finder du blandt andet 2 børnehaver og 56 virksomheder.