Referat: 24. marts 2020 kl. 13:00\nOverførsel af adresser fra Ølstrup Vandværks forsyningsområde til Ringkøbing-Skjern Forsyning\nReducerede åbningstider på Tipperne\nOpsætning af badebroer ved Fjordstien i Ringkøbing\nBudgetopfølgning pr. 29. februar 2020, Teknik- og Miljø\n2: Overførsel af adresser fra Ølstrup Vandværks forsyningsområde til Ringkøbing-Skjern Forsyning\nRingkøbing-Skjern Forsyning har ansøgt Ringkøbing-Skjern Kommune om at få overført 5 adresser fra Ølstrup Vandværks forsyningsområde. Der er tale om adresserne Attenagrevej 1, 3, 5, 7 og 9. Forud for dette har Spjald Fjernvarme- og Vandværk, der administrerer Ølstrup Vandværk, kontaktet Ringkøbing-Skjern Forsyning med ønsket om at afstå disse større landbrug, da Ølstrup Vandværk ikke har kapacitet til at forsyne dem. Især ikke da den ene ejendom står foran en større udvidelse. Der er tale om en årlig mængde på 45.000 m3.\nRingkøbing-Skjern Forsynings forsyningsområde støder op til Østrup Vandværks forsyningsområde mod vest (se bilag 1). Ringkøbing-Skjern Forsyning har desuden en transmissionsledning, der løber gennem det område, de ønsker at overtage, hvor der i forvejen pumpes vand fra Aquatarium til området ved Hover.\nØlstrup Vandværks forsyningsområde støder desuden op til Spjald Vandværks forsyningsområde og Højmark Vandværks forsyningsområde. Spjald Fjernvarme- og Vandværk oplyser, at de ikke kan være behjælpelig med forsyning af vand fra Spjald Vandværk grundet forløb og kapacitet på ledningsnettet.\nDer er sendt et høringsbrev til Højmark Vandværk med 2 ugers høringsfrist. Eventuelle bemærkninger vil blive fremlagt på Teknik- og Miljøudvalgsmødet 24. marts 2020.\nDer foreligger en skriftlig aftale mellem Ølstrup Vandværks administrator og Ringkøbing-Skjern Forsyning til ikrafttrædelse, hvis kommunen godkender overførslen af adresserne.\nBekendtgørelse af lov om vandforsyning m.v., LBK 118, af 22/2-2018\nIngen for kommunen.\nEn overførsel af de fem ejendomme til Ringkøbing-Skjern Forsyning vil sikre ejendommene en tilstrækkelig vandforsyning til den ønskede produktion, hvilket for flere ejendommes vedkommende er en betingelse for, at de kan opretholde produktionen.\nAttenagrevej 1, 3, 5, 7 og 9 overføres til Ringkøbing-Skjern Forsynings forsyningsområde\nændringen af forsyningsområdet indarbejdes i Vandforsyningsplanen ved førstkommende revision\n3: Prioritering af Lokalplaner\nDer er udarbejdet en ny prioriteringsliste til politisk godkendelse.\nPrioriteringslisten er blevet ajourført med ændringer og nye sager siden sidste politiske prioritering. Nye sager samt forslag til nye prioriteringer er markeret med rødt i den vedlagte prioriteringsliste.\nSagerne forslås prioriteret efter følgende principper:\nHastesag: Særlig vægt på stam tidsplan med deadline\n1: Igangværende med 1. prioritet\n2: Arbejdes med periodisk\n3: Der arbejdes ikke på sagen\n4: Forundersøgelse pågår med henblik på eventuel igangsætning\nBemærkninger til prioriteringen\nMange af de nye sager på lokalplanlisten er ressourcekrævende. Der er derfor brug for at der bliver taget stilling til prioriteringen. Følgende sager fremhæves:\nVed 'Nyhavn' er der ønske om, at der skal planlægges for flere p-pladser, der skal aflaste bymidtens parkeringspladser, og sikre den tilstrækkelige kapacitet på de travleste sommerdage. Derudover skal planlægningen give mulighed for, at nogle af byens funktioner eventuelt kan flyttes fra bymidten til Nyhavn, så tilgængeligheden forbedres. Desuden anbefaler Teknik- og Miljøudvalget, at der planlægges for en dagligvarebutik. Der vil også være plads til nye lokalt forankrede eller kommunale projekter, der for eksempel kan understøtte den kommende shuttle-bus rundt om fjorden. Administrationen er ved at forberede sagen til politisk igangsættelse.\nFor at støtte op om den samlede udvikling af Søndervig, anbefales sagen prioriteret med en prioritet 1.\nØkonomiudvalget har besluttet at øge indsatsen med at få et større salgsudbud af arealer til bolig- og erhvervsformål i kommunen. Arbejdet medfører, at der skal udarbejdes nyt plangrundlag for følgende udvalgte bolig- og erhvervsområder.\nBoliggrunde Vorgod-Barde og Stauning: Økonomiudvalget har den 25, juni 2019 besluttet, at der skal ske udvikling af boliggrunde i bl.a. Vorgod-Barde og Stauning. Projektet i Vorgod-Barde forudsætter udarbejdelse af nyt plangrundlag forud for en konkret byggemodning. Det anbefales, at sagen prioriteres med en prioritet 1. Det er uafklaret om projektet i Stauning forudsætter nyt plangrundlag. Er dette tilfældet anbefales sagen prioriteret med en prioritet 1.\nErhvervsområde, Ringkøbing Øst: I 2015 blev planlægningen for et større erhvervsområde ved Herningvej igangsat, men sagen har været nedprioriteret af ressourcemæssige årsager. Økonomiudvalget godkendte i sommeren 2019, at administrationen kunne igangsætte en udredning af området med henblik på at igangsætte en egentlig planproces, når arealmæssige- og økonomiske udfordringer er afdækket. Det anbefales, at sagen prioriteres med en prioritet 2.\nSager, der har afventet afgørelse vedrørende strandbeskyttelse:\nFølgende sager har hidtil afventet Kystdirektoratets afgørelse om ophævelse af strandbeskyttelseslinjen.:\nUdvidelse af havnen, Ringkøbing (Ranonia): Strandbeskyttelseslinjen er nu ophævet på dele af havnen. Sagen afventer pt. en opdateret ansøgning fra ansøger samt yderligere dialog med kystdirektoratet. Der er et presserende behov for at igangsætte renovering af kajkanter på de eksisterende havnearealer. Der skal udarbejdes en plan for udformning af anlægget, hvilket skal koordineres med Ranonia-projektet. Der er behov for, at der prioriteres ressourcer hertil.