Fagbevægelsen: Svage ledige får ringe hjælp - UgebrevetA4.dk\nDer er brug for en bedre indsats for de dårligst stillede ledige, mener LO og FTF Foto: Jens Panduro/Polfoto\nDe dårligst stillede ledige skal have hjælp, der er skræddersyet netop til dem. Sådan er de fine intentioner i regeringens reformer af fleksjob og førtidspension. Men indtil videre er virkeligheden alt for ofte en anden for udsatte ledige. Kommunerne spiser dem tit af med ringe standardtilbud.\nDen skarpe kritik kommer fra fagbevægelsens to store hovedorganisationer LO og FTF. Lederne i de to lønmodtagerorganisationer vil ikke se stiltiende på, at der gives ringe hjælp til de omkring 75.000 modtagere af kontanthjælp, som ud over arbejdsløshed døjer med andre problemer for eksempel psykisk sygdom eller misbrug.\nBorgere med sammensatte problemer skal ikke bare tilbydes det hurtigste og billigste tilbud. Bente Sorgenfrey, formand, FTF\n»Vi har brug for en langt bedre og bredere indsats for arbejdsløse, der har andre problemer end lige netop arbejdsløshed. Borgere med sammensatte problemer skal ikke bare tilbydes det hurtigste og billigste tilbud, som det desværre ofte sker i dag,« siger formanden for FTF, Bente Sorgenfrey, og fortsætter:\n»Der kan for eksempel være tale om, at en kommune nøjes med at sende en borger i alkoholafvænning, selv om det i virkeligheden er nødvendigt med flere indsatser. Eksempelvis udredning af psykisk lidelse, mere uddannelse og motion.«\nFor at gøre hjælpen til svage ledige bedre har LO og FTF lige sendt en række forslag til et udvalg af eksperter under ledelse af tidligere minister Carsten Koch. Udvalget, som er nedsat af regeringen, gransker for tiden gruppen af dårligt stillede arbejdsløse og skal næste år komme med anbefalinger til regeringen.\nRevalidering giver gevinst\nDe to organisationer kommer med en række konkrete forslag til Carsten Koch-udvalget. Blandt andet er der et forslag om, at arbejdsløse i langt højere grad skal tilbydes revalidering. Det vil sige, at arbejdsløse tilbydes jobtræning eller uddannelse, så de får bedre chancer for igen at få et job trods af en arbejdsskade eller sygdom. Det kan for eksempel være en rygskadet blikkenslager, der omskoles til at kunne føre regnskaber.\nLangt flere udsatte ledige skal have tilbud om at komme i revalidering, fastslår leder i LO-fagbevægelsen Ejner K. Holst.\n»Erfaringen med revalidering er, at det er et af de allerbedste instrumenter til at få arbejdsskadede på ret køl igen og i gang med at arbejde med noget nyt. Derfor er det så ærgerligt, at lige netop revalidering er blevet voldsomt nedprioriteret gennem de seneste 10 år,« siger Ejner K. Holst.\nDesværre er mange kommuner ikke parat til tage den sociale investering, som et forløb med revalidering er. Ejner K. Holst, LO-sekretær\nIfølge Jobindsats.dk var 7.716 mennesker i revalidering i august i år. For ti år siden - i august 2004 - var antallet 19.791. Det svarer til, at der nu er 61 procent færre i revalidering.\nDen store nedgang i brugen af revalidering hænger sammen med, at for hver gang et jobcenter sender en arbejdsløs i revalidering, kan det belaste de offentlige kasser med store udgifter. Forskellen mellem at have en ledig på kontanthjælp og i revalidering kan være hundredetusinder af kroner.\n»Desværre er mange kommuner ikke parat til at tage den sociale investering, som et forløb med revalidering er. Det virker som om, at kommunerne i mange tilfælde kun formår at tænke ét budgetår frem,« siger Ejner K. Holst, og fortsætter:\n»Det er ærgerligt, for den investering kommunerne gør med revalidering, kommer ofte mange gange tilbage både til borgeren og samfundet.«\nDA: Kæmpe problem\nI Dansk Arbejdsgiverforening (DA) er man også optaget af de mennesker, der ud over at være ledige også har andre problemer at slås med. Det fortæller chefkonsulent Maria Bille Høeg.\n»Det er dybt problematisk, at omkring en halv million borgere i den arbejdsdygtige alder med midlertidig eller permanent nedsat arbejdsevne ikke deltager på arbejdsmarkedet, men i stedet modtager offentlig forsørgelse,« skriver Maria Bille Høeg til A4, og fortsætter:\n»Det er helt afgørende, at flere ikke-arbejdsmarkedsparate bliver klar til job. Derfor skal beskæftigelsesindsatsen for denne gruppe borgere målrettes og effektiviseres.«\nI DA er man altså enige med LO og FTF om behovet for en bedre indsats for de dårligst stillede ledige. Men i modsætning til LO og FTF vil DA på nuværende tidspunkt ikke komme med konkrete råd til Carsten Koch-udvalget.\n»Da mange ikke-arbejdsmarkedsparate borgere har sammensatte problemer, er det nødvendigt at se indsatsen for gruppen i en helhed. Derfor ønsker DA ikke at forholde sig til forslag om isolerede elementer, som LO/FTF stiller,« skriver Maria Bille Høeg, og konkluderer:\n»Udvalgsarbejdet giver mest mening, hvis man sammentænker den meget store, offentlige indsats, der i dag giver alt for ringe resultat.«\nSystem gør ledige rundtossede\nI sit brev til Carsten Koch-udvalget sætter LO- og FTF-fagbevægelsen fokus på en krumtap i reformerne af førtidspension og fleksjob. Det drejer sig om de såkaldte rehabiliteringsteam.\nI hver kommune er der nu oprettet et rehabiliteringsteam, som består af ansatte fra kommunernes forskellige forvaltninger. I et team kan der blandt andre være en socialrådgiver, en jobkonsulent og en sundhedskoordinator. Gruppens mål er at lave en sammenhængende plan for ledige, der ud over ledighed døjer med for eksempel sygdom, misbrug eller alvorlige problemer i familien.\nDesværre fungerer rehabiliteringsteamene langtfra altid efter hensigten. Det indtryk har formanden for Dansk Socialrådgiverforening, Majbrit Berlau. Hun bakkes op af både en undersøgelse lavet blandt socialrådgivere og en analyse gennemført af instituttet mploy.\n»Rehabiliteringsteam kan ikke træffe bindende beslutninger. Det betyder, at forvaltningerne i en kommune kan fortsætte med hver deres indsats uden at tage hensyn til, hvad der ifølge teamet overordnet set er bedst for den enkelte borger,« siger Majbrit Berlau og fortsætter:\n»Det vil for eksempel sige, at en socialrådgiver fra familieafdelingen kan anbefale, at en mor tilbringer mere tid sammen med sine børn, men alligevel sender jobcentret moderen i nyttejob. Der er desværre fortsat mange eksempler på, at indsatser på den måde spænder ben for hinanden.«\nDer kan være op til 10 planer for den samme borger, og hele 10-12 sagsbehandlere. Majbrit Berlau, formand, Dansk Socialrådgiverforening\nHvis det står til Dansk Socialrådgiverforening skal indsatsen over for de svageste ledige foregå under mottoet: Én borger, én plan og én koordinerende sagsbehandler.\n»Lige nu er det kun det med ’én borger’, der fungerer,« siger Majbrit Berlau tørt og fortsætter:\n»Der kan være op til 10 planer for den samme borger, og hele 10-12 sagsbehandlere. Det gør borgerne forvirrede og utrygge, når den samme kommune sender dem i mange forskellige retninger. Og det er jo vel at mærke borgere, som i forvejen ofte har svært ved at overskue deres situation.«\nFagfolkene i rehabiliteringsteam arbejder langt fra altid i samme retning. Blandt andet fordi de tager afsæt i forskellige lovgivninger, konstaterer Majbrit Berlau.\nEkspert har gennemgået lovgivning\nFor at fremme det tværfaglige samarbejde, har LO og FTF fået en ekspert til at komme med forslag til, hvordan forskellige love kan ændres. Eksperten er professor i klinisk socialmedicin og rehabilitering Claus Vinther Nielsen fra Aarhus Universitet.\n»Det store problem i rehabiliteringsteam er at få folk fra forskellige fagområder til at arbejde tæt sammen på tværs af forskellige forvaltningskulturer. Mit indtryk er, at alle arbejder energisk på, at det skal ske, men der mangler vejledninger og lovgivning, som understøtter processen,« siger Claus Vinther Nielsen.\nHan nævner som eksempel, at i sundhedsloven står der ikke noget om, at sygeplejersker og læger på sygehusene skal tale med patienterne om deres arbejdsliv.\n»Kræftpatienter vil ofte gerne tale om, hvordan de kan fortsætte deres arbejdsliv. Men da der ikke står noget om det i sundhedsloven, tager personalet på sygehusene sjældent initiativ til det. Det gør, at sundhedskoordinatoren i rehabiliteringsteam ikke bliver klædt ordentligt på til at gå i dialog med eksempelvis jobkonsulenten,« fortæller Claus Vinther Nielsen.\nHensigter mangler opfølgning\nNår LO og FTF efterlyser bedre hjælp til ledige på den yderste kant af arbejdsmarkedet, hænger det sammen med hele baggrunden for reformerne af førtidspension, fleksjob og kontanthjælp.\n»Da vi diskuterede reformerne med beskæftigelsesminister Mette Frederiksen, hørte jeg hende hele tiden sige, at når nu mange ledige får beskåret deres ydelser, er det uhyre vigtigt, at de til gengæld får bedre hjælp,« siger Bente Sorgenfrey, og fortsætter:\n»Vi har i høj grad til gode at se hensigterne om bedre hjælp blive indfriet.«


El-installatør i Gåsemosedam Assens ⇒ Få 3 tilbud på dygtige installatører |\nFind en el-installatør i Gåsemosedam Assens, hurtigt og nemt!\n3-tilbudnu.dk er 100% gratis og uforpligtende. Det eneste du skal gøre er, at trykke på indhent-tilbuds knappen, vil du blive ført direkte videre til vores side, hvor du kan beskrive din opgave. Det tager dig kun 2 minutter, og når du er færdig, kan du blot læne dig tilbage mens vores hold af professionelle rådgivere, forsøger at finde de helt perfekte til netop din service. Vi håber du vil kunne lide vores unikke service. Så hvad venter du på? Tryk nu og indhent dine tilbud på el-installatør Gåsemosedam Assens allerede i dag! Husk at vi har adgang til det største netværk af el-installatører i hele Danmark, og derfor er du nærmest 100% garanteret, at vi kan finde minimum en el-installatør i Gåsemosedam Assens til dig og dit byggeprojekt! Indhent tilbud nu!\nKan alle indhente tilbud på el-installatører i Gåsemosedam Assens?\nAlle kan indhente tilbud på el-installatører i Gåsemosedam Assens. Det kræver blot, at du har en anelse om dit projekt. Du skal for eksempel vide, hvilket tidspunkt du tror, at projektet kommer til at foregå. Derudover skal du også vide, hvor og hvornår det skal foregå. I de fleste tilfælde giver dette dog sig selv. Derudover skal du vide, at du kan indhente 3 tilbud på el-installatører i Gåsemosedam Assens, ligegyldigt om du er privat eller virksomhed. Det har intet at sige, og derfor bør du altid benytte dette til din fordel. Du kan nemlig spare tonsvis af penge, men du kan også spare tonsvis af tid. Derfor er det ekstremt vigtigt, at du husker at indhente dine tilbud allerede i dag. På den måde kan vi nemlig hurtigere komme i gang med at finde de rigtige entreprenører Gåsemosedam Assens, som skal hjælpe dig med din opgave.\nEl-installatør Virum Lyngby-Taarbæk\nEl-installatør Gludsminde Vejle\nEl-installatør Balle Vejle\n← Ejendomsmægler Næsby ved Stranden Slagelse\nEntreprenør Ravnstrup Vesthimmerlands →


Vicevært og ejendomsservice på Sjælland | Indhent tilbud på rengøring\nBeiers Ejendomsservice tilbyder alt inden for ejendomsservice og viceværtarbejde.\nVi servicerer og passer ejendomme i København og på Sjælland, og ingen opgave er for lille eller for stor. Vi tilbyder blandt andet at serviceree erhvervs- og investeringsejendomme, andelsbolig- og ejerforeninger samt butiksejendomme.\nBeiers Ejendomsservice har selv alt det nødvendige materiel og udstyr til at passe jeres ejendom.\nVicevært- & varmemesterservice.\nGartnerservice, herunder pasning af jeres grønne områder.\nInspektørservice – herunder fraflytningssyn samt gennemgang af ejendomme.\nDøgnvagt – 24/7 – 365 dage om året.\nHåndværkerservice – Beiers Ejendomsservice har et bredt samarbejde med håndværkere på hele Sjælland, og tilbyder hurtig udrykning og god service.\nRydning af konkurs- og dødsbo.\nOpmærkning af P-båse med maling eller termoplast.\nVi tilknytter en fast stab af medarbejdere til jeres ejendom, så det er de samme medarbejdere I møder hver dag, hvilket sikrer at vi har indgående kendskab til ejendommen og dermed altid kan bistå ved uopsættelige situationer som kan forekomme.\nHos Beiers Ejendomsservice sammensætter vi en aftale efter jeres ønsker og behov, så jeres ejendom altid vil leve op til den høje standard i ønsker. Kontakt os i dag for et uforpligtende tilbud på ejendomsservice på Sjælland.


Områdekode 039268 (+4939268, Tyskland)\nOmrådekode 039268 (+4939268)\nOmrådekode: 039268 (+4939268)\nPræfixet 039268 er områdenummeret for Egeln. For det fiktive telefonnummer 3456789 og er områdekoden 039268, det nummer, der skal ringes op, er 039268 3456789. Og Egeln ligger i Tyskland.\nOmrådekodepræfikset tildeler abonnentens telefonnummer til en bestemt placering. Der findes andre typer præfiks ud over områdekoden: Internationale landepræfikser, præfikser for mobiltelefonudbydere og præfikser for forskellige tjenester. Disse kombineres for at passe til flere formål. Når du ringer fra et land til et andet i tilfælde, hvor modtageren af opkaldet har en fastnet, kombineres landepræfikset med områdekoden og abonnentens nummer. For det fiktive telefonnummer 3456789 er områdekoden 039268 (Egeln) og landekoden 0049, det nummer, der skal ringes op, er 0049 39268 3456789. Hvis opkaldet er til en mobilenhed, kombineres landekoden med mobiltelefonudbyderens præfiks og abonnentens nummer. Hvis der foretages et opkald til en abonnent i det samme land, kan landekoden udelades. I tilfælde af nationale opkald fra et fastnet til et andet kan områdekoden også udelades i mange lande, når begge abonnenter har den samme områdekode. Især i lande, hvor abonnenter er i stand til at bevare det samme telefonnummer efter at have flyttet til en anden placering eller by, skal områdenummeret – i dette tilfælde 039268 – selvfølgelig også ringes op.\nTjenester, der fås adgang til via tjenestepræfikser, kan medføre gebyrer, ikke kun fra telekommunikationsselskaber, men også fra de virksomheder, der tilbyder disse tjenester. Som et resultat tilbyder en række tvivlsomme virksomheder tjenester, der er til begrænset nytte men pådrager sig høje gebyrer. For at øge deres fortjeneste yderligere forsøger sådanne tjenester at holde vedkommende, der ringer, på linjen så længe som muligt. Tilsynsmyndighederne griber regelmæssigt til handling mod sådanne udbydere, men det kan man ikke regne med. Ud over specielle numre, der kan identificeres ved hjælp af deres præfikser, er der også hurtigopkaldsnumre. Det mest kendte er nødnumrene 112 i Europa og 911 i Nordamerika. Disse numre kan bruges landsdækkende og behøver ingen præfikser, dvs. ingen landekode +49 (0049) eller områdekode 039268 (Egeln).\nHvis du er uden for Tyskland, og du vil ringe til en person i Egeln, skal du udover landekoden have landekoden for det land, du ønsker at ringe til. Landekoden for Tyskland er +49 (0049), så hvis du er i Danmark, og du vil ringe til en person i Egeln, skal du prefikse personens telefonnummer med +49 39268. Nulet foran områdekode er udeladt i dette tilfælde. For det fiktive telefonnummer 3456789 er områdekoden 039268 (Egeln) og landekoden 0049, det nummer, der skal ringes op, er 0049 39268 3456789.


Arkiverede jobs Oktober 2021\nHaster - Søger mandlig statist\nHASTER ‼ Vi søger en mandlig statist til at spille vagt i en retssal. Der er tale om 2 dages optagelse mandag den 4. oktober og tirsdag den 5. oktober fra kl. 9.30-17:30. Location er København N. Det er et krav, at du kan medvirke begge dage. V\nStatister til kampagnefilm for Unicef - løn!\nMedvirkende M/K i alderen 30-45 år søges til en kampagnefilm for UNICEF - optagelse torsdag d. 7/10 på Vesterbro og i Valby. Honorering: 1.500 DKK. Vi søger; kontoransatte, naboer-i-haven, fædre og mødre til vores optagelser for kampagnefilmen, der går ud på at hylde\nDately søger statister til et fotoshoot.\nDately er den perfekte date night i en boks, som hver måned skifter tema og indeholder aktiviteter, snacks, quiz og samtalekort. Vi ønsker statister der kan interagere som par, på en date night derhjemme. I vil skulle sidde i hjemlige omgivelser og bruge boksens ind\nStatister til ny sæson af Borgen!\nTil “Borgen 2022” søger vi nu mænd og kvinder til at medvirke i forskellige statistroller, i en række forskellige scener, som foregår på den fiktive TV-station “TV1”, som har været et gennemgående omdrejningspunkt i de forrige sæsoner, og som igen er det her i sæson 4.\nStatist med barn - løn!\nVi søger 1 statist med barn (mand eller kvinde med et barn) i alderen slut 30'erne start 40'erne til en reklamefilm. Optagelserne vil foregå på tirsdag d. 12. oktober i Aarhus. Det er til en reklamefilm for en p-skive hvor du skal spille en travl mand eller kvind\nHaster - Søger medvirkende 75+ år - honorar 4000 kr!\nLØNNET - MEDVIRKENDE SØGES: Er du en person med et dejligt smil, god energi og elsker at være foran et kamera, så er det måske dig vi leder efter. Vi skal lave nogle portrætbilleder af ældre mennesker til et politisk parti. Lyder det som noget for dig? Så læs mere h\nStatister og dansere til musikvideo\nStatister/dansere Til Mathilde Falch Musikvideo Jeg søger statister til min nye musikvideo - Optagelser foregår imorgen i Aabenraa (fredag d. 8. oktober) Vi søger statister i alle aldre. Som har lyst til at danse på gaden, sammen med mig og de andre statister.\nI Form søger kvinder med "imposter syndrom"\nTil en artikel om det psykologiske fænomen "imposter syndrom" i magasinet I FORM søger vi kvinder, der har levet med følelsen af at være så usikker på sine egne evner på arbejdet, at man bortforklarer sine successer og fx tænker, at det mest handler om held og kontakter\nVi er i gang med at lave en reklamefilm hvor vi står og mangler 7 statister til at agerer venner eller chef/kolleger overfor vores hoved spiller. Det hele skal forgå med Voice Over så ingen replikker. Vi skal bruge; d. 12/10 (tidsrum ukendt pt.) • 1 Afrikansk af\n6 statister søges til musikvideoproduktion nu på lørdag d. 16. oktober i Ribe, Sydvestjylland\n6 statister søges til musikvideo for bandet APHYXION lørdag d. 16. oktober i Ribe, Sydvestjylland fra cirka kl. 15-19. Vi søger: - Mand og kvinde (som ægtepar), 50-70-år - To kvinder og to mænd, 14-35-årige Det vil være muligt at få adgang til videofilerne bagefter,\nVi søger Kvinde eller mand mellem 35-45 år til en heldags optagelse Optagelserne er d. 8 November Kampagnefilmen skal bruges på flere af platforme i DK, såsom SoMe og print – dog ikke TV. Filmen er til en kampagne om madspild. Praktisk info: - Vi optager i\nMænd 50+ år til reklame!\n2 mandlige statister søges til en intern film der skal bruges til brancheorganisationen Forsikring og Pension’s årsmøde. Vi søger en statist i alderen 50-60 år. Og en statist i alderen 60+ Optagelserne foregår d. 29.10.21 og vare 3-4 timer midt på dagen. Optagels\nFamilie til reklame - løn!\nLønnet: Vi søger en familie med mor, far og lillesøster (alternativt lillebror) til at matche vores drengehovedrolle på 13 år i reklamefilm for Norlys. Familien er skandinavisk - men mor eller far kan godt have midt-/sydeuropæisk look. I er helst en rigtig fami\nMedvirkende til julekampagnefilm for Ngo!\n[LØNNET] Til julekampagnefilm for en NGO søges der følgende til en halv dags optagelse: - Dreng og pige mellem 6-8 år - Dreng og pige mellem 9-12 år - Mand mellem 35-50 år - Kvinde mellem 35-50 år Send billede samt præsentationsvideo, hvor du kort fortæller\nSøger sjov skuespiller/statist med naturlig sans for komik til kampagnefilm\nVi søger: En kvinde eller en mand mellem 25-55 år til en heldags optagelse. Rollen: Du skal spille en kassedame/kassemand med god humor ;) Optagelserne er d. 8 November Kampagnefilmen skal bruges på flere af platforme i DK, såsom SoMe og print – dog ikke TV.\nPige 18-23 år som kan ride til tv-serie!\nSØGES: Pige i alderen 18 - 23 år (spillealder 17 år), som har erfaring skuespil og ridning. Det er en stor birolle til en Tv-serie med ca 25 optagedage. Du skal sende en præsentationsvideo til mig, hvor du fortæller lidt om dig selv, alder, erfaring inden film og TV s\nStatister 30+ - løn!\nVi søger mænd og kvinder i alderen 30+ til at være statist på en content video for en af vores artister. Rollen som statist indbefatter ikke det store skuespil. Vi har brug for 10-15 statister til mandag den 1. November i tidsrummet 12-16 i København K. Rollen kræver, a\n« Nyere Oktober 2021 Ældre »\nTil fotoshoot for en kunde søger jeg følgende statister: • En familie med større børn i alderen 9-13 år • En kvind\nMedvirkende M/K i alderen 30-45 år søges til en kampagnefilm for UNICEF - optagelse torsdag d. 7/10 på Vesterbro og i Va\nVi er i gang med at lave en reklamefilm hvor vi står og mangler 7 statister til at agerer venner eller chef/kolleger ove\nLØNNET! Til en reklamefilm for et optikerbrand søger vi statister i alderen mellem 25-50 år til en reklame film der sk\n[LØNNET] Til julekampagnefilm for en NGO søges der følgende til en halv dags optagelse: - Dreng og pige mellem 6-8 å\nLønnet: To statister til infofilm M/K 🎬 Til en informationsfilm (ingen replikker og lyd) leder vi efter to pers\nLØNNET Søger mandlig statist til optagelse i københavns område d.2/11 Højde:180-190 cm Alder: 45-65 Vægt: 90-1\nTil en informationsfilm (ingen replikker og lyd) leder vi efter to personer til at være henholdsvis jobkonsulent og bor\nSØGES: Børn og bedsteforældre til podcast (honorar gives) 😊🎧 Til en ny podcast søger vi (GoLittle) sm\nLØNNET - MEDVIRKENDE SØGES: Er du en person med et dejligt smil, god energi og elsker at være foran et kamera, så er\nEr du en haj i et køkken, passer du godt på dine hænder og negle, og er du ledig uge 45 og 46 – så er det højst sandsynl\nVi søger Kvinde eller mand mellem 35-45 år til en heldags optagelse Optagelserne er d. 8 November Kampagnefilmen\nPineapple Entertainment søger publikummer i alle aldre. Til et nyt sjovt underholdningsprogram, hvor kendte dyster om a\nLøn: 100 kr\nTør du bruge et døgn sammen med et match, du aldrig har mødt? I et nyt datingprogram flytter du og din måske kommende\nVi søger ældre udadvendte mennesker i alderen 65+ til en optagelse på Frederiksberg Bibliotek torsdag den 28. oktober.\nHASTER ‼ Vi søger en mandlig statist til at spille vagt i en retssal. Der er tale om 2 dages optagelse\nVi søger Dreng eller pige mellem 6-12 år til en heldags optagelse Optagelserne er onsdag d. 8 November Kampagnefi\nDately er den perfekte date night i en boks, som hver måned skifter tema og indeholder aktiviteter, snacks, quiz og samt\nTil en artikel om det psykologiske fænomen "imposter syndrom" i magasinet I FORM søger vi kvinder, der har levet med føl\n2 mandlige statister søges til en intern film der skal bruges til brancheorganisationen Forsikring og Pension’s årsmøde.\nVi søger: En kvinde eller en mand mellem 25-55 år til en heldags optagelse. Rollen: Du skal spille en kassedame/kas\nTil “Borgen 2022” søger vi nu mænd og kvinder til at medvirke i forskellige statistroller, i en række forskellige scener\nJeg skal skrive en temaartikel om tre kvinder, som har arvet noget fra en person, som døde. Måske en særlig genstand? No\nSØGES: Pige i alderen 18 - 23 år (spillealder 17 år), som har erfaring skuespil og ridning. Det er en stor birolle til