\nBork Havn: Aktørerne i Bork Havn har en række ønsker til udbygning af faciliteter i havneområdet. Borkområdet, er underlagt en række fredning og beskyttelser – specielt har strandbeskyttelseszonen, der dækker stort set hele Bork Havn, været en blokering for mange tiltag. Strandbeskyttelseslinjen er nu ophæves. Dette åbner nu mulighed for en videre planlægning af området. Nogle ønsker kan realiseres uden udarbejdelse af en ny lokalplan, mens andre kræver udarbejdelse af lokalplan. Der vil fortsat være øvrige fredninger og beskyttelser, som skal håndteres. Af hensyn til ressourcer og andre prioriterede opgaver anbefaler administrationen at sagen nedprioriteres til en prioritet 3, hvormed der ikke arbejdes på sagen for nuværende. Der henvises til Teknik- og Miljøudvalgets drøftelse den 25. februar 2020 af de største turismemæssige prioriteringer, hvor andre turistprojekter blev opprioriteret.\nSurf Village: Kystdirektoratet har meddelt afslag på ophævelse af strandbeskyttelseslinjen. Sagen afventer pt. en opdateret ansøgning fra ansøger. Herefter vil sagen blive sendt til fornyet politisk behandling med henblik på stillingtagen til det videre forløb.\nI samarbejde med Miljøstyrelsen er der aftalt en tidsplan for planlægningen for testvindmøller ved Sdr. Bork. Administrationen forventer endvidere at modtage en opdateret ansøgning for et testområde ved Lem Kær. Begge sager vil kræve ressourcer fra marts måned og frem. Det anbefales, at Sdr. Bork prioriteres med en prioritet 1 og at Lem Kær prioriteres med en prioritet 2 ind til planlægningen for Sdr. Bork er vedtaget. Herefter kan Lem Kær få en prioritet 1.\nRingkøbing-Skjern Kommune har oplevet en væsentlig stigning i henvendelser vedrørende etablering af solcelleanlæg. Der er blandt andet interesse for meget store solcelleanlæg på flere hundrede hektar. Der har været afholdt temadrøftelser mellem Teknik- og Miljøudvalget og Økonomiudvalget. Igangsætning af planlægningen for de meget store solcelleanlæg har afventet nye retningslinjer for større solcelleanlæg. Disse bliver indarbejdet i kommuneplanen med temakommuneplantillægget om Infrastruktur og Erhverv. Forslag til Kommuneplantillægget er under politisk behandling.\nEtablering af større solcelleanlæg kan være omfattet af krav om miljøvurdering af planer og projektet (VVM-pligt), som gør sagsbehandlingen mere ressourcekrævende. Dette må særligt forventes for de meget store solcelleanlæg.\nAdministrationen anbefaler, at solcellesagerne prioriteres efter følgende principper:\nAf hensyn til ressourcer arbejdes der typisk på to 1. prioritetssager af gangen\nIgangsatte sager prioriteres efter igangsættelsesdato. Hvis flere igangsættes samtidig prioriteres de indbyrdes efter ansøgningsdato for fyldestgørende ansøgning\nIkke igangsatte sager klargøres til igangsættelse, når ansøgningsmaterialet er fyldestgørende og projektafgrænsningen er fastlagt af ansøger. Sagerne prioriteres indbyrdes efter modtagelsesdato for fyldestgørende ansøgning.\nUdvalget bør overveje, om et eller flere af de meget store anlæg skal opprioriteres frem for de mindre anlæg på grund af deres størrelse og bidrag til grøn energi.\nDer arbejdes pt. på følgende øvrige ressourcekrævende planopgaver:\nOpgradering fra Plansystem.dk til Plandata\nProjekter som følge af Lalandia\nAdministrationen modtager en del henvendelser om nye projekter, hvor vi prioriterer dialogen og forberedelse af sagerne til politisk igangsætning. Sammenlagt er dette tidskrævende, men tiden vurderes at være godt givet ud i forhold til at fremme og forme projekterne.\nIfølge Planloven har kommunen en lokalplanpligt. Det vil sige, at kommunen har pligt til snarest at udarbejde en lokalplan, når et ansøgt projekt er i overensstemmelse med kommuneplanen. Med ordet "snarest" menes, at Byrådet, så hurtigt det er muligt, skal tage initiativ til at udarbejde et lokalplanforslag, og senest 1 år efter modtagelse af ansøgningen have offentliggjort et lokalplanforslag.\nDet skal bemærkes, at mange lokalplaner kræver udarbejdelse af et kommuneplantillæg, og derfor ikke er omfattet af ovennævnte forpligtigelse.\nPlanloven giver kommunen adgang til at anmode ansøger om at være behjælpelig med udarbejdelse af forslag til lokalplanen.\ngodkender ovenstående principper for behandling af solcellesager og herunder tager stilling til, om et eller flere af de meget store solcelleanlæg skal opprioriteres frem for de mindre anlæg på grund af deres størrelse og bidrag til grøn energi.\nPrioriteringsliste til TMU den 24 marts 2020\nTeknik- og Miljøudvalget godkendte administrationens indstilling med den bemærkning, at lokalbefolkningen inddrages gennem hele processen for så vidt angår solcellesager.\n4: Reducerede åbningstider på Tipperne\nNaturstyrelsen har sendt nedenstående beslutning om at reducere åbningstiden for publikum på Tipperne til Ringkøbing-Skjern Kommune til orientering.\nBeslutningen bygger på en undersøgelse fra Aarhus Universitet, som konkluderer, at daglig adgang i fuglenes yngletid er forstyrrende.\nI forbindelse med RealDania projektet på Tipperne i 2017 blev der givet dispensation til at udvide åbningstiderne på statens arealer på Tipperne.\nÅbningstiderne har i perioden 2017-2019 været følgende:\nmarts til 31. juli. Alle dage fra 07.00 til 22.00. Dette alene for biler uden medbringelse af hund.\n1. august til 31. oktober. Alle dage fra 9.30 til 15.30. Dette alene for biler og cykler uden medbringelse af hund.\nFor at belyse forstyrrelserne som følge af de udvidede åbningstider bedst muligt har Aarhus Universitet, DCE udarbejdet notatet ”Effekter på ynglefugle af udvidet færdselsadgang på Tipperne”.\nAf DCE's notat fremgår, at der er sket et statistisk signifikant fald i andelen af ungefamilier af vibe, engryle og stor kobbersneppe, der udnytter engene inden for 200 m fra Tippervejen. Desuden er der registreret en faldende tendens i yngletætheden af vibe og stor kobbersneppe samt ungefamilier af rødben inden for 200 m fra Tippervejen. DCE nævner også, at der er store år-til-år variationer, og at flere af vadefuglene (bl.a. engryle) optræder i så lille et antal, at det er vanskeligt, at drage endelige konklusioner.