⇒ Bedste Gitter Til Væg – DK’s bedste udvalg på nettet\nMasser af internet virksomheder tilbyder i dag mange forskellige billige leveringsmåder til gitter til væg. En favorit er nu om stunder at få bragt ordren til en pakkeshop, fordi det så giver dig god fleksibilitet til at kunne afhente de købte varer på et selvvalgt tidspunkt. Den er nemlig usædvanlig overkommelig, og tit derudover den mest betalelige mulighed for levering.\nDu burde også overveje at vælge levering hjem til din privatadresse eller til dit arbejdes adresse. Fragtmetoden er som regel en tak mere omkostningsfuld, men ligeledes ret fleksibel ved køb af gitter til væg online. Den mest billige fragtform er utvivlsomt at du selv henter produkterne, hvilket er betinget af at du er i nærheden af online webshoppens byggemarked, fx Bauhaus, Harald Nyborg, Silvan eller Jem og Fix.\nLeveringstiden på gitter til væg er ret essentiel når man står og skal bruge ordren inden for få dage, og derfor er det i sandhed på sin plads at vi besigtiger det anslåede leveringstidspunkt ved gitter til væg. En hel del byggecentre – fx Harald Nyborg, Bauhaus, Jem og Fix og Silvan – giver billig 1 dags fragt på mange af deres varenumre online, hvilket afhænger af at der bestilles forud for et fastsat klokkeslæt, med hensynstagen til at de har en chance for at nå at få de nye varer ekspederet før logistikpersonalet har fyraften.\nFlere online selskaber byder på fragt uden gebyr på gitter til væg online, men i reglen kun ifald der købes for et fastslået beløb. Som alternativ må man beslutte sig for den mest betalelige fragtmetode, der i mange tilfælde vil være at få bragt din pakke til en pakkeshop.\nStore netshops yder klik-og-hent hvor du bestiller billig gitter til væg derhjemme men selv henter i byggecenteret. For eksempel Silvan, Stark, Bauhaus, Harald Nyborg, Davidsen, 10-4, XL-Byg, Jem og Fix og Bygma. Byggemarkederne tildeler blandt andet click-and-collect på gitter til væg i disse områder:\nBrønshøj, Nykøbing Falster, Haderslev, Ishøj, Solrød Strand, Glostrup, Kalundborg, Aarhus, Greve, Skive, Middelfart, Gladsaxe, Holbæk, Vejle, Frederiksberg, Ikast, Slagelse, Nørresundby, Albertslund, Ringsted, Søborg, Hillerød, Hjørring, Frederiksværk, Rønne, Nyborg, Vallensbæk, Struer, Helsingør, Roskilde, Hvidovre, Svendborg, Virum, Frederikshavn, Vanløse, Valby, Odder, Herning, Ølstykke, Odense, Rudersdal, Højbjerg, Brønderslev, Vordingborg, Hedehusene, Thisted, Jyllinge, Herlev, Åbyhøj, Fredericia, Ballerup, Allerød, Silkeborg, Næstved, Hørsholm, Aabenraa, Viborg, Charlottenlund, Skanderborg, Frederikssund, Brabrand, Randers, Taastrup, Værløse, Gentofte, Birkerød, Dragør, Nærum, Sønderborg, Esbjerg, Horsens, Hobro, Holstebro, Farum, Nakskov, Tilst, Varde, Grenaa, Køge, Tårnby, Brøndby, Kokkedal, Lystrup, Kolding, København, Lyngby, Stenløse, Hedensted, Risskov, Haslev, Korsør, Rødovre, Lillerød, og Aalborg, .\nClick-and-collect ift. gitter til væg er tilgængeligt i de fleste områder af Danmark: Sjælland (Hovedstaden, Bornholm, Østsjælland, Nordsjælland, Vestsjælland, Amager, Midtsjælland, Falster, Lolland, Sydsjælland), Fyn (Nordfyn, Vestfyn, Østfyn, Sydfyn, Midtfyn) og Jylland (Midtjylland, Sønderjylland, Vestjylland, Syddanmark, Nordjylland, Sydjylland, Østjylland).\nNår vi kigger i data er det tydeligt, at mennesker mange gange søger efter fx køb gitter til væg og gitter til væg tilbud. Derudover oplever vi tit internet shoppere søge bl.a. billig gitter til væg, gitter til væg priser og gitter til væg online, plus de kendte byggekæder som Davidsen, Stark, XL-Byg, Harald Nyborg, 10-4, Bygma, Bauhaus, Jem og Fix og Silvan.\nGode tilbud på gitter til væg\nDet er efterhånden ret så let gængeligt for forbrugerne at søge sig frem til priser på billige gitter til væg online fra diverse internet webshops, og følgelig har flertallet af internet webshops ikke kunne slippe for at nedskære udsalgspriserne på gitter til væg markant, og ydermere love billig levering.\nMen det kan imidlertid være lønnende at eftergå indtil flere forhandlere på nettet efter udsalg og tilbud på gitter til væg online inden du placerer ordren, så du er garanteret at modtage den prisbilligste pris. Kig ikke bare hos de gængse byggekæder som Bauhaus, Stark, Davidsen, Bygma, Silvan, XL-Byg, 10-4 og Jem og Fix.\nMan skal blot være omhyggelig med, at såfremt en internet butik afhænder billige gitter til væg online til en pris der anses for uendeligt beskeden, så burde det mange gange være et tegn på en uærlig internet forhandler. Kortkøb er på den anden side omfavnet af en lov, som beskytter os overfor bedrageriske netbutikker.\nVi anbefaler generelt bestillinger med kort eller mobilbetaling. Som alternativ bør du drage fordel af en afdragsløsning som f.eks. ViaBill, hvis du gerne vil afdrage prisen på gitter til væg over flere uger. Dette tilbydes som regel i niche webshops, men ikke de store byggemarkeder som for eksempel Stark, Davidsen, Jem og Fix, XL-Byg, Harald Nyborg, 10-4, Bauhaus og Silvan.\nNår der ses på tallene er det klart, at netshoppere typisk søger blandt andet gitter til væg priser og billig gitter til væg. Foruden dette oplever vi som regel mennesker efterspørge for eksempel køb gitter til væg, gitter til væg tilbud samt gitter til væg online.\nTrustpilot giver dig de facto gode genveje til at undersøge en lang række øvrige køberes evalueringer og af den grund slår vi et slag for, at du kigger nærmere på e-firmaets kritik forinden du handler billige gitter til væg online.\nFacebook fører til også i højeste grad troværdige metoder til at få indsigt i netbutikkens troværdighed. Foruden det er der en del online webshops hvor det er muligt at udfærdige en anmeldelse af ordreforløbet, hvilket også må drages fordel af til at afveje kundetilfredsheden.\nFør nogen bestiller billige gitter til væg online i en internet butik bør man når alt kommer til alt få overblik over butikkens vilkår, dog er det for det meste ikke særlig interessant, specielt ved de store byggecentre som Bygma, Silvan, Jem og Fix, XL-Byg, Stark, Davidsen, Harald Nyborg, Bauhaus og 10-4.\nAlternativet er at kontrollere om online forhandleren er støttet af e-mærket, eftersom det burde være et kendetegn for at internet shoppen efterfølger dansk lovgivning, foruden at online butikken en gang i mellem revideres af sagkyndige som er inde i lovene på området.\nDerudover tilbydes du genvej til at blive hjulpet, ifald du udsættes for problemer ved din bestilling af gitter til væg. I øvrigt tilrådes det at du er påpasselig med de mest basale betingelser der kan have indflydelse på bestillingen af gitter til væg online, fx hvilken byttepolitik internet butikken garanterer.\nPå grund af dette er det tillige vigtigt, at man til enhver tid sikrer sin faktura e-mail, så man når som helst kan påvise sin bestilling af gitter til væg, uagtet om man handler ved Davidsen, Silvan, Harald Nyborg, Bauhaus, Jem og Fix, Stark, 10-4, XL-Byg eller Bygma.


Anders Samuelsen kalder DRs beslutning om at lukke DR UnderholdningsOrkestret for usaglig og et forsøg på at afpresse politikerne. »Spekulationer ud af den blå luft,« siger DRs bestyrelsesformand.\nDR UnderholdningsOrkestret spiller Musik til Hobbitten i DRs Koncerthus, 2009. Arkivfoto: Teitur Jonasson Fold sammen\n»Et forsøg på at afpresse politikerne.«\nSådan tolker Liberal Alliances leder, Anders Samuelsen, DRs beslutning om at lukke DR UnderholdningsOrkestret med årets udgang.\n»Det er en skandale, at DR, som har et budget på over tre milliarder kroner, påstår, at man ikke kan spare andre steder end her. Selvfølgelig kan man det, hvis man vil,« siger Anders Samuelsen.\nHan mener ikke, at DRs direktion og bestyrelse har et sagligt argument for lukke orkestret, men blot ønsker at lægge pres på det politiske system.\n»Hvis man synes, at DR UnderholdningsOrkestret er begyndt at lyde for meget som DR SymfoniOrkestret, sådan som man siger, så kunne man jo bare redefinere dets opgaver. DR ved udmærket godt, at når man skærer underholdningsorkestret væk, så træder man en del af det politiske system over tæerne, og at der i efteråret skal forhandles en ny public service-kontrakt for DR. DR forventer, at politikerne nok kræver, at orkestret ikke må lukkes, og at kulturministeren så finder en pulje, som hun giver til DR, som så har undgået at spare,« siger Anders Samuelsen.\nDR-formand: Saglig plan\nDRs bestyrelsesformand, Michael Christiansen, afviser blankt kritikken.\n»Det er spekulationer ud af den blå luft. Vi skal spare 161 millioner kroner, og de 20 millioner kroner tages fra kulturområdet. Der bliver bl.a. også nedlagt 30-40 journaliststillinger i nyhedsafdelingen, og der nedlægges mange stillinger blandt det tekniske personale, men det taler man ikke om. Medierne er fokuseret på denne ene del i en meget stor spareplan,« siger Michael Christiansen.\nHan siger, at det ikke er muligt at spare på orkestre ved f.eks. at halvere dem. Man har dem, eller også han man dem ikke. Derfor har DRs ensembler – DR SymfoniOrkestret, DR PigeKoret, DR Big Bandet, DR Vokal Ensemblet og DR UnderholdningsOrkestret – i de år han har siddet som formand – og det samme gælder i hans forgængers tid – været fritaget for besparelser.\n»Ensemblerne har med god grund været fredet i rigtig mange år, fordi man har sagt, at hvis man skærer i dem, så skærer man i arvesølvet, men man kan ikke blive ved med at skære i nyhedsafdelingerne og teknikken. Så der ligger intet som helst taktisk i vores beslutning, og vi lægger ikke pres på politikerne,« fastslår Michael Christiansen.\nHan siger, at økonomiplanen ud over de sparekrav og krav til nye satsninger, som politikerne har pålagt DR i den nye medieaftale, indeholder en række strukturelle besparelser, så DR teknisk kan omstille sig til fremtiden.\n»Så jeg kan roligt sige, at økonomiplanen ikke er en politisk præget pressionsbesparelse. Det er en afbalanceret besparelse ud over hele DR. Ansvarlige politikere kan vel ikke drømme om at lave om på beslutningerne,« siger Michael Christiansen.\nHan oplyser, at DR sparer 30 millioner kroner årligt ved at lukke DR UnderholdningsOrkestret, men til gengæld bruger man ti millioner på den nye musikplan, som skal udmøntes på det næste bestyrelsesmøde.\nOgså Ole Hyltoft, medlem af DRs bestyrelse, udpeget af Dansk Folkeparti, afviser, at DR har lukket DR UnderholdningsOrkestret for at presse politikerne.\n»Sådan ser jeg ikke på det. For mig at se handler det om, at det her er en nem klump at tage, når man skal gennemføre besparelser. Det er en administrativ, DJØF-beslutning,« siger Ole Hyltoft, som er imod lukningen af orkestret, som han kalder fremragende.\n»De står og klapper med hænder over hovedet i Wien, når orkestret spiller dernede. Fejlen er, at man har ladet det spille et wienerklassisk repertoire i stedet for at spille den danske kulturarv, som det er sat i verden for: Hartmann, Emil Horneman, Kuhlau, Kai Normann Andersen, Teddy Petersen osv. Lukningen af DR UnderholdningsOrkestret er et lodret angreb på den musikalske kulturarv, som i forvejen er forsømt i DR. Man kunne bevare orkesteret, hvis man havde sagt, at det ikke længere skulle spille Mozart og Beethoven, men et dansk repertoire,« siger Ole Hyltoft.\nLukningen af DR UnderholdningsOrkestret har vakt stor debat med masser af læserbreve og kritik fra bl.a. Dansk Folkeparti og de Konservative, som har luftet tanken om at tage lukningen op i forbindelse med de kommende forhandlinger i Kulturministeriet om en ny public service-aftale for DR.\nKastholm: DR underminerer sig selv\nClaes Kastholm Hansen, der er kommentator på Berlingske og tidligere medlem af Det Kongelige Teaters bestyrelse, er »vildt uenig i beslutningen om at fyre underholdningsorkestret«.\n»Det er ikke en saglig, men en taktisk beslutning, der skal bruges mod politikerne, fordi man grundlæggende ikke vil acceptere besparelserne, som er for pebernødder at regne set i forhold til DRs budget. Med den strategi, der lægges for dagen i DR, underminerer DR ganske stille sig selv som vores største kulturbærende institution. Det er konsekvent de mest lødige aktiviteter, DR nedlægger, Radioteatret, radiomontagen, skuespilleroplæsningen, den redaktionelle kernefaglighed, og det gør man, fordi man satser på at konkurrere med de kommercielle kanaler om det helt brede underholdningsstof,« siger Claes Kastholm.\nKulturminister Marianne Jelved (R) vil ikke blande sig i DRs nye økonomiske plan, som lukningen af DR UnderholdningsOrkestret er en del af.\n»De politiske rammer for DRs udadvendte aktiviteter fastlægges som bekendt i den public service kontrakt for perioden 2015-2018, som skal forhandles på plads her i efteråret. Derfor kan jeg ikke foregribe de politiske drøftelser om public service-kontrakten,« siger Marianne Jelved.