\nTrækfuglene synes dog at være påvirket i mindre omfang af de udvidede åbningstider, men forstyrrelserne ved færdsel bør alligevel undersøges nærmere.\nDCE’s rapport om ’Effekter på ynglefugle af udvidet færdsel på Tipperne’ fremgår af vedlagte bilag sammen med ynglefuglerapporten for Tipperne 2019.\nNye åbningstider fra og med 2020\nIdet Tipperne er et af Danmarks væsentligste ynglefugleområder for bl.a. stor kobbersneppe, vurderes det derfor ikke hensigtsmæssigt, at fortsætte med de hidtidige udvidede åbningstider i ynglesæsonen.\nÅbningstiderne forventes derfor justeret fra og med 2020. På baggrund af de foreløbige resultater forventes følgende åbningstider at træde i kraft snarest muligt\n1. marts til 31. juli: Åbent onsdage og lørdage fra 09.30 til 15.30. Adgang alene for biler uden medbringelse af hund. Dette alene langs Tippervejen og på p-pladsen ved Tipperhuset.\n1. august til 31. oktober: Åbent alle ugens dage fra 09.30 til 15.30. Adgang alene for biler uden medbringelse af hund. Dette alene langs Tippervejen og på p-pladsen ved Tipperhuset.\nDet forventes endvidere i ovenstående tidsrum, at man til fods må benytte den eksisterende og markerede vandresti i den nordlige del af Tipperne, samt bådebroen og græsplænearealerne umiddelbart rundt om Tipperhuset. Ikke i indhegnede fenner, den øvrige del af fjorden rundt om Tipperne mv.\nFor at sikre formidlingen af de færdselsmæssige muligheder på Tipperne vil Naturstyrelsen Blåvandshuk forbedre skiltningen ved indgangen til Tipperne, på p-pladsen ved Tipperhuset samt åbne en mindre udstilling i Tipperhuset.\nFor at imødekomme de eventuelle og forstyrrelser af trækfuglene på Tipperne, vil der blive gennemført supplerende tællinger og monitering af DCE. Dette vil medføre, at der periodevist inden for den ansøgte åbningstid vil bliver lukket for offentlighedens adgang for at sammenligne fugleforekomster med perioder uden færdsel. Resultatet af undersøgelserne af trækfugle vil kunne medføre, at åbningstiden i sensommer og efterår indskrænkes yderligere end det planlagte.\nNaturstyrelsen ejer og administrerer arealet.\nMulig negativ effekt på turisternes oplevelse ved Ringkøbing Fjord.\n5: Opsætning af badebroer ved Fjordstien i Ringkøbing\nEn gruppe beboere på Pilevej i Ringkøbing har ansøgt Kommunen om at opsætte en mindre badebro (7 meter lang og 1,3 meter bred) neden for Fjordstien ved Pilevej og Poppelvej. De ønsker selv at bygge broen og vedligeholde den fremover. Broen konstrueres af træ med galvaniserede stolper og kan tages ned af beboerne, hvis vejret gør det nødvendigt. Broen vil blive opsat på kommunens areal.\nBroen skal anvendes til badning, isætning og optagning af "SUP'er", kajakker og kanoer. Den vil blive tilgængelig for offentligheden, men anvendelse af broen vil ske på eget ansvar, hvilket vil fremgå af et skilt på broen. Af hensyn til tilgængeligheden, ønsker de at konstruere en trappe med et gelænder fra Fjordstien og ned til broen. Der vil ikke blive mulighed for at forankre både til broen.\nOpsætningen af broen vil kræve tilladelse fra kommunen og en særskilt tilladelse fra Fredningsnævnet, idet området er fredet. Selve trappen ligger inden for et strandbeskyttet areal og vil kræve en dispensation fra strandbeskyttelseslinjen.\nKommunen har hørt de nærmeste naboer på nabovejene, og der er ikke indkommet bemærkninger til ansøgningen.\nEfterfølgende er der kommet en henvendelse fra en gruppe vinterbadere tilknyttet svømmehallen, om det er muligt også at lave en bro ved svømmehallen. Administrationen har ikke modtaget en konkret ansøgning endnu, og kan derfor ikke redegøre for deres projekt i detaljer.\nDer er i dag ingen badebroer på strækningen mellem Borgmesterhavnen og badebroen ved Sorte Bakker. Såfremt der gives tilladelse til badebroen ved Pilevej og en anden badebro ved svømmehallen, vil afstanden mellem badebroerne være mere end 600 meter.\nAdministrationen foreslår, at der sættes en grænse for hvor mange badebroer, der kan gives tilladelse til på denne strækning, svarende til, at der som minimum skal være 500 meter mellem hver badebro. Hvis der ikke indføres et loft for antallet af badebroer, må det forventes, at Kommunen modtager flere lignende ansøgninger på denne strækning. Det vil betyde, at kyststrækningen kan ændre karakter på sigt.\nBekendtgørelse om bade- og bådebroer.\nder meddeles en tilladelse til badebroen ved Pilevej med vilkår om at vedligehold af broen er beboernes eget ansvar.\nat der som retningslinje indføres en minimumsafstand mellem badebroerne på 500 meter på strækningen langs Fjordstien.\nTeknik- og Miljøudvalget godkendte administrationens indstilling med henvisning til Ringkøbing-Skjern Kommunes manual for opsætning af badebroer.\nHans Pedersen ønsker, at der tages stilling til afstanden mellem badebroerne i hvert enkelt tilfælde.\n6: Budgetlægningsprocedure for perioden 2021 - 2024\nTeknik- og Miljøudvalget tog budgetlægningsproceduren til efterretning og anmodede administrationen planlægge et møde med FagMED i maj måned.\n7: Budgetopfølgning pr. 29. februar 2020, Teknik- og Miljø\nBudgetopfølgningen pr. 29. februar 2020 for Teknik- og Miljøudvalgets område viser, at der samlet set forventes et mindre forbrug på 3,0 mio. kr. Det forventede mindre forbrug er på det brugerfinansieret område. Det forventede resultat er uændret i forhold til sidste måneds budgetopfølgning.