Kalejdoskopdamen der vil gøre det rigtige | BizStory\n“Mine forældres tilgang var: Du må gøre, hvad du vil – du vil sikkert være god til det.”\nKalejdoskopdamen, der vil gøre det rigtige\n”I det rigtige forstås det, som kan mærkes. Enten har man en ideologi, eller også er man populist. Verden bliver ikke inspireret af det ensrettede. Colonel sagde: »Kunstnerne er et termometer i verdens røv«. Det er ikke rart at få taget temperaturen, men det er nødvendigt.”\nSimon Maegaard, Bizstory\nFremtid, Iværksætteri, Kultur, Uddannelse\nBizstory har mødt den farvestrålende Kulturagent Mia Broe Jakobsen, som lever af at rejse rundt fra bibliotek til bibliotek i Danmark og inspirere børn med interaktivt teater. Hun har uddannelsen til at gå den lige vej, og har da også siddet i en fast lederstilling, men noget andet trak mere. I dag er hun selvstændig, og produktet er hende selv. Vi har mødt den krøllede ildsjæl til en snak om de eksistentielle emner i tilværelsen og forsøgt at tage temperaturen på vores uddannelseskultur – et hårdkogt emne, som kalejdoskopdamen fra Vejle – på nærmest Blackman’sk vis – har kolde og kontante svar på.\nHvordan bliver man til noget eller nogen, når dit produkt er lig med dig selv?\n”Det ville være fedt, hvis man selv kunne styre hvor meget– og specielt hvad man laver, men det kan man ikke som iværksætter. Man må tage det sure med det søde lige meget hvilken vej, man har valgt.”\nKan du adskille dig fra dit produkt, som er dig selv?\n”Jeg lader mig inspirere af Aristoteles fire mennesketyper. Jeg har identificeret mig selv med sangvinikeren (den flyvske type) og melankolikeren. Sidstnævnte kræver en del lysterapi og D-vitamin, men den giver også en særlig dybde, fordi den er langsom. På den måde udligner de 2 typer hinanden, og der opstår harmoni.”\nMange ledere ville man i den græske filosofi forbinde med kolerikeren – er du ikke netop din egen leder?\n”Jeg hár oplevet kolerikeren blomstre op i mig, dengang jeg fungerede som leder på Vejen bibliotekerne. Under ansættelsen deltog jeg i en lederuddannelse på IBA erhvervsakademi. De mange koleriske typer på holdet fik mig til at tænke: ”Hvis de kan, så kan jeg også!”\nKunne dine medkursister lære noget af dig?\n”Det tror jeg bestemt. Jeg holdte blandt andet et oplæg om værdibaseret ledelse – det med at fremelske det bedste i folk igennem frihed til at udfolde sig under ansvar. Det blev godt modtaget.”\nHar du altid været typen, der tog udfordringer op?\n”Mine forældre sagde altid: Du må gøre hvad du vil – du vil sikker være god til det.”\nMias svar minder mig om forgangne uges samtale på Messenger, hvor hun udtrykte sin frustration over de etablerede institutioners magt til at blåstemple ”den gode smag”, citat:\n”Efter dagens afslag fra dumme Gyldendal, overvejer jeg at lave mit eget forlag. Der er grænser for, hvor mange afslag man kan holde til på en uge uden at begynde at kæmpe tilbage. Jeg drømte for nylig, da jeg havde influenza og feber, om forlaget Ea Saga. Det var en meget livagtig drøm, og det var et meget cool forlag, der udgav alle de rigtige ting.”\nHvad eller hvem er Ea Saga?\n”Det er mit forlag, som bygger på grundfortællingen om, hvor vi kommer fra.”\nHvordan definerer du ”de rigtige ting”?\n”I min tid som børnebiblioteksleder sad jeg, blandt andet, med ansvaret for indkøb af børnebøger. Jeg oplevede, hvor udvandede og kommercielle forlagene er blevet. Jeg tænkte ofte: Det kan jeg sku gøre bedre. I det rigtige forstås, det som kan mærkes. Enten har man en ideologi, eller også er man populist. Verden bliver ikke inspireret af det ensrettede.”\n”Jeg vil bare gerne have mine ord ud i verden og ikke vente på, at parnasset synes, jeg har fortjent at komme igennem et lille nøglehul”\nKan kunst forbedre demokrati?\n” Colonel sagde: ”Kunstnerne er et termometer i verdens røv”. Det er ikke rart at få taget temperaturen, men det er nødvendigt.”\nBurde politikere lytte mere til kunstnere?\n”Nej, men til hjertet!”\nIgen kastes undertegnedes tanker tilbage på Messenger korrespondancen fra forleden, hvor Mia citerede et aktuelt dansk pionerband med en poetisk nerve:\n”Jeg vil gerne »være nogen lige nu ikke vente på nogen men være nogen« –og jeg har ikke brug for at være en stjerne. Jeg vil bare gerne have mine ord ud i verden og ikke vente på, at parnasset synes, jeg har fortjent at komme igennem et lille nøglehul. (Citeret tekstbid fra sangen Stjerne på Himlen med Minds of 99)”\nMen tilbage til mit første spørgsmål, hvornår er man så nogen eller noget?\n”Det uforløste er et drive – det vigtigste er at ens arbejde er spændende, giver mening og er sjovt. Når man deler noget, som har betydning, mærker man verden. Det er børn gode til, og det burde voksne også blive.”\n”Pludselig kom der en pige ud, som begejstret pegede tilbage imod bygningen, hun netop havde forladt og udbrød glædesramt: »Se mit kunstmuseum«”\nHvordan kan vi støtte vores børn i at bevare deres sanser og nysgerrighed?\n”Vi må inspirere voksne mennesker til at blomstre. Det handler om at så et frø i barnets bevidsthed, inden kasserne er trukket alt for tungt ned over hovederne på dem. Vi må fremelske innovation for vor fælles fremtids skyld.”\nHvad vil det sige at være kulturagent?\n”’Kulturagenten’ betyder, at jeg betragter kulturen som sprogkoder, der kan tydes ved hjælp af social interaktion. Det er min fornemmeste rolle at facilitere denne proces. Lad mig give dig et eksempel fra den virkelige verden: På et tidspunkt stod jeg med en flok skolebørn udenfor et kunstmuseum. Pludselig kom der en pige ud, som begejstret pegede tilbage imod bygningen, hun netop havde forladt og udbrød glædesramt: »Se mit kunstmuseum« – det er indbegrebet af inklusion! Det kalder jeg medborgerskab – det kalder jeg for kulturens velsignelse!”\nHvad er det mærkeligste, du har på dit kontor?\n”En tigermaske, som egentlig er en rygsæk. Den brugte jeg til et fotoshoot, hvor jeg var en fantasi-ven. Det kunne også være mine mange spilledåser, som jeg skal bruge til et kommende sansecirkus med musik. Jeg har også et billede af mig selv som 5-årig i bikini. Jeg ser på det, når jeg skal huske den glade pige indeni, som ikke var spoleret af for megen sidde ned på skolebænken.”\nHvis du ikke skulle bekymre dig om penge, hvad lavede du så lige nu?\n”Så lavede jeg mere af det, jeg gør nu, men med mere fokus på de helt skøre og skæve ting. Jeg ville også lave mere med voksne. Evt. noget streetart, som overskred nogen af deres grænser – voksne er lukkede, så det er svært, men det lykkedes mig en gang i Børkop med nogle ældre mennesker. De åbnede op og begyndte at lege – det var skønt.”\n”Jeg har flere. Men den første jeg kommer til at tænke på, er den fabelagtige Emeli fra Montmartre, for hende kan jeg identificere mig med. For hende er det interessante ved en person særhederne – de ting som vi andre overser. Det handler om eventyret i hverdagen.”\nLæs Forrige StoryAt gøre det rigtigt eller gøre det rigtige\nLæs Næste StoryLyst til at stå op før vækkeuret ringer


Lækre hjememlavede pastiller med smag ala skumbanan - Urtegaarden\n› Banan pastiller\nMængde: 330 g\nHoldbarhed: 3 uger\n4 g æggehvidepulver ØKO\n23 ml/g lunkent vand\n1 ml bananaroma\n1 ml honninggul slikfarve\n250 g fondantpulver\n120 g mørk chokolade ØKO\n1 skål, der kan hænge på kanten af gryden\nLav fondantmassen: Pisk æggehvidepulver og lunkent vand sammen i røreskålen. Tilsæt bananaroma og rør godt sammen\nTilsæt ca. halvdelen af fondantpulveret og ælt det godt sammen. Fortsæt med at tilsætte fondantpulver til blandingen kan æltes, uden at den klæber til fingrene\nDel i 4 dele og rul hver del til en pølse med en tykkelse på cirka 1 cm. Skær pølserne i stykker af ca. 2 cm. Rul stykkerne til kugler og tryk dem flade med en gaffel\nLad pastillerne tørre 20-30 min på bagepapir. Vend dem og lad dem tørre yderligere 15-20 min inden de overtrækkes med chokolade\nLav overtrækket mens pastillerne tørrer: Smelt 2/3 af chokoladen over vandbad ved at placere skålen med chokolade på kanten af gryden med vand. Opvarm langsomt under omrøring til 55 °C. Vandet må ikke koge eller røre bunden af skålen\nTag skålen af varmen og tilsæt den sidste 1/3 af chokoladen og rør til den er ensartet. Afkøl til 29-30 °C under omrøring for derefter at opvarme til 31-33 °C På den måde fås en perfekt blank chokolade\nOvertræk pastillerne og lad chokoladen størkne inden pastillerne lægges i en kagedåse e.l.\n1 × 20 g DKK 39,00\n3 × 100 g DKK 49,00\nPynt de overtrukne pastiller med glimtende farver, som vinrød, guld eller sølv. Eller lav mønstre med hvid eller mælkechokolade


På et tidspunkt begynder den berømte platform at brænde så meget under fødderne, at det bliver tvingende nødvendigt at flytte sig, hvis ikke det skal gå galt. Billedet passer meget godt på den situation, Morsø Kommune stod i for noget tid siden på social- og sundhedsområdet. Tidligere benyttede de et ældre fagsystem fra en af markedets mindre leverandører. Det gik udmærket i en del år, men med tiden kunne løsningen ikke længere leve op til kommunens funktionelle eller brugervenlighedsmæssige behov, og så var det på tide at sige stop og finde en anden løsning. Det fortæller Henrik R. Christensen, som er direktør for Social, Sundhed og Beskæftigelse i Morsø Kommune.\n“Efter en markedsafdækning kom vi hurtigt frem til en beslutning om at implementere KMD Nexus. KMD varetager i forvejen mange af vores store fagsystemer. Det gør de godt. De er gode til hele tiden at optimere de løsninger, vi har, og hvis der er noget, der ikke fungerer, skal vi ikke igennem mange forskellige systemleverandører, men behøver kun ringe et sted hen for at få hjælp. Derfor var vi også trygge ved at fortsætte og udbygge samarbejdet med KMD,” siger han.\nKMD varetager i forvejen mange af vores store fagsystemer. Det gør de godt. De er gode til hele tiden at optimere de løsninger, vi har, og hvis der er noget, der ikke fungerer, skal vi ikke igennem mange forskellige systemleverandører, men behøver kun ringe et sted hen for at få hjælp.\nHenrik R. Christensen, Direktør for Social, Sundhed og Beskæftigelse i Morsø Kommune\n“Derudover giver valget af KMD Nexus os en sikkerhed for, at den løsning hænger godt sammen med mange af vores andre KMD-løsninger. Systemsammenhængen gør integrationerne mere smidige, og for brugerorganisationen giver det en stor genkendelighed både i interfacet og i funktionaliteten på tværs af systemerne.”\nBI bliver et styringsværktøj\nEt andet væsentligt element i Morsø Kommunes systemopgradering på social- og sundhedsområdet var et ønske om at bruge flere data aktivt som grundlag for at træffe bedre ledelsesbeslutninger.\n“Vi ville gerne have en mere struktureret tilgang til data og Business Intelligence, så vi kan få mere solid beslutningsstøtte – både i forhold til egne administrative processer, men også i forhold til den information vi leverer til det politiske niveau i kommunen,” siger Henrik R. Christensen og uddyber:\n“Med BI-modulet til KMD Nexus får vi mulighed for lynhurtigt at spotte, hvis noget udvikler sig i en positiv eller negativ retning. Hvor meget tid bruger vi per borger indenfor et givent område? Hvilke ydelser leverer vi og i hvilket omfang? Hvis vi eksempelvis kan se, at vores tidsforbrug per borger indenfor hjemmeplejen stiger markant, kan det være, at vi skal fokusere mere på den rehabiliterende indsats og så fremdeles. Vi bruger som kommune mange velfærdskroner på social- og sundhedsområdet, og derfor er vi også forpligtiget til at bruge pengene så effektivt som muligt.”\nVi bruger som kommune mange velfærdskroner på social- og sundhedsområdet, og derfor er vi også forpligtiget til at bruge pengene så effektivt som muligt.\nUdover et skarpere og mere solidt beslutningsgrundlag skal effekten af KMD Nexus-implementeringen på tværs af sundhed-, PPR-, ældre-, handicap-, og socialområdet gøres op i mere effektive arbejdsgange for de medarbejdere, der får en langt mere komplet, men samtidig simpel systemunderstøttelse af deres arbejdsopgaver.\n“Det vil være noget så lavpraktisk, som at vi ikke længere skal foretage den samme journaliseringsopgave i to systemer, men nu kan gøre det ét sted, og så kan informationen tilgås af forskellige kollegaer. Det kommer i sig selv til at øge vores datakvalitet, at vi ikke længere skal dobbelthåndtere den samme opgave,” siger Henrik R. Christensen og slutter:\nDet vil være noget så lavpraktisk, som at vi ikke længere skal foretage den samme journaliseringsopgave i to systemer, men nu kan gøre det ét sted, og så kan informationen tilgås af forskellige kollegaer. Det kommer i sig selv til at øge vores datakvalitet, at vi ikke længere skal dobbelthåndtere den samme opgave,\n“KMD Nexus er en investering i fremtiden. Med en gennemtestet platform og med KMD som leverandør bliver vi i stand til at implementere nye teknologier hurtigt og effektivt. Vi er eksempelvis allerede godt i gang med at bruge videomøder på flere måder, og vi anvender også mobilapps til dokumentationsopgaver helt tæt på borgerne ude i deres hjem og på plejecentrene. Den form for fremtidssikring, hvor vi på den ene side lever op til de krav, vi skal, og hvor vi på den anden side lægger sporene til vores kommende it-udvikling, var et væsentligt kriterie i valget af KMD Nexus.”\nDen form for fremtidssikring, hvor vi på den ene side lever op til de krav, vi skal, og hvor vi på den anden side lægger sporene til vores kommende it-udvikling, var et væsentligt kriterie i valget af KMD Nexus.\nDyb sammenhæng mellem KMD og Sekoia skal styrke den borgernære pleje i Kolding Kommune\nSorø Kommune optimerer og effektiviserer økonomistyringen med nye værktøjer i KMD Nexus\nTrin for trin mod et åbent Danmark\nVi begyndte med en vatpind i halsen. Siden er vatpinden i næsen blevet hverdag. Men hvordan sikrer vi egentlig, at alle test bliver registreret korrekt, så Danmark kan holde pandemien i stram snor? Og så vi trin for trin får vores liv tilbage? I KMD har vi en - afsprittet - finger med hele processen.


beton (Miljø) | Gyldendal - Den Store Danske\nLink til "beton (Miljø)"\nArbejdsmiljøproblemer i forbindelse med betonarbejde er specielt knyttet til cementen og til anvendelsen af kvartsholdige tilslag. Beton er stærkt basisk efter blanding, og nogle cementer indeholder vandopløselige chromater. Begge dele kan give eksem. Cement skal derfor chromneutraliseres ved tilsætning af jernsulfat. Friske betonprodukter kan give hudirritation fra de slipmidler (formolier), der er anvendt for at få betonen til at slippe formen.\nDen hærdnede beton er næsten miljøneutral, men ved boring eller skæring kan tilslaget findeles og afgive kvartsstøv til luften. Beton afgiver, ligesom andre materialer fremstillet af jord og sten, luftarten radon, der spaltes under dannelse af andre radioaktive produkter. Ved normal brug og udluftning bliver koncentrationen af radon ikke særlig høj, men fx i uudluftede kældre kan koncentrationen blive så stor, at den regnes for skadelig. Det meste radon kommer dog fra undergrunden. Beton påvirker i øvrigt ikke indeklimaet direkte, men da beton er meget tæt over for luftarters diffusion, kan manglende udluftning give problemer, fx med fugtighed som følge af manglende luftskifte.\nBeton, hvor der er taget miljøhensyn ved sammensætningen, kaldes grøn beton. Her anvendes kun i nødvendig og tilstrækkelig mængde den mest miljøvenlige cementtype, idet der tages hensyn til CO2-emissionen ved fremstillingen. På verdensplan udgør CO2-emissionen fra cementproduktion ca. 5% af den samlede CO2-emission.\nChristian Munch-Petersen: beton (Miljø) i Den Store Danske, Gyldendal. Hentet 11. november 2019 fra http://denstoredanske.dk/index.php?sideId=46511


Maria R. Gjerding: Naturlovgivningen i Danmark handler stort set om alt andet end natur - Altinget: Miljø\n23. februar 2021 kl 02:00\nMaria R. Gjerding: Naturlovgivningen i Danmark handler stort set om alt andet end natur\nDEBAT: Akkurat som vi skal have klimabelastning ind i al lovgivning, skal effekten på biodiversitet fremover også have sit lod i vægtskålen, mener Maria Reumert Gjerding.\nDet skal gøres attraktivt at tage vare på naturen og de truede arter, skriver Maria Reumert Gjerding. Foto: Philip Davali/Ritzau Scanpix\nGamle træer og buske ryddes i en forfærdende fart i det åbne land. For alt det grønne på Danmarks ofte ældgamle diger står fuldstændigt ubeskyttet mod motorsavene, der efterlader ugler, spætter, spurve, vilde blomster og det dyrkede lands små mårdyr hjemløse.\nTil gengæld er det en lovjungle at få lov at plante træer på bare marker for at etablere skovlandbrug og ad den vej beskytte biodiversitet og klima. Lyder det skørt? Det er det også.\nDerfor ser jeg ekstremt meget frem til det loveftersyn, regeringen har lovet i forbindelse med natur og biodiversitetspakken fra 2020. Det er helt afgørende, at alle ministerier inddrages, for akkurat ligesom vi skal måle klimabelastning ind i al lovgivning, skal effekten på biodiversitet fremover også have sit lod i vægtskålen.\nDet skal den fordi, naturen herhjemme er i en fortvivlende ringe tilstand og alle ministerier, kulturministeriet, kirkeministeriet, forsvarsministeriet, finansministeriet og så videre sætter alle sammen et aftryk på naturen. Og det betyder noget, når flere tusinde arter er truet af udryddelse, og vores natur og økosystemer forringes og samtidig mister evnen til at modstå klimaforandringerne.\nIngen lov om vigtige levesteder\nÅrsagen er konstateret af forskerne tusinde gange: Der er for lidt natur, i for ringe kvalitet og med for ringe sammenhæng. Men jeg tør godt pege på endnu en medvirkende årsag.\nI dag handler naturlovgivningen i Danmark stort set om alt andet end natur, men i stedet om afledning af vand, jagt, skovbrug, landbrug og så videre.\nJagtloven tilgodeser ikke selv truede arter. Man kan for eksempel regulere truede arter som husmår og ildere de steder, hvor man opfostrer skydefugle som fasaner og ænder i volierer. Det bør være en selvfølge, at den mulighed nu hører op, hvis Rødlisten skal tages alvorligt.\nArternes levesteder nyder heller ikke førsteprioritet i lovgivningen. Det kunne være de førnævnte diger, der er beskyttet efter museumsloven, mens alt det, der vokser på dem, står ubeskyttet.\nDer er simpelthen ingen lov om disse vigtige levesteder for en række truede arter som for eksempel mårdyr mellem de store produktionsmarker. Derfor ryger de i ovnene på den lokale fjernvameforsyning, og det er indtil videre ikke lykkedes at få hverken Kulturministeriet eller Miljøministeriet til at gribe ind.\nBarrierer for naturen\nSamtidig er der decideret naturødelæggende regler. For eksempel omkring de 100 millioner kroner, der hvert år gives i tilskud til at sikre afgræsning af vores mest værdifulde lysåbne naturarealer. Men er arealet ikke græsset i bund i september, når kontrolløren kommer forbi, så sættes der en brakpudser ind.\nDet er mig totalt ubegribeligt. For både den hårde græsning såvel som brakpudsningen fjerner de blomster, der er fødegrundlag for sommerfugle og bier, og betyder, at der slet ikke er føde nok til at have helårsgræssende dyr, selvom netop helårsgræsning er råd nummer et fra alle biodiversitets-eksperter.\nAf alle mennesker i dette land har Mette Frederiksen magten til at få samtlige ministerier til at tage handsken op og indrette Danmarks lovgivning, så naturen får en langt stærkere stemme.\nFrygten for, at EU's kontrollanter ikke er tilfredse med den naturpleje, landmanden udfører, fremgår også af det notat, landbrugets videnscenter Seges i 2020 har udarbejdet efter at have gennemført en række workshops med produktionslandmænd, naturplejere, natur-/planteavlsrådgivere og kommunale naturmedarbejdere.\nFokus var de barrierer, de hver især mener, der eksisterer for at passe på naturen på landbrugsarealet. Jeg mener, det notat er pligtstof for alle politikere, der oprigtigt ønsker fremme biodiversiteten.\nEt helt centralt emne i undersøgelsen er frygten for, at et landbrugsareal får så god natur, at det bliver omfattet af § 3-beskyttelse. Den lader vi lige stå et øjeblik...\nEt tredje fokuspunkt fra de gode workshops er, at EU-støtteregler generelt afspejler landbrugsdrift og ikke naturdrift. Der skal være bestemte plantearter, der må ikke være for mange træer og buske, og der skal være en såkaldt aktivitet på arealet. Så er det jo ikke underligt, at det er gået så galt for arterne i agerlandet.\nVi genkender det hele i Danmarks Naturfredningsforening og vi kan også tilslutte os det problematiske i, at for eksempel skattesystemet er en effektiv stopklods for landmandens ønske om at have natur på sin ejendom. For ønsker en landmand at omlægge marginal landbrugsjord til natur risikerer hun at få op mod en firdobling af skatten på sin jord. Det er da en mur, de færreste lodsejere kan forcere, uanset hvor meget godt, de ønsker gøre for naturen.\nKaare Dybvads opgave er at rette op på den store misforståelse om landbruget og livet på landet\nGennemgå loven minutiøst\nOg så er der lige eksemplet med de nye diverse landbrugssystemer, der som grundprincip arbejder med naturen og ikke mod den. Her forlanges det af Landbrugsstyrelsen, at træerne står i en bestemt tæthed og på lige rækker for at få de tilskud, almindelige bedrifter kan indkassere.\nMen det er jo ikke for eksempel skovlandbrugenes natur - tværtimod skal markerne her være en blanding af afgrøder, frugttræer og dyrehold, fordi det tilsammen giver natur og klimafordele. Men den mangfoldighed forvirrer tilsyneladende systemerne.\nOpgaven må nu være at gennemgå lovgivningen minutiøst og med biodiversitetsbrillerne solidt plantet på næseryggen. Se på regler for øremærkning, regler for hold af heste, lov om drift af landbrugsjord, mark- og vejfredsloven, skovloven og færdselsloven for bare at nævne yderligere nogle.\nFor det skal naturligvis ikke være en straf at huse gulspurve, markfirben og hasselmus. Vi skal tværtimod gøre det attraktivt at tage vare på naturen og de truede arter.\nJeg hæfter mig ved, at statsministeren selv har nævnt det sørgelige i, at tre millioner småfugle er forsvundet alene i hendes levetid. For af alle mennesker i dette land, har Mette Frederiksen magten til at få samtlige ministerier til at tage handsken op og indrette Danmarks lovgivning, så naturen får en langt stærkere stemme. Og det er helt afgørende, hvis vi også skal høre fuglene synge talrigt i fremtiden. Det må aldrig være en straf at huse gulspurve, markfirben og hasselmus. Lad os komme i gang.\nLovgennemgang på naturområdet


Ukendt kvinde stjal opmærksomheden ved Golden Globes - TV 2\n07. jan. 2019, 10:29\nNatten til mandag dansk tid blev den 76. udgave af Golden Globe Awards afholdt. Foto: Handout / Ritzau Scanpix\nDen røde løbers største stjerne var hverken nomineret til en pris eller medvirkende i en film.\nFilmlærredets største stjerner blev natten til mandag hyldet ved prisuddelingen Golden Globe Awards.\nPå den røde løber blev skuespillerne som sædvanligt badet i fotografernes blitzlys. Men trods stjernernes perfekte poseringer og ekstravagante kjoler var det en ukendt kvinde, der stjal spotlyset.\nI baggrunden på mange af billederne fra den røde løber kan man nemlig se hende i en blå kjole. Hun kigger direkte ind i kameraet med et lille smil og holder en bakke med vandflasker.\nfiji water girl is feeling herself tonight honey ! work miss thing #GoldenGlobes pic.twitter.com/aebrhU9zZY\n’The fiji water girl’\nPå Twitter er kvinden blevet døbt ’the fiji water girl’ efter navnet på de vandflasker, hun står med.\nTwitter-brugere spekulerer i, hvem den mystiske baggrundskvinde er, og om hun bevidst ’photobomber’ stjernerne, eller om hun tilfældigt bare er blevet bedt om at dele flasker ud i netop det område, hvor stjernerne ankommer til prisuddelingen og får taget billeder og giver interviews til medierne.\n’Photobombing’ er et amerikansk udtryk for at ødelægge eller overtage andres billede ved pludselig at posere i baggrunden.\n'Den mærkeligste dag i mit liv'\nPå Twitter var brugerne hurtige til at oprette en profil med navnet 'Fiji water girl', hvor der deles billeder af store skuespilstjerner, mens kvinden med vandflaskerne står i baggrunden.\nNogle amerikanske medier mener at have identificeret kvinden som modellen Kelleth Cuthbert fra Los Angeles. En Instagram-profil i Kelleth Cuthberts navn viser et billede af hende fra Golden Globes, og på Facebook skriver modellen, at hun har haft ’den mærkeligste dag i sit liv.’\nFirmaet Fiji Water, der er officiel sponsor af vand ved prisuddelingen, er naturligt nok glade for opmærksomheden.\n- Vi er så glade for, at alle snakker om vores vand, skriver de på Twitter.\nVindere af Golden Globe Awards 2019


Persondata beskyttelse – DELA-CRUZ Ejendomme\nLæs her om hvordan vi værner om dine personlige data\nDELA-CRUZ Ejendomme´s behandling af personoplysninger\nI det følgende kan du læse hvordan DELA-CRUZ Ejendomme behandler dine personoplysninger.\nVi anvender de oplysninger, som du giver os, for at kunne opfylde og servicere lejeaftalen med dig på bedste vis.\nDELA-CRUZ Ejendomme er dataansvarlig og sikrer at behandlingen af dine personoplysninger sker i overensstemmelse med gældende databeskyttelseslovgivning.\nTelefonnummer: 7027 8383\nI forbindelse med indgåelse af en lejeaftale registrerer vi de oplysninger, som du selv afgiver til os i lejeaftalen mv. Vi behandler disse oplysninger for at kunne administrere og betjene dig som lejer samt for at overholde gældende lovgivning. Det omfatter som udgangspunkt følgende oplysninger på lejer: kontaktoplysninger, kontonummer og evt. oplysninger om antal familiemedlemmer samt i visse tilfælde helbredsoplysninger (for eksempel oplysninger om handicap), hvis det er nødvendigt og relevant for lejeforholdet.\nOplysninger indsamlet i forbindelse med overvågning\nDer benyttes ikke TV overvågning.\nI forbindelse med tilmelding til forsyningsvirksomheder har vi behov for at modtage og videregive dit personnummer til forsyningsvirksomhederne (vand, varme og el). Personnummeret anvendes af forsyningsvirksomheden til at foretaget en entydig identifikation af dig. Foretager trediepart udlæg i depositum i forbindelse med ubetalt gæld optaget af lejer, bruges her tillige lejers personnummer til entydig identifikation.\nOplysninger om besøg på hjemmesiden dela-cruz.dk\nOplysninger om hvilke dele af hjemmesiden der besøges, opsamles i logfiler sammen med IP-adresser. Oplysningerne anvendes til optimering af de besøgendes brug og oplevelse af hjemmesiden.\nUdvalgte medarbejdere har adgang til de indsamlede oplysninger. Oplysningerne anvendes til og videregives i form af statistikker mv., uden angivelse af individuelle IP-adresser. Formålet med bearbejdelsen af statistik hentet fra cookies er at kunne tilbyde en bedre hjemmeside med optimal brugerflade.\nVi forbeholder os retten til at foretage ændringer i denne privatlivspolitik fra tid til anden. Ved væsentlige ændringer vil du modtage den nye, opdaterede version pr. email, med mindre du har afmeldt dig mail korrespondance – i fald bedes du henvende dig til os for at få udleveret den aktuelle version.