\nForbrug pr. 29. februar 2020 Budget 2020 Forventet regnskab 2020\nKultur, Natur og Fritid 1.773 6.587 6.587 0 0\nGrønne områder/Fritidsområder/Naturfredning 1.854 8.681 8.681 0 0\nHavne -81 -2.094 -2.094 0 0\nBeredskab - brand og redning 13.225 13.429 13.429 0 0\nTrafik og Vej 15.511 97.461 97.461 0 0\nVejdrift, herunder vintervedligeholdelse 6.241 69.009 69.009 0 0\nVej og Park, drift 313 -1.037 -1.037 0 0\nKollektiv trafik 8.957 29.489 29.489 0 0\nLand og Vand -97 8.868 8.868 0 0\nAffald - Genbrug (hovedkonto 00) - indsamling af batterier og akkumulatorer (skattefinansieret område) 0 44 44 0 0\nSkattefinansieret område i alt 30.412 126.389 126.389 0 0\nDagrenovation -32.869 2.159 -2.841 -5.000 -5.000\nGenbrug -25.884 -5.506 -3.506 2.000 2.000\nGenbrug (hovedkonto 01) - brugerfinansieret i alt -58.753 -3.347 -6.347 -3.000 -3.000\nTeknik- og Miljøudvalget i alt -28.341 123.042 120.042 -3.000 -3.000\nBudgettet for 2020 er eksklusiv de forventede overførsler fra 2019. Der forventes overført et samlet overskud på ca. 12 mio. kr. fra 2019 til 2020.\nAdministrationen indstiller, at budgetopfølgningen pr. 29. februar 2020 tages til efterretning.\nStatus og håndtering af den ekstraordinære situation\nRenovering af veje og fortove i Hvide Sande\nSituationen vedrørende genbrugspladserne


K: Statsvejen skal ligge nordpå - sn.dk - Stevns\nFolketingskandidat og byrådsmedlem Mads Andersen (K) - som her ses til højre for den nyvalgte stevnske borgmesterkandidat Mikkel Lundemann Rasmussen - mener, at en linjeføring for statsvejen syd for Herfølge er "fuldstændigt tåbelig". Foto: Henrik Fisker\nArtiklen: K: Statsvejen skal ligge nordpå\nStevns - 03. december 2016 kl. 06:22\nStår det til Faxe-kredsens nyvalgte konservative folketingskandidat Mads Andersen, er der ingen tvivl om, hvor en kommende statsvej fra Stevns til motorvejen skal placeres i landskabet. Den skal tage udgangspunkt i Strøby Egede og gå via Herfølge, skriver DAGBLADET Stevns lørdag.\n- Alt syd for Herfølge er fuldstændigt tåbeligt. Der kører alt for få biler til, at det projekt nogensinde bliver rentabelt, sagde Mads Andersen tirsdag aften på det konservative opstillingsmøde i Rødvig.\nUdtalelsen om placeringen af en kommende statsvej kom som svar på et spørgsmål fra den tidligere konservative lokalformand: Bo Kjeldsmark, der efterlyste en klar holdning til placeringen af en kommende statsvej.\nOfficielt er aftalen mellem borgmestrene fra Køge og Stevns samt den nu tidligere transportminister Hans Christian Schmidt (V), at spørgsmålet om linjeføring overlades til embedsmændene i Vejdirektoratet. I finansloven for 2017 er der afsat 3,5 millioner kroner til at lave et udredningsarbejde om trafikproblemerne i Stevns-Køge området, og på et arbejdsmøde i starten af november blev det aftalt, hvordan arbejdet skal gribes an. Ifølge den foreløbige køreplan kan der ventes et udspil fra direktoratet inden sommerferien 2018. Først herefter er det meningen, at udspilles skal behandles politisk i de to kommuner, inden det sendes til Folketinget.\n- Det er almindeligt kendt, at der er flere holdninger til linjeføringen i alle partier. Det kan vi f.eks. se hos Socialdemokraterne, hvor forskellen er til at få øje på alt afhængig af, om man spørger i Køge eller på Stevns, sagde Mads Andersen.\nKommunalbestyrelsen sendte på sit møde i sidste uge...\n5. To forfattere taler om kærligheden\n10. Fritstillede ansatte på tomatgartneriet i aktion


Hjem / Kvinder / Trinity Vibes Royal Rocket Rabbit Vibrator\nVarenummer (SKU): 21432 Kategori: Kvinder\nDildoer, penisringe, buttplugs, håndjern osv. er bruges af flere og flere i vores breddegarder. Når man gerne vil prøve noget nyt og samtidig være tryg, der er ens soveværelset oplagt som den sikre zone, hvor man har lov til at dumme sig i fred og ro. Uanset hvilket sexlegetøj man vælger, kan du roligt gå efter sagerne fra Trinity Vibes der gennem lang tid har produceret kvalitetsprodukter som denne Trinity Vibes Royal Rocket Rabbit Vibrator. Du kan trygt købe dit sexlegetøj online i en shop, varerne kommer pakket neutralt ind, og du undgår dermed nogle potentielle pinlige situationer.\nTrinity Vibes Royal Rocket Rabbit Vibrator – det lille krydderi\nTrinity Vibes Royal Rocket Rabbit Vibrator findes stadig i Top-10 eller tæt på i den godt sælgende kategori Kvinder,Mærker,Vibratorer,Rabbit Vibrator,Universe,Vandtæt Vibrator,Trinity Vibes,Orgasmefyldt jul. Der kommer hele hele 365 dages returret der giver dig en god sikkerhed, hvis du alligevel ikke skal bruge din vare. Fun fact er at de fleste shoppere i Danmark køber Trinity Vibes Royal Rocket Rabbit Vibrator fra den meget brugte forhandler Sinful.dk, som ofte har gode tilbud og sørger for du sparer gode penge. Vi har håndplukket varerne og blandt dem kan du shoppe løs efter lækre varer, deriblandt også det produkt på denne side. Købes der ind i online webshops er priserne bedre- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nTrinity Vibes Royal Rocket Rabbit Vibrator – køb diskret online\nKøbes der ind i en webshop, er du stillet lidt bedre, fordi webshops er underlagt en lovgivning, de skal følge. Lovgivningen dikterer min. 14 dages returret. efter du har købt dine varer, og du kan finde webshops der giver mere end de 14 dage, de er forpligtet til. Når webshops ligger online, får du med et par klik et stort udvalg , og prissammenlignen er let at foretage, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. Det er let i dag at sammenligne priser – du kan gøre det så snart du lige har fem minutter, og sidder ved computeren eller med din telefon. Tænk også på, at ved at handle online, så slipper du helt for, at skulle indrette sig efter, hvornår butikkerne synes, de skal holde åbent. Webshoppen kan sende produkterne hjem til dig, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, du skal bare huske at vælge den rigtige adresse. Glem alt om at stå i kø, hvor ekspedienten lige skal ringe til en anden for at høre, hvorfor prisen ikke går ind til det rigtige. Når handlen foregår online det er slut med dårlig køkultur og vrissende mennesker, så spilder du ikke din tid på at vente på fru Hansen, der lige skal spørge om, hvad hver enkelt ting koster.\n52 reviews for Trinity Vibes Royal Rocket Rabbit Vibrator