Der findes mange måder, hvorpå du kan nyde Leipzig, selvom du rejser på budget. Det er altid muligt at finde dine gåsko frem, snuppe et kort og tage turen til de områder, hvor ikke alt koster en formue. Rejsende i Leipzig synes især godt om de historiske seværdigheder, der er en god måde at opleve nærområdet på. Glem ikke at tage billeder, mens du besøger Naschmarkt og Leipzigs gamle rådhus, og tag gode minder med dig hjem, selvom du rejser på budget. Vores udvalg af budgetvenlige overnatningssteder gør Leipzig til en favorit blandt budgetbevidste rejsende, der leder efter en mindeværdig ferie. Der findes 67 billige hoteller i Leipzig at vælge mellem, som kun er et klik væk!\nHer finder du de rejsendes bedst bedømte budgetvenlige hoteller i Leipzig:\nVærelser i Mitte i komfortabel stil med komfortable senge\nHotel i centrum i Zentrum\nDisse værelser med familievenlig profil i Leipzig tilbyder terrasser\nVærelser i centrum i Leipzig med komfortable badekar


Jernved får forskere til at se på tilflytning | jv.dk\nJernved og Jernvedlund afholder landsbyuniversitet i kulturhuset, hvor to landdistriktsforskere holder oplæg i Jernved Kulturhus om, hvad der gør livet på landet tiltrækkende. Arkivfoto\nVed et "Landsbyuniversitet" i Jernved kommer to landdistriktsforskere og fortæller, hvad der gør livet på landet tiltrækkende for nye mennesker. Og Jernved inviterer andre landsbyer til at lytte med.\n14 maj 2019 kl. 10:58\nJernved: Efter et af de mange arrangementer i Jernved faldt snakken på "hvad der skal til, før man flytter til Jernved?", fortæller den lokale byrådspolitiker Kurt Bjerrum.\nNu har lokale kræfter sat sig for at få nogle kvalificerede svar, og inviterer derfor folk i både Jernved og andre af kommunes landsbyer til "Landsbyuniversitet", hvor man kan møde to aktuelle landdistriktsforskere, og høre dem tage temperaturen på livet på landet. "Landsbyuniversitet" holdes torsdag 23. maj kl. 19-20.30 i Jernved Kulturhus.\nHanne Tanvig er landdistriktsforsker ved Københavns Universitet, mens Annette Thuesen er hendes kollega fra Syddansk Universitet, og det er de to, der kommer til Jernved.\n- Vi har et par gode eksempler fra nyere tid, hvor børnefamilier er startet med at bo til leje i Jernved-Jernvedlund og efter en periode har valgt at købe hus i byen. Det er jo dejlige historier - og vi er ret glade for dem - særligt fordi det viser, at vi som samfund er blevet valgt til, siger Kurt Bjerrum og forklarer, at familierne er blevet boende, fordi de har oplevet de mange kvaliteter i foreningsliv og naturen omkring byen. Netop livskvalitet og begrebet "det gode liv" er tema for Annette Thuesens indlæg.\n- Vi læser i de landsdækkende aviser om ressourcestærke unge, der vælger bylivet fra og landsbylivet til – med fokus på ro og nærvær, det gode børneliv og økonomisk frihed. Den slags har vi også plads til, supplerer Louise Langschwager, som sammen med Kurt Bjerrum har taget initiativ til aftenen.\nOg tendensen omkring ung udflytning vil Hanne Tanvig fra Københavns Universitet behandle.\nDet er gratis at deltage, da arrangementet har fået støtte af Esbjerg Kommunes lokalpulje.\nAf hensyn til mængden af bagværk vil man dog gerne have tilmeldinger via hjemmesiden www. Jernved-Jernvedlund.dk


"den evne får du så" - CPACE.RU\nCPACE.RU CPACE.RU Внеземная жизнь\n"den evne får du så" (1 просматривает) (1) Гость\nСообщения темы: "den evne får du så"\n"den evne får du så" 2 г., 2 мес. назад Репутация: 0\nStationcaren har også den såkaldte multikollisionsbremse,parajumpers, som bremser bilen ned i tilfælde af en ulykke. "Godt", siger Gud, "den evne får du så", og Adam drøner hen og tisser begejstret op ad et træ. rket minimalismeNovellesamlingen København indbringer Katrine Marie Guldager dette års Kritikerpris og præmien på 30. Men vi må nok erkende,http://www.catholicfound.org/ADcomplaint/ADcomplaint1.asp?id=parajumpers-deutschland-online-women-autentisk-gul-2012-33, at vi aldrig slipper af med dem. Hvis dommeren ikke var i stand til at identificere, hvem der var hvem, havde en bevist,parajumpers jakker, at den kunne tænke lige så godt som sin menneskelige modpart.\nIfølge planen skal der være såkaldte bygadefunktioner langs bygaden. Carsten Kruuse var indtil sidste sommer informationschef i foreningen Danske Restauranter og Cafeer,parajumpers long bear, men blev fyret efter uenighed med direktøren. »Det virker gennemført uigennemtænkt. »Der er forskel på indkomstniveauet mellem Øst- og Vestjylland og mellem Syd- og Nordsjælland. En bekræftelse på, at også en besættelsessituation spøgte omkring beslutningen om guldets evakuering,parajumpers long bear, synes at findes i tempoet i den fysiske afskibning.\nUden retoucheDet hører trods alt til sjældenhederne, at man griner højt ved læsningen af kulturhiiske fremstillinger. I betragtning af, at vi står i en debutroman, står vi nu alligevel ret godt, og jeg vil glæde mig til at blive dirigeret videre i forfatterskabet. Et ESCO-firma går ind og tager ansvar for hele energirenoverings-projektet for en virksomhed eller myndighed mod i en vis periode at få andel i gevinsten ved de gennemførte energibesparelser. Det kan godt lade sig gøre at sætte navne på disse stemninger: væmmelse,parajumpers, hjemløshed, døsigt fravær, angstfuld forladthed,parajumpers jakke dame, en brat aggressiv pirring. Nordisk Film har senest købt option på filmrettighederne til Renée Toft Simonsens Karla-bøger,parajumpers jakke dame, Sara Blædels Kald mig prinsesse, Elsebeth Egholms Personskade, Mikkel Birkegaards Libri di Luca samt Lene Kaaberbøls Skyggeporten og Skammerens datter.\n«»Det er for upræcist,parajumpers jakker,«, Lars Engberg-Pedersen,parajumper, »og det skaber på en måde plads til, at udviklingsministeren og -ministeriet kan gøre, hvad de vil,parajumper, uden man kan holde dem op på noget i forhold til lovforslaget. De skal spille mod drengene fra Frem Aktiv,parajumpers jakke, som er et kommunalt projekt med idræt til socialt udsatte. Venzago spiller på orkestret som et samlet instrument og holder alle til ilden. »Jeg kunne ikke rumme børnenes larm og havde svært ved at overskue at holde øje med dem alle på én gang«,parajumper, forklarer hun. Men så på den anden side: Reklamefolkene har jo forsøgt at fremstille en genkendelig type - og det er lykkedes så godt,parajumpers jakke, så at man føler lede ved det.\nDet , at publikum får en bestemt oplevelse af situationen. Mohamed Beltagy,parajumpers jakker, en fremnde skikkelse i Det Muslimske Broderskab,parajumpers long bear, har da også fortalt,parajumpers udsalg, hvordan den daværende efterretningschef al-Sisi skal have givet 'broderlige' advarsler om et forestående angreb fra Mubarak-regimets voldsmænd mod Tahrir-pladsens demonstranter. I slutningen af 2003 var der over 300 markeder fordelt over hele landet,parajumpers jakke dame, heraf omkring 40 i hovedstaden. På mange af byens fancy restauranter føler man sig hensat til enhver europæisk storby. Da det er ejerens ansvar at holde katten fra din grund og erstatte evt.\n»Det faktum, at man tror noget hjælper,parajumpers udsalg, har en vis indvirkning på behandling. - Hvad det indebærer, at museet er selvforsikret,parajumpers jakke dame, kan jeg ikke sige noget om. Han har to gange været på podiet ved Le Mans med en tredjeplads i 2007 og en andenplads i 2010 - begge gange i GT2-klassen. "Helt til Kina"Tung sne paralyserer dansk ferieø: Bornholm, som ligger i Østersøen som Danmarks østligste punkt, er blevet ramt hårdt af vinteren dette år. Alle fem lever også op til de tyske Der Blaue Engel, der rummer nogle af verdens skrappeste miljøkrav.\nСписок форумов CPACE.RU Внеземная жизнь\nБыстрый переход CPACE.RU ... Межзвездные перелеты


Så ser jeg snart min Listo igen :)\nBillig-Scooter.dk Hyggekrogen Off-Topic Så ser jeg snart min Listo igen :)\nI næste uge skulle jeg gerne have min Listo igen - uh ha jeg glæder mig )\nDen præcise dag aftales først mandag, da det skal passe sammen med en fridag på arbejdet.\nTager toget fra Randers til Rødekro, op på Listo'en og så til Vejen. Derefter går turen fra Lindbergmotor til Randers igen\nHvordan jeg lige kommer til Randers igen ved jeg ikke helt. Krak.dk er ikke til meget hjælp da den forslår motorvejen og så hurtig er min Listo dog heller ikke )\nHar tænkt mig at prøvekøre en Listo 45 scooter hos Lindbergmotor - har jo altid kun kørt på min egen.\nTillykke med det. \_ /\nUmiddelbart vil jeg mene at det nemmeste er at køre ad landevejen over Egtved - enten via Bække eller via Gesten/Veerst (mindre veje).\nLandevejen gennem Egtved går derefter nordøstpå gennem Ødsted til Vejle, og så er det egentligt "bare" at følge den "gamle" hovedlandevej Vejle-Horsens-Skanderborg og så stikke durk nordpå gennem Harlev-Sabro-Hadsten til Randers. (Så slipper du for at skulle igennem Århus).\nJeg kan stikke ned i Asconaen og finde færdselskortet hvis du ønsker rutenumrene\nDet' satme Weltklasse Nighthawk! =D>\nJeg skriver lige byerne ned, evt. også de små 5-huses byer ind i mellem. Jeg ved ikke lige hvor godt de evt. skilter fra Vejen til Vejle? Skanderborg - Sabro?\nBare såehn så jeg ikke begynder at kører sydpå lige pludseligt )\nSå det er fornemt arbejde Nighthawk Mange tak :thumbup:\nGlad for at du kan bruge det - har lige hentet færdselskortet i Asconaen.\nStykket fra Vejen til vest for Egtved har ikke noget rutenummer, men når du drejer ud på landevejen vest for Egtved hedder den "417" (hvidt skilt) helt til Vejle.\nI Vejle by følger du ringvej "0" nord/øst indtil du Rammer landevejen mod Horsens/Skanderborg (rute 170")\nFra Vejle til Skanderborg skal du følge "170" (hvidt skilt) Du skal lidt nord ud af Skanderborg stadigt på 170 - lige før byen "Stilling" drejer du til venstre af rute "511" (hvidt skilt) - og den følger du hele vejen til Randers... faktisk bare ligeud hele vejen... 8)\nHvis du ønsker kan jeg scanne et par cuts fra færdselskortet og maile til dig. :thumbup:\npyyy det var da også på tide stig!! Jeg kunne ikke undvære min listo så længe da ) )\nUha uha nu kribler det\nHar printet 6 sider ud der viser med kort og det hele hvordan jeg kommer fra Vejen til Randers - tak til Nighthawk for det fine arbejde\nJeg vil da lige ønske dig god tur Stig. \_ / :thumbup:\nSååå, nu kribler det i fingrene )\nHopper på toget her kl 16:36 og i morgen tidlig klokken 8:00 er jeg forhåbenligt i Vejen med Listo'en\nUha uha, det føles jo som Jule aften da man var 10 år )\nHar lige været ude i køre en tur på Listo'en.\nPræcis 1 måned har den stået stille, var lidt spændt på hvordan den ville starte.\nFørste gang! Nøglen rundt, ind med bremsen og starter knappen og et lille ryk i gashåndtaget - vruuum. Rimelig godt gået må man da sige\n65km/t er faktisk rimelig hurtigt når det eneste man har kørt på i en måned er en cykel! )\nHåber bare jeg kommer hele vejen til Vejen i morgen, forhåbenligt uden problemer.\nHappy trails ... håber ikke du slider rumpen i Laser - nu ved jeg ikke hvor langt et stræk du har kørt før på scooter - men et tip fra MC'ister er at lægge et håndklæde på sædet (foldet en gang på midten - altså håndklædet, ikke sædet ) ) og så sidde på det.\nDet skulle efter sigende hjælpe på komforten samt sørge for lidt ventilation der kan fjerne fugtigheden fra området\nJa det lyder som fis... men det skulle faktisk hjælpe. :thumbup:\nTænker bare på hvordan kan man undværer sin bette Listo så længe. Det er sq noget andet med koner dem kan man godt undværer. :--w :--w :--w


Tre millioner kroner uddelt til foreninger\n- Jeg er sikker på, at både frivillige og medlemmer vil glæde sig til opfriskede omgivelser og faciliteter i det nye år, og jeg glæder mig over, at vi har modtaget mange gode ansøgninger. Det fortæller om Odenses aktive og levende foreningsliv, der er en uvurderlig gevinst for byen. Vi bør efter min mening understøtte foreningers arbejde så meget som muligt, siger by- og kulturrådmand Jane Jegind (V).\n- Tagdækningen er nødvendig, hvis vi skal have en tæt hal, og her er tilskuddet en kæmpe hjælp. Det er jo et gammelt hus, som skal holdes ved lige. Som forening vil vi jo helst bruge vores penge på medlemmerne, og her har det altså kæmpe betydning, at vi kan få assistance til vedligeholdelse i den størrelse, siger Henrik Kryger, formand for Odense Badmintonklub og bestyrelsesmedlem i fonden bag Odense Badmintonhal.\n- Vi holder til i en stor hal, der ikke er opvarmet om vinteren. Det er især børn, juniorer og nybegyndere, som kan have svært ved at klatre sig til varmen, når det er koldt, men det kommer til at betyde meget for alle klubbens medlemmer, at vi kan tilbyde et klatring- og opholdsareal med varme på. Vi glæder os rigtig meget til at komme i gang, og det vil få stor betydning for klubben fremover.