Manden bag – Bilsports historie.dk\nBag bilsportshistorie.dk står Morten Alstrup. Chassisnummeret siger 1966. Samlefabrikken hedder Handelshøjskolen i Århus. Typegodkendelsen cand.merc.\n“So Sir Stirling, on a scale from 1 to 5, how much balder than you, am I?” Webmasteren bag bilsportshistorie.dk interviewer en racerkører, der har kørt løb på to dansk baner.\nHan kan ikke lide at få snavsede fingre, men han har faktisk fået det i forbindelse med en del af bilsporten, som nu kan henføres til historiebøgerne. Det skete i 80erne, hvor han var tilknyttet en Formel Ford-kører. Som pressemand. Men der blev også skruet lidt på en krængningsstabilisator (det var før, de blev justérbare inde fra cockpittet). Det gav måske ikke de mest snavsede fingre, men de kom altid, når han skulle skifte farvebånd på den Olympia Traveller De Luxe, han brugte til sine artikler. Rejseskrivemaskinen har han stadig – fordi han har arvet den af sin nu afdøde far, som havde den i en årrække.\n“Skriver du på dugen eller har du tændt for båndoptageren?”\n“Carl-Erik, du kan da se begge mine arme. Jeg holder bare pause med mit kamera!”\nMødet med personligheder fra dansk bilsports historie er en af Morten Alstrups store glæder. Og han vil gerne registrere, hvad de fortæller. For eftertiden (foto: Stefan Mehl-Ludvigsen)\nDer er blevet hæftet mange betegnelser på Morten Alstrup. Journalist er en af dem, men den synes han ikke er retfærdig overfor de jævnaldrende, som ikke bare slap igennem nåleøjet på Danmarks Journalisthøjskole, men som også gik til optagelsesprøven der. Det gjorde han nemlig ikke.\nMotorsportsgøgler er et andet ord, som er blevet sat på ham af en tidligere landstræner og indstifter af den vel nok største hæderspris indenfor dansk kartingsport. Og da Morten Alstrup bl.a. optræder som foredragsholder, konferencier og løbsspeaker, så er der noget om snakken. Det handler nemlig om at underholde. I hvert fald, hvis man vil formidle.\nAt formidle gør Morten Alstrup nemlig også som forfatter og historiker, og her er det for ham vigtigt, at fakta er korrekte – eller bliver videregivet med de nødvendige forbehold, hvis de er tvivlsomme. Faktisk var han selv nok den eneste, som fandt de to lektioner, som en historielektor i september 1985 gav en række HA-spirer om kildekritik, relevante. ’Jo tættere en kilde er på tidspunktet for begivenheden, des mere troværdig bør den være’ er siden blevet en af to tommelfingerregler, som Morten Alstrup anvender i sin research. Den anden har den gode bekendte – radiooplæseren Ole Emil Risager – givet ham: ’Et billede kan aldrig være ældre end den nyeste bil på billedet.’ Begge tips er nu videregivet til andre.\nDer gik et halvt år fra dette blev taget, førend ordet motorsportsgøgler blev føjet til manden bag bilsportshistorie.dk. Men det passer. (Fotograf: Martin Dam Kristensen)


Læreruddannelse ændres uden hensyn til skolereform | Information\nSofie Tholl, Lise Richter og Jørgen Steen Nielsen\nMidt i en hektisk tid for folkeskolen med bebudet folkeskolereform, faglige slagsmål mellem lærerne, Kommunernes Landsforening og regering fødes nu en ny læreruddannelse. I lørdags blev forliget mellem regeringen, Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti offentliggjort. At reformen af lærerstudiet lander, før folkeskolereformen er endelig udformet og midt i en konflikt om lærernes arbejdstid, er endnu et eksempel på den manglende koordinering på folkeskoleområdet, mener professor Hans Siggaard Jensen, der er leder af Skoleforskningsprogrammetpå Aarhus Universitet:\n»Der er ingen synkronisering mellem reformerne af læreruddannelsen og ændringerne af folkeskolen. Der bliver fra politisk side hele tiden stillet nye krav til skolen og læreruddannelsen, fordi det er gået op for os, at vi ikke er de klogeste længere. Men der, hvor det går godt for skolen, er jo netop de steder, hvor man ikke blander sig særlig meget politisk, men lader dem, der har forstand på det, styre skolen,« siger Hans Siggaard Jensen.\nFolkeskolen har traditionelt set været meget lokalt styret af kommunerne – i modsætning til læreruddannelsen, der trods professionshøj-skolernes formelle selveje er centralt styret af Uddannelsesministeriet, hvilket også har betydet, at der har manglet en overordnet koordination mellem uddannelser og skoler. Men de mange ændringer i de seneste par år – eksempelvis af uddannelsernes placering fra seminarier til professionshøjskoler, de nye krav til folkeskolen og reformer af lærerstudiet – går hårdt ud over kvaliteten af læreruddannelserne, mener formanden for Lærerstuderendes Landskreds, Bob Bohlbro:\n»Både de studerende og underviserne har i årevis stået i en underlig situation, hvor man aldrig har været helt sikker på, hvilke ændringer der venter i vores uddannelse. Vi har bedt om, at politikerne holder fingrene fra vores uddannelse og lader uddannelsesstederne få ro til at uddanne lærere. Nu laver man så en helt omvendt kronologi med først en reform af læreruddannelsen før en større reform af folkeskolen og et opgør med lærernes arbejdstid. Det er helt uforståeligt og vil formentlig gå ud over de studerende,« siger han.\nEn god knap at skrue på\nLige så snart det går op for en ny regering eller forligskreds, at folkeskolen har sine mangler, så er det ofte læreruddannelsen, politikerne forfalder til at pille ved, påpeger Andreas Rasch-Christensen, der er forsknings- og udviklingschef på VIA University College og har været projektleder for udformningen af de nye nationale mål.\n»Der har været historisk mange reformer på en relativt kort periode. Og ofte bliver uddannelsen reformeret, uden at man ved, hvad de tidligere uddannelser har haft af indflydelse. Det tager jo fire år at få et kuld studerende igennem, og hvis politikere går ind og laver om, mens uddannelsen kun har fungeret et år i praksis, så det er det meget begrænset grundlag at lave reform på,« siger Andreas Rasch-Christensen med henvisning til, at læreruddannelsen har været udsat for reformer i 1991, 1997, 2006 og 2012.