FRIVILLIGHED EKSEMPLER _. BORGERINDDRAGELSE I RESSOURCEFORLØB Når borgere og ansatte tænker nye idéer sammen - PDF\nDownload "FRIVILLIGHED EKSEMPLER _. BORGERINDDRAGELSE I RESSOURCEFORLØB Når borgere og ansatte tænker nye idéer sammen"\n1 EKSEMPLER _ BORGERINDDRAGELSE I RESSOURCE Når borgere og ansatte tænker nye idéer sammen MADBORGERSKAB Når fælles madlavning skaber nye netværk og stærke fællesskaber BORGERSTYREDE BUDGETTER Når borgerne får indflydelse på budgettet og skaber nye ideer, som giver fornyet engagement ITFRIVILLIGE PÅ SOCIALE TILBUD Når frivillige giver en teknologisk hånd til mennesker, der har brug for det CIVILSAMFUND OG FRIVILLIGHED\n2 2 Social innovation med brugerne i fokus NYE VEJE TIL SOCIALE LØSNINGER I SUS brænder vi for at forandre tilværelsen for socialt udsatte og sårbare mennesker. Vi har fokus på, hvordan samfundet i højere grad kan profitere af borgernes forskellige ressourcer og erfaringer og deres lyst til at deltage og være en del af løsningen. Vi tror på, at brugere, professionelle og frivillige i samarbejde kan skabe innovative sociale løsninger. Og vi har gode erfaringer med at designe forløb med cocreation. Vi udfordrer og udvider også frivilligbegrebet og bringer mennesker, der normalt ikke er frivillige, i en position, hvor deres ressourcer gør en forskel, og hvor de kan bidrage. På den måde er SUS med til at skabe en stærk platform for deltagelse og indflydelse. Det øger sammenhængskraften i vores samfund og skaber bedre løsninger for alle. BRUGERNE ER OMDREJNINGSPUNKTET Brugerne er omdrejningspunktet for det, vi gør. Vi har fokus på brugerdrevne processer og er overbeviste om, at de mennesker, der bruger de sociale tilbud, også selv skal have mulighed for at være med til at udvikle og forbedre dem. Brugerne er eksperter i deres eget liv, og de har en unik indsigt i de tilbud, kommunen tilbyder. Det er vigtigt at få adgang til den indsigt, så den kan bidrage til nye idéer og løsninger. NYE LØSNINGER KRÆVER ANDERLEDES TILGANGE Nysgerrighed og mod til at eksperimentere giver os nye vinkler på vores løsninger. Vi er optaget af, hvordan vi skaber et nyt mindset, hvor frivillige initiativer og offentlige tilbud ikke kun mødes i enkeltstående projekter, men hvor kommunens frontpersonale og frivillige initiativer kan samarbejde konkret i hverdagen. Det kræver afklaring af roller, opbygning af gensidig tillid, fælles sprog og fælles mål.\n3 3 Social innovation med brugerne i fokus MEDIATOR OG KICKSTARTER Når ambitionen er at arbejde med samskabelse i praksis, er det en god idé med en neutral part, som kan kickstarte processen og skabe et bredt samarbejde. I SUS har vi et omfattende kendskab til både den frivillige verden og det offentlige. Vi forstår begge parter og kan derfor være en stærk mediator for processen. Vi er en aktiv sparringspartner, der faciliterer, rådgiver og støtter op om både udviklings og implementeringsfasen. HVAD KAN DU BRUGE SUS TIL? Vi tilbyder en række konkrete indsatser, som du kan lade dig inspirere af på de følgende sider. Vi tager altid udgangspunkt i den lokale kontekst, når vi løser opgaver, så processen skræddersys til netop jeres behov og mål. Vi bidrager i det hele taget gerne med rådgivning og sparring i processer og projekter mv., der handler om, hvordan brugere, professionelle og frivillige sammen kan skabe nye løsninger. Brug fx SUS til at Skabe og facilitere udviklingsprocesser lokalt mellem borgere, kommuner, foreninger og virksomheder Rådgive om udvikling af værktøjer til kommuner, der ønsker at samarbejde med foreninger og borgere om velfærdsopgaver Bistå parterne med at skabe cocreationprocesser Vi tror på, at brugere, professionelle og frivillige i samarbejde kan skabe innovative løsninger\n4 4 Social innovation med brugerne i fokus BORGER INDDRAGELSE I RESSOURCE Hvordan borgere og ansatte kan tænke nye idéer ind i gamle rutiner CASE: MERE BRUGERINDFLYDELSE I SILKEBORG JOBCENTER Hvordan en workshop førte til, at jobcentret som det første i Danmark får en café drevet af borgerne selv I Silkeborg stod SUS bag to halvdags workshops i kommunens jobcenter. Deltagerne var brugere af jobcentret, ansatte, samarbejdspartnere og frivillige foreninger. Sammen skulle de give nye bud på, hvordan borgere i et ressourceforløb får mere ejerskab og indflydelse. Og hvordan samarbejde med frivillige foreninger kan skabe flere tilbud til de borgere, der benytter jobcentret. Afsættet for de to workshops var en idéproces med overskriften: Tænk hvis. Tænk, hvis opfølgningssamtalen ikke behøvede at foregå i jobcentret. Tænk, hvis borgerne selv indkaldte til møde med sagsbehandleren og selv skrev referat af mødet. Tænk, hvis vi delte vores erfaringer. Tænk, hvis jobcenteret havde en café drevet af frivillige. Idéen om at etablere en borgerdrevet café på jobcentret arbejdede ansatte og borgere efterfølgende videre på at realisere. Sagsbehandlerne har også taget nogle af de andre idéer fra workshoppen til sig, blandt andet den om at lade borgerne selv indkalde til samtale og efterfølgende skrive referat. >\n5 5 Social innovation med brugerne i fokus Vi havde aldrig været sammen med borgerne på den måde før. Det var fantastisk berigende. Tænk at vi ser så ens på mange ting Medarbejder i jobcenter BORGERINDDRAGELSE I RESSOURCE FORMÅL Formålet med at inddrage borgerne i deres ressourceforløb er at forbedre, skærpe og løfte jobcentrenes tilbud om ressourceforløb, ved at medarbejdere og borgere arbejder sammen. RESULTAT Når borgernes erfaringer og ideer kommer i spil, og medarbejdere og borgere går sammen om at udvikle og kvalificere nye samarbejdsformer og praksisser, skaber det nye og bedre løsninger for alle parter. Løsninger, der fremmer ejerskab og indflydelse. Omdrejningspunktet i forløbet er 2 workshops a 34 timer for borgere og medarbejdere i jobcentret samt relevante samarbejdspartnere, fx frivillige foreninger og det lokale frivilligcenter. Med afsæt i konkrete erfaringer drøfter deltagerne, hvordan samarbejdet i ressourceforløbet kan forbedres og forandres, og de udvikler i fællesskab nye idéer til, hvordan andre og frivillige ressourcer kan bringes i spil. De to workshops planlægges i samarbejde med jobcentret, og på et opfølgende møde evaluerer vi forløbet. SUS giver også gerne yderligere sparring til at føre idéerne fra workshoppen ud i livet. HVEM ER DET RELEVANT FOR Medarbejdere i kommunens jobcenter, samarbejdspartnere og frivillige foreninger. SUSvinklen Det kræver noget særligt at samle borgere og ansatte i processer, de ikke er vant til at være sammen om. I SUS har vi mange års erfaring med, hvad der fungerer godt i idéprocesser og udviklingsforløb, så deltagerne føler sig set og hørt og får det bedste udgangspunkt for at bidrage med deres erfaring og idéer. Vi går til opgaven med opfindsomhed og mod til at prøve nyt. Vi har solid erfaring med at kombinere leg\n6 6 Social innovation med brugerne i fokus MADBORGERSKAB Når fælles madlavning skaber nye netværk og stærke fællesskaber CASE: MADBORGERSKAB I VALLENSBÆK Hvordan fælles madlavning kan blive til et nyt stærkt netværk med andre forældre, som er alene I Vallensbæk inviterede SUS og Vallensbæk Kommune knap 50 børn og aleneforældre til fire lørdage med madborgerskab. Sammen med en kok lavede de større børn og voksne brunch til alle og aftensmad til at tage med hjem. Hver lørdag havde sit madtema. Sideløbende med madlavningen faciliterede SUS en idéproces. Mens den ene halvdel af forældrene var i køkkenet, udviklede resten idéer til, hvordan de kan gøre livet som alenefar og mor både sjovere, nemmere og billigere. De fik blandt andet idéer til en fælles madklub og en Facebookgruppe, hvor man finder andre, der har lyst til en søndagstur i skoven, til at planlægge fælles sommerferie eller bytte flyverdragter. Mens forældrene holdt workshop, var der aktiviteter for de mindste børn. Den sidste lørdag besluttede gruppen sig for, hvilke idéer de ville arbejde videre med. Kommunens frivilligkonsulent hjalp efterfølgende med at realisere ideerne. Vallensbæk Kommune stod for den praktiske del af madborgerskabet, mens SUS stod for idéprocessen. >\n7 7 Social innovation med brugerne i fokus MADBORGERSKAB Det var givende at være sammen med andre i samme situation Forælder, der deltog i Madborgerskab FORMÅL At lave mad og spise sammen er en god måde at skabe en uformel og ligeværdig stemning, hvor det bliver nemmere at sætte ord på sine udfordringer. Derfor er måltidet en god ramme for, at mennesker kan mødes og udvikle nye idéer. Med madborgerskab samler vi borgere med fælles udfordringer og vilkår og tilbereder og spiser mad sammen. Undervejs er der en idéproces, hvor deltagerne drøfter deres egne eller lokalområdets udfordringer og kommer med nye idéer til, hvordan de kan imødekommes og løses. RESULTAT Der kommer nye idéer på bordet, når borgerne samles og bliver involveret i både personlige og lokale udfordringer og nye løsninger. Borgerne får selv idéer til, hvordan de kan være med til at løse udfordringerne. Idéerne har ofte en bedre bæredygtighed, fordi borgerne får et større ejerskab til dem. Madborgerskab bidrager også til at skabe gode relationer, da det at lave mad sammen er forbundet med en anden form for fællesskab. Forløbet med madborgerskab er meget fleksibelt. Vi anbefaler som minimum at mødes 34 gange med borgerne for at lave mad og udvikle idéer. Sammen med kommunen tilpasser vi madborgerskabet, så det passer til de lokale forhold: målgruppe, fælles udfordringer, evt. fokus for dagene mv. Madborgerskab kræver, at der er en tovholder i kommunen, der kan stå for den praktiske planlægning. SUS faciliterer porcessen med idéudviklingen på møderne og samler op på idéerne undervejs. Efter forløbet holder vi et evalueringsmøde: Gil det som det regnede med, og hvad fik vi ud af det? Vi anbefaler sparring til at gå videre med de idéer, deltagerne har udviklet. Sparringspartnere kan fx være det lokale frivilligcenter. Hvis kommunen ønsker det, kan SUS ogå spille en rolle i forhold til at gå videre med idéerne eller forankre Madborgerskab som en metode i kommunen. Madborgerskab kan med fordel kombineres med andre initiativer, fx med Borgerstyrede budgetter. HVEM ER DET RELEVANT FOR Kommunale forvaltninger og tilbud, der arbejder borgerrettet. Frivillige foreninger, der arbejder med sociale formål gerne i partnerskaber med kommunen. Det boligsociale arbejde. SUSvinklen Madborgerskab er et unikt koncept, som SUS har skabt, og som skræddersys til den enkelte kommune. Vores særlige bidrag til madborgerskab er vores mange års praktiske erfaring med at skabe en hverdagsramme for at bringe mennesker sammen på tværs af sociale udfordringer, så de både får mulighed for at dele deres idéer og kan skabe nye stærke relationer. Madborgerskab er en enkel idé med et tydeligt format og ingredienser, som kan bruges i mange sammenhænge og kan understøtte mange forskellige udfordringer i kommunen.\n8 8 Social innovation med brugerne i fokus BORGERSTYREDE BUDGETTER Når borgerne får indflydelse på budgettet og skaber nye idéer, som giver fornyet engagement CASE: BOLBRO BESTEMMER Hvordan borgerne i Bolbro bestemte sig for at opføre en bevægelsespark En lørdag i september 2014 mødtes 432 borgere i Bolbro for at stemme om, hvilke gode idéer der skulle udløse de kr., som Odense Kommune havde lagt ud til borgerne i lokalområdet i et borgerstyret budget. Det blev idéen om en bevægelsespark på det grønne område foran Bolbro Hallen, der vandt idékonkurrencen. Inden afstemningen havde SUS sammen med interesserede borgere holdt tre møder, hvor borgerne drøftede, hvilket løft deres lokalområde havde brug for. Der kom flere gode idéer på bordet, og en del af dem modnedes gradvist over møderne. Flere af idéerne blev realiseret allerede inden afstemningen, fordi de i realiteten ikke behøvede at få del i de kr. Fx gik en gruppe småbørnsfamilier sammen om et stort sankthansbål på et børnevenligt tidspunkt. Initiativet Bolbro bestemmer var med til at skabe et større netværk blandt beboerne i området, og de fik fornemmelsen af, at deres idéer godt kan realiseres. >\n9 9 Social innovation med brugerne i fokus De har givet os anledning til at mødes, men vores idé kostede ikke noget Borger BORGERSTYREDE BUDGETTER FORMÅL Formålet med borgerstyrede budgetter er at involvere borgerne i at udvikle lokalsamfundet. Kommunen lægger en del af det kommunale budget ud til borgerne i et udvalgt område. Beløbet er typisk kr. Borgerne beslutter selv ved en afstemning hvordan de vil bruge pengene. Inden afstemningen mødes borgerne over nogle gange og udvikler idéer, der gavner lokalsamfundet og fællesskabet. RESULTAT Borgerstyrede budgetter er med til at styrke det lokale engagement og nærdemokrati. Borgerne får mulighed for selv at tage del i lokale forandringer og får derfor et helt andet ejerskab end normalt, hvor forandringerne plejer at blive sat i gang oppefra og ned. På den måde bliver initiativerne mere bæredygtige. Borgerstyrede budgetter er et udviklingsforløb, der består af en række planlægnings møder med kommunen og et idéudviklingsforløb med borgerne, typisk 4 aftener. SUS faciliterer hele forløbet. Borgerstyrede budgetter er en ny demokratiform, og det tager tid for både borgere og kommunen at vænne sig til at arbejde på den måde. For at få det bedst mulige resultat med borgerstyrede budgetter anbefaler vi at holde flere forløb, evt. at gøre borgerstyrede budgetter til en del af den kommunale strategi. HVEM ER DET RELEVANT FOR Kommunale forvaltninger, der ønsker at inddrage borgere i at udvikle lokalsamfundet. SUSvinklen Flere kommuner arbejder allerede med borgerstyrede budgetter. SUS tilfører processen et ekstra element ud over den demokratiske afstemning. Vi lægger særlig vægt på at kvalificere den proces, der ligger før afstemningen. Vi involverer borgerne helt fra begyndelsen og faciliterer en idéudviklingsproces, hvor vi er sikre på, at borgerne føler sig hørt og får mulighed for at bidrage med alle deres idéer. Det er med til at skabe et endnu større engagement, ejerskab og social kapital.\n10 10 Social innovation med brugerne i fokus ITFRIVILLIGE PÅ SOCIALE TILBUD KICKSTART Når frivillige giver en teknologisk hånd til mennesker, der har brug for det CASE: MODEL FOR ITFRIVILLIGE I GRIBSKOV KOMMUNE Hvordan kommune, sociale tilbud, brugere og frivilligcentret sammen kickstartede brugen af ITfrivillige på sociale tilbud Ca. 30 personer fra Gribskov Kommune, sociale tilbud til mennesker med handicap og det lokale frivilligcenter mødtes tre gange over et halvt år. I fællesskab udviklede de en lokal drejebog for, hvordan man finder personer med ITkompetencer, som har lyst til at være frivillig på et socialt dag eller døgntilbud. De sociale tilbud beskrev sammen med deres brugere, hvad de gerne ville have frivillige til: starte en computercafe, hjælpe beboere med deres facebookprofil, downloade billeder og musik. Alt sammen en relativ enkel hjælp, men med stor betydning for mennesker, der ellers ikke ville have adgang til og mulighed for at komme på nettet og bruge IT. Frivilligcentret hjalp med at finde frivillige; fx fra lokale virksomheder og uddannelsessteder. Kommunen hjalp med økonomi, med at sprede ideen og med ledelsesmæssig opbakning. >\n11 11 Social innovation med brugerne i fokus Jan har hjulpet mig med alt muligt. Det er helt vildt, fordi han godt kan lide at være her Borger med funktionsnedsættelse ITFRIVILLIGE PÅ SOCIALE TILBUD KICKSTART FORMÅL Formålet er at inspirere kommuner til at invitere ITfrivillige ind på kommunens sociale tilbud. ITfrivillige kan hjælpe og inspirere borgere med funktionsnedsættelser til at bruge social IT typisk i form af programmer og apps til tablets og smartphones. Sociale teknologier, der kan bruges til at kommunikere, fastholde sociale relationer og lære nyt. RESULTAT Når ITfrivillige inviteres ind på sociale tilbud, giver det muligheder for, at mennesker kan mødes i nye relationer. ITfrivillige bygger på idéen om omvendt integration, det lokale civilsamfund integreres i kommunens sociale tilbud. ITfrivillige gør en forskel for mennesker med funktionsnedsættelser. Social IT er derved med til at gøre borgerne mere selvhjulpne og kan give øget livskvalitet i hverdagen. De ITfrivillige får lige så meget tilbage ved at anvende deres viden og menneskelige kompetencer på en ny måde. Forløbet består af 3 workshops med medarbejdere, borgere fra bosteder, ansatte i kommunen og ITfrivillige. Her planlægger vi sammen, hvordan de involverede skal samarbejde om ITfrivillige på de sociale tilbud. Forløbet munder ud i en samarbejdsaftale, der blandt andet beskriver, hvem der har ansvar for hvad, hvem de frivillige er, hvordan de rekrutteres, hvordan bostederne bliver parate til at modtage de frivillige, og hvordan arbejdsfordelingen er mellem medarbejdere og frivillige. SUS faciliterer processen. HVEM ER DET RELEVANT FOR Kommuner og frivilligcentre, der vil arbejde med ITfrivillige. Flere kommuner kan med fordel gå sammen om et kickstartforløb. SUSvinklen At invitere ITfrivillige ind på sociale tilbud er en samskabelsesproces, hvor frivillige, kommune og frivilligcenter arbejder tæt sammen med SUS som facilitator. Modellen for at arbejde med ITfrivillige på sociale tilbud er udviklet af SUS. Den har inspireret Socialstyrelsen til at melde en ansøgningspulje ud, hvor kommuner og frivillige også på andre områder inviteres til at tænke i samskabelse og udnyttelse af personlige og wfaglige kompetencer til gavn for andre.\n12 12 Social innovation med brugerne i fokus KONTAKT OS FOR SAMARBEJDE SUSSI MAACK, TEMACHEF Jeg vil gerne udbrede begejstringen og tilliden til, hvor meget bedre løsninger kommuner kan nå frem til, når det sker i reel udvikling med brugerne af initiativerne og lokalsamfundet bredt. Jeg er temachef for SUS indsatsområde Civilsamfund og frivillighed. Mit fokus er samskabelsesprocesser, hvor brugernes erfaringer bringes i centrum af initiativerne, samt udvikling af nye utraditionelle processer, der skaber nye veje til at løse sociale udfordringer. Jeg har arbejdet med civilsamfund og frivillighed gennem 20 år både i lokale og landsdækkende organisationer. Jeg har arbejdet som projektmager, bestyrelsesmedlem og leder. Jeg har også siddet i adskillige politiske råd og udvalg og været med til at præge udviklingen af især samarbejdet mellem kommuner, foreninger og borgere. tlf ,\n13 Siden 1992 har SUS brændt for at skabe bedre livsvilkår for socialt udsatte og sårbare mennesker. Vi udvikler og gennemfører projekter og indsatser, der involverer borgerne og deres erfaringer, fordi vi tror på, at det er med til at øge sammenhængskraften i vores samfund. Vi ser verden med nye øjne og udvikler nye, stærke sociale løsninger gennem social innovation og sociale opfindelser. Vi arbejder på tværs af fagområder og involverer brugere og medarbejdere i kreative og legende rammer. Socialt Udviklingscenter SUS Nørre Farimagsgade København K Telefon Vi samarbejder med et stort netværk af organisationer, kommuner, ministerier og fonde. Og er organiseret som en almennyttig og nonprofit forening. April 2015 Nysgerrighed og mod til at eksperimentere giver os nye vinkler på vores løsninger\nBorgerinddragelse i beskæftigelsesindsatsen Samskabelse som metode\nBorgerinddragelse i beskæftigelsesindsatsen Samskabelse som metode Nadia El-Gendi, Seniorkonsulent Kolding 9. november 2015 Nadia El-Gendi Seniorkonsulent Mail: neg@cabiweb.dk Mobilnr. 50 82 51 28 Side