\nHan understreger dog, at den nye reform i højere grad deregulerer området og derfor vil være mere robust end de tidligere, idet den kan justeres løbende i forhold til skolens udfordringer.\nSamme undren lyder fra Stefan Hermann, der er rektor på Professionshøjskolen Metropol og forfatter til en bog om folkeskolens historie:\n»Læreruddannelsen er et meget langsomt redskab til at ændre folkeskolen med, og derfor burde man i stedet se det i et større perspektiv. Selve signalet i en reform kan måske virke, men det tager jo næsten en generation eller to, før man reelt får ændret noget i folkeskolen,« siger han.\nEn af årsagerne til, at læreruddannelsen så ofte skal laves om, er ifølge Andreas Rasch-Christensen, at politikerne kun tænker fire år frem:\n»Hvis jeg var politiker, ville jeg måske også være tilbøjelig til at gå ind og trykke på de knapper, hvor man ved, der er opmærksomhed. Forældre er en stor potentiel vælgergruppe, som man gerne vil tiltrække ved at skrue på læreruddannelsen.«\nDet ses tydeligt på antallet af reformer, påpeger Stefan Hermann: »I begyndelsen af 1990’erne får den danske skole sit første chok, fordi en international læseundersøgelse viser, at danske børn læser på niveau med Trinidad og Tobago. Indtil da havde vi en klassisk selvforståelse om, at vi har haft verdens bedste læreruddannelse og folkeskole, hvilket så bliver brudt med de internationale undersøgelser.«\nUro i undervisning\nMen de mange reformer gør ondt på uddannelsen. Bob Bohlbro mener, at en af de vigtigste årsager til, at lærerprofessionen har fået lavere status og dermed, at læreruddannelsen oplever færre ansøgere og stort frafald, er, at politikerne ikke kan holde fingrene fra at ændre på forholdene i skolen. Hans Siggaard peger desuden på, at den politiske reformiver har den uheldige sideeffekt, at den skaber uro på læreruddannelserne og i folkeskolen:\n»Alle studier viser, at god undervisning handler om, at elever og lærere skal føle sig sikre på, hvad de skal. Hvis du hele tiden skaber usikkerhed, får du dårligere og dårligere læringsmiljøer både på læreruddannelserne og i folkeskole.«\nUddannelsesminister Morten Østergaard (R) mener, at reformen af læreruddannelsen er udtryk for rettidig omhu.\n»Den revolution af læreruddannelsen, som reformen egentlig er udtryk for, indebærer, at vi afskaffer loven om læreruddannelsen for at få en uddannelse, der er tættere på folkeskolen. Så hvis folkeskoleforliget f.eks. ændrer indholdet af et fag, fjerner det eller tilfører nye, vil vi med en almindelig bekendtgørelsesændring kunne tilpasse læreruddannelsen til det. Derfor er der med denne deregulering i virkeligheden tale om rettidig omhu. De lærerstuderende, der starter til september, vil således starte på en uddannelse, der matcher den ny folkeskolde, de siden skal ud og undervise i,« siger ministeren.\n– Har der ikke været nok usikkerhed og ændringer af læreruddannelsen de seneste år?\n»Afsættet for reformen var en evaluering, der pegede på en række problemer i den nuværende læreruddannelse. Vi vil undgå et hidtidigt frafald på læreruddannelsen på omkring 40 pct. ved at lave et nyt optagelsessamtalesystem for alle, der kommer med under syv fra ungdomsuddannelserne, ligesom vi skærper kravene til indholdet i selve uddannelsen. Så det retter op på en række problemer, men klargør samtidig læreruddannelsen til den ny virkelighed efter regeringens folkeskolereform.«\n– Kan du sikre, at læreruddannelsen ikke vil blive ændret igen efter en stor reform af folkeskolen?\n»Nu er læreruddannelsen bragt på omgangshøjde med de fleste andre uddannelser, i og med at det trygt overlades til uddannelsesinstitutionerne at tilrettelæge uddannelserne. De dage, hvor det var politikere, der sad på Christiansborg og detailstyrede læreruddannelsen via lovændringer, er endegyldigt ovre,« forsikrer Morten Østergaard.\n11. marts, 2013 - 09:35\nFuldkommen vanvittigt med disse ændringer, der ikke fører til andet end at tage den ildhu ud af lærergerningen, der er dens eneste virkende brændstof.\nDet er prøvet med flere linjefag, nu forsøger man så med ét mere - men det er ved Gud udtryk for en minister, der ikke aner, hvad han taler om, når han mener, at linjefagslærere er "eksperter", det hverken er de eller skal de være, de skal være nogle, der et lille stykke over øjenhøjde kan bringe børn trinvis frem i indsigten, efterhånden som deres udvikling muliggør det. Og det er ikke engelsk på et tidspunkt, hvor man endnu ikke kan dansk! Ordentlig undervisning på alderssvarende trin giver meget mere end det tidsspilde, der nu bliver tale om.\nChris Nymand, Rasmus Kongshøj og Carsten Mortensen anbefalede denne kommentar\n11. marts, 2013 - 10:08\nDenne minister er endog så uvidende at han demonstrerer sin uvidenhed.\nSteffen Gliese, Rune Petersen og Rasmus Kongshøj anbefalede denne kommentar\n11. marts, 2013 - 10:12\nJeg skrev følgende på min Facebook-væg igår:\nDet bekymrer mig at Anders Bondo, i Debatten af 13. marts, er så ringe til at formulere sig, give argumenter med logiske 'vandregange' fra A-til-B og dermed videreformidle sikkert udmærkede standpunkter.\nDet er muligt at den brede stand af lærere bifalder Anders Bondo som person, men det vil være en kategorisk overdrivelse, at betegne ham som et talent i videreformidlingens kunst. Jeg er bekymret for, at den veldrejede, men om muligt ringere indholdsmæssige side, regeringen, får "ret" på baggrund af deres evne til at formulere sig mere tydeligt og forståeligt, mindre end det faktiske indhold af den nye folkeskole reform.\nMan skal ikke undervurdere talens kunst.\nNår det er sagt, er jeg fuldstændig enig med Peter Hansen, at man i nærværende debat om Skolen (med stort S) og skolereformen, griber spørgsmålet fra pro-reform-folkene ganske formålsrationelt an, men ved dette greb mister 'det fænomenologiske', altså at man reelt set bliver ganske positivist. Forstået således, at ser fra A til J, men ikke tallene imellem og misser derved virkelighedens kompleksitet. Det vil med andre ord sige, at man ser et 'mål' som skal nås, uden dog at tage den intellektuelle klaphat af og forstå at dette mål ikke kan opnås, medmindre lærerne føler at deres frihed er intakt. I så fald man måtte forsøge at gendrive mit argument, vil der tale om en misforståelse af menneskelig psyke, nemlig at vi (altså Mennesket) som udgangspunkt føler sig personligt krænkede hvis frihed tages fra os og tilliden decimeres.\nMen det er jo ret beset ikke noget nyt, at den generelle samfundstendens er: Vi vil gerne høre din mening (Lille Per, klap klap på hovedet), men vi har besluttes os."\n11. marts, 2013 - 10:21\nHvis jeg var spindoktor for denne regering, ville en artikel som denne i dag - hvor JP også fortæller om Helle Thornings glæde ved at flyve med privatfly - fü mig til at tage ind på Blågårds Plads og råbe "Store A og Lille A er bøssede HAere".\nHellere det end denne langsomme og smertefulde død med nye snit hver dag.\nAlan Strandbygaard, Rasmus Kongshøj, Steffen Gliese og Nick Mogensen anbefalede denne kommentar\n11. marts, 2013 - 12:58\nEr det ikke længere en cand.mag?\nDer skal også penge til så høje lønninger. De vil jo komme til at ligge på niveau med gymnasielærerne.\nJeg troede at besparelser var vejen frem?\nMåske er planen at der kun skal være det halve antal lærere i fremtiden?\nEller er idéen at lærerne skal importeres fra polen lige som chaufførerne?\nMon dette vil få indflydelse på de nuværende forhandlinger?\n11. marts, 2013 - 17:44\nVi lever i en verden, hvor dynamik er nøglen til succes. Der er fuld kraft på maskinerne(reformændringerne). Kursen bliver et sekundært anliggende, da det mere handler om stemmer end om læreruddannelsen og folkeskolens dagligdag.\nFolkeskolen og læreruddannelsen er siden, Haarder ændrede prøvebetingelserne i fysik/kemi flere gange på få år, blevet ledet uden en egentlig kurs. Først ændrede Haarder fysik/kemi til en gruppeprøver, så til gruppeprøve tværfagligt med biologi, for til sidst at blive en individuel fysik/kemi prøve igen. Dette skete på tre år så vidt jeg husker.\nIngen kende i virkeligheden målet for rejsen - Det er der ikke stemmer i, da det er alt for komplicerede for den almindelige vælger, at forhold sig til.\n11. marts, 2013 - 18:02\nKort og effktivt, nedlæg læreuddannelsen som den er /bliver idag. Gør uddannelsen til lære til en 5-7årig universitets uddannelse hvor forskning bidrager til indholdet. Indfør midst 12 månederes praktik.\n11. marts, 2013 - 19:57\nLæreruddannelsen med en varighed på 4-4½ år er nok.\nUdfordringerne ved at være lærer er mange. Du skal være robust og kende dig selv, turde træde i karakter, gå forrest, kunne håndtere forældre og ikke mindst børn (søde som mindre søde).\nSelvfølgelig skal du være faglig være velfunderet, og her er 2-3 liniefag, hvad du kan kapere. Du skal endvidere have god pædagogisk og psykologisk ballast. Det er enormt vigtigt!\nDe største udfordringer i de virkelige lærerliv er håndteringen af klassen, og jeg er bange for, at en helstuderet røver med en 7årig uddannelse vil falde med et brag.\nHer vil den nye lærers faglige viden være rent overkill, og desillusionen vil nemt brede sig, når man opdager, hvor den egentlige kamp skal stå.\nMan kan ikke uddanne sig til at håndtere både normalelever, for tidligt fødte, uønskede og ADHD børn i en pærevælling. Med 26 børn i klassen når du dem ganske enkelt ikke alle sammen.\nDu skal mentalt kunne tåle at se børn med ovennævnt svagheder gå til bunds i systemet, fordi der ganske enkelt mangler midler og varme hænder til netop dem.\nJeg er meget enig i, at der skal være en lang praktik, og helst en del i starten af uddannelsen (så ved alle, hvad det drejer sig om).\nTil sidst er der at sige til kommende lærere: - Find dig selv i lærerlivet og værn om det. Vær skeptisk over gamle professorer og andre der har forladt skolen, og som ved det hele i teorien. Kend historien om "kejserens nye klæder" og håb på at arbejdsglæden ikke bliver taget fra dit kommende fag og arbejdsplads.\n12. marts, 2013 - 07:47\nProblemet er, at der nu er kommet så meget snob omkring boglig uddannelse, at det står i vejen for lærernes funktionsdygtighed.


Eksperter i 100 lande\n4.200 medarbejdere forsyner Coface Group med dækning over hele verden og tæt kontakt med kunderne. De repræsenterer virksomheden på alle kontinenter - i 70 lande - og kender lokale skikke og kultur. Derudover beskæftiger Coface også en bred vifte af udstationerede medarbejdere, der bestræber sig på at dele Coface's ekspertise med lokale eksperter.\nEt bredt udvalg af ekspertise på et højt niveau\nCoface’s medarbejdere er kendt for deres store ekspertise og deres evne til at yde teknisk assistance af høj kvalitet til deres kunder og til lokale, regionale eller internationale virksomheder og institutioner:\n38 % af vore medarbejdere arbejder på specifikke tekniske forretningsområder så som underwriting, oplysninger og skade, inddrivelse af tilgodehavender og factoring;\n27% er dedikeret til kunder, salg og marketing;\n34% har ansvar for support-funktioner, hvoraf 4% involverer driftskontrol, risikostyring og revision.\nKombination af forskellighed og dygtighed\nos i tal\nMere end 4.200 medarbejdere over hele verden\n23 medarbejdere i Danmark\n72 forskellige nationaliteter\nMed 72 nationaliteter repræsenteret i koncernen er Coface et sted med meget stor forskellighed. Dette er essentielt for at kunne tilbyde høj service til virksomheder i 66 lande og bibeholde et godt ry, og vi er dermed i stand til at tilpasse os de lokale markeder på grund af vores tilstedeværelse og kendskab.