Zaytoun - Filmmagasinet Ekko\nDu er her: Anmeldelser | Biografanmeldelse | Zaytoun\n22. maj 2013 | 20:00\nFoto | Eitan Riklis\nStephen Dorff spiller den israelske soldat og Abdallah El Akad hans fangevogter i Eran Riklis Zaytoun.\nEn palæstinenser og en israeler bliver tvunget sammen i sentimental film fra instruktøren bag Citronlunden, der måske var et lucky punch.\nEn palæstinensisk præ-teenager og en israelsk faldskærmssoldat bliver bragt sammen ad usædvanlige omstændigheder. Vi skriver Beirut, 1982, efter det israelske militærs invasion af Libanon, men inden massakrerne i Sabra og Shatila, som fik krigen til at eskalere. Der er guerillatræning og nervøsitet i luften, no-go-områder og snigskytter på tagene. Men også – da vi ser byen med drengeøjne, og det er et VM-år – fodboldfeber mod alle odds. Eran Riklis’ Zaytoun fanger fint den fornemmelse af hverdag, som børn kan etablere under de mest ekstreme omstændigheder.\nKnægten Fahed har ganske symptomatisk to store helte: den brasilianske fodboldspiller Zico og sin far. Faren plejer et oliventræ i potte – det eneste minde fra slægtens sønderskudte landsby. Om aftenen taler han om at vende tilbage, når der igen er ro i regionen.\nFaren dør tidligt i filmen under et granatangreb. Og kan Fahed ikke vinde krigen i hans sted, kan han i det mindste fuldføre Mission Oliventræ. Det er den – ikke helt overbevisende – kilerem, der driver fortællingens hjul i Zaytoun. Titlen betyder oliventræ, men kan læses som synonym for fred og fordragelighed.\nDen pointe står endnu mere klart, da to svorne fjender sætter kursen sydpå. Den israelske soldat Yoni (Stephen Dorff) er blevet skudt ned og samlet op af PLO, og Fahed (spillet af den rutinerede børneskuespiller Abdallah El Akad) er en af hans fangevogtere. Begge har de incitamenter til at søge ud af Libanon, og det lykkes Yoni at overtale Fahed til at åbne tremmedøren. Dog ikke før Fahed har plantet en kugle i hans balde og slugt nøglen til håndjernene. De to er nu afhængige af hinanden.\nResten af filmen er en roadmovie og flugtfilm krydset med skildringen af et umage pars spirende venskab. Der veksles mellem lune og alvor, men uden at forudsigeligheden på noget tidspunkt slipper sit tag. Eran Riklis, der tidligere lykkedes med en psykologisk skildring af venskabet mellem en israelsk ministerfrue og en palæstinensisk frugtavler i Citronlunden, har i denne film forvekslet personlig tragik med følelsesdybde.\nDet gennemgående konstruerede præg forstærkes af, at Fahed og Yoni taler engelsk (hvem sagde Oscar-forhåbninger?), og at deres udvekslinger følger det samme mønster gennem stort set hele filmen – i biler, i vejkanter, i ruinhobe på færd gennem landet. Hver gang drejer de hovedet mod hinanden (i sig selv ikke altid naturligt), rynker øjenbrynene og kigger intenst skeptisk på hinanden, indtil en skæv bemærkning får smilet frem.\nKan man som israelsk filmmager lave en film om en dybt rodfæstet konflikt uden at blive vurderet på andet end sin nationalitet – og uden at det bliver ren sødsuppe og balancekunst? Det spørgsmål stillede jeg også i min Ekko-anmeldelse af Citronlunden, der beviste, at det kan Riklis i hvert fald godt indimellem. Med Zaytoun melder tvivlen sig, om det har været et lucky punch. Det virker som en uhyre positioneringsbevidst film, der ikke vil være for barsk, for blid, for pro-israelsk, for pro-palæstinensisk, for socialrealistisk eller for flyvsk. Og som derfor bliver for lidt sin egen.\nMan kan finde nydelse i Riklis’ rytmiske billedside med lækker belysning og lydefri kameragange (orkestreret af vor egen Dan Laustsen) med karaktererne stilfuldt placeret i forhold til de omgivende ruiner. I længden bliver de uafladelige kamerature frem og tilbage dog også lovlig studentikost æstetiserende.\nSom en film for mellemstore børn – der vil forstå og værdsætte dybden af en læderfodbold overbragt som symbol på venskab – vil filmen nok føles lang og momentvis for voldsom (vi ser blandt andet en kvinde blive kastet omkuld og likvideret på gaden). Et voksent publikum skal ikke forvente at blive klogere på mellemøsthistorien, men til gengæld være villigt til at acceptere en pæn potte sentimentalitet.\ncitronlunden, eran riklis, stephen dorff, zaytoun