Google Ad Grants hjælper Science Buddies med at præsentere elever for innovativt naturfagligt indhold.\nØge trafik og kendskab\nTeste og finpudse de mest effektive marketingbudskaber\nScience Buddies hjælper elever fra alle samfundslag med at opbygge deres færdigheder inden for naturfag og teknologi, så de kan blive produktive og engagerede borgere i det 21. århundrede. Organisationen forsyner millioner af elever, forældre og lærere i folkeskole og på gymnasiale uddannelser (K-12) med ressourcer, der afspejler den nyeste forskning i, hvordan man effektivt underviser i naturfagene. Science Buddies leverer unikt indhold, som er skabt af deres egne forskere. Disse ressourcer, som ikke er tilgængelige noget andet sted, tilpasses elevernes individuelle læringsforløb og er praktisk anvendelige i den virkelige verden. Ved at levere åben adgang og frit tilgængeligt onlineindhold ønsker Science Buddies at sikre, at alle børn har adgang til naturfaglig læring, uanset køn, etnicitet eller socio-økonomiske faktorer.\nI modsætning til mange nonprofitorganisationer med fysiske kontorer opererer Science Buddies kun online. Deres vigtigste mål er at generere trafik til websitet for at præsentere børn for de tusindvis af sider med gratis naturfagligt indhold. Da over 25 % af brugerne besøger websitet fra mobilenheder, har Science Buddies for nylig opdateret til et mobilvenligt website for bedre at nå ud til elever, lærere og forældre på farten. De planlægger at udvide markedsføringen af deres populære Science Kit-program med henblik på at generere flere midler.\nScience Buddies var en af de første brugere af Google Ad Grants-programmet. De meldte sig til programmet, da det blev lanceret i 2003, og blev senere Grantspro-modtagere. I 2004 kom 171.000 unikke besøg på Science Buddies fra Ad Grants; i 2005 var dette tal steget til 773.000 unikke besøg. I 2006 havde Google Ad Grants fordoblet trafikken til websitet. Direktør og grundlægger Kenneth Hess siger: "Google Ad Grants satte os virkelig på landkortet!" I de seneste 12 måneder har cirka 1.500 lærere registreret sig for at downloade ressourcer til at hjælpe med at styre elevernes naturfagsprojekter, og ca. 100.000 elever har registreret sig for at bruge emneguiden, der hjælper dem med at finde et naturfagsprojekt, der passer til deres interesser. Science Buddies udvikler nye spændende områder, f.eks. et arkiv med oplysninger om STEM-karrierer, sjove naturfagsaktiviteter og et nyhedsfeed med nyt om naturfag i realtid, og de planlægger at opbygge AdWords-kampagner til at promovere lanceringerne og inspirere flere håbefulde unge forskere.\n"Google Ad Grants satte os virkelig på landkortet!"\nKenneth Hess, grundlægger og direktør, Science Buddies


Introduktion til skægolie - Blog om Skæg af Danske Beardpilot ®\nSkægolie, også kendt som "Beard Oil", bruges til at beskytte både skæg og hud, uanset om du er i byen, på landet eller i luften. Alle skægolier fra Beardpilot® har beskyttende egenskaber og hindrer skægpest og udtørring af huden under skægget.\nDet unikke ved Beardpilot® skægprodukter er, at vi udvikler differentierede skægprodukter på mere end bare duften.\nDet vil sige, at vores produktserier er forskellige både på dufte OG på egenskaber. De enkelte oliers unikke egenskaber kan bl.a. være UV-beskyttende, bakteriehæmmende, ekstra blødgørende, hårvækst-stimulerende osv.\nDet er disse forskellige egenskaber, der gør, at Beardpilot® har et skægprodukt til enhver skægtype - for vi ved at ikke to skæg er ens.\nSkægolierne er 100% naturlige og håndlavet i Danmark. Kombineret med hvert produkts unikke egenskaber, har flere af Beardpilot® beard oils vundet internationale priser som f.eks. Adventurer, der er UV-beskyttende, City Slicker, der er bakteriehæmmende og giver ekstra glans og Spicer, der er ekstra blødgørende.\nEn god skægolie blødgører og beskytter hele skægget, så skægget holdes sundt og ser velplejet ud. Samtidig forhindrer en god skægolie skægskæl/skægpest forårsaget af udtørring.\nSkægolie har også en positiv effekt på huden, da den som sagt sikrer, at huden ikke tørrer ud, klør eller bliver irriteret. Derfor kan mænd med kortere skæg eller tendens til rødme og kløe også med fordel bruge en skægolie som en del af den daglige grooming-rutine.\nHvordan bruger jeg olie til skægget?\nAt bruge skægolie bør være en fast del af enhver skægget mands morgenrutine, da det plejer og beskytter både skæg og hud.\nTag tre-fire dråber olie i håndfladen ved hjælp af pipetten, og fordel olien i hænderne. Massér dernæst olien ind i hele skægget. Antallet af dråber afhænger af skæggets størrelse.\nOlien dufter kraftigst, når det påføres, men aftager i løbet af dagen. Hvis du i løbet af dagen vil friske skægget og duften op, kan det hurtigt gøres ved at føre en ren hånd gennem skægget og derved opvarme olien igen.\nSkægolie bruges før skægbalm og moustachevoks og er også fordelagtig for mænd med kortere skæg eller 'stubbe', da olien plejer både skæg og hud.\nHvornår skal jeg bruge Beard Oil?\nSkægolie kan med fordel bruges dagligt grundet dens plejende og blødgørende egenskaber på både skæg og hud.\nHar du travlt en morgen og kun tid til at bruge ét skægprodukt? Så vælg skægolien.\nDen kan hurtigt påføres om morgenen, så skægget ser sundt og frisk ud hele dagen. Hvis skægget er lidt længere, kan Beard Butter også være en fordel skønt denne i mindre grad behandler huden under skægget.\nMen for at få det mest velplejede og sunde skæg anbefaler vi, at du dagligt bruger olie og balm eventuelt kombineret med Beard Butter og moustachevoks til overskægget.\nFind alle 100% naturlige skægolier fra Danske Beardpilot her.


Bag kulissen med Sara Vergo | Djøf\nDen røde tråd i alt, hvad Sara Vergo foretager sig, er varetagelse af medlemmernes interesser. Det gælder uanset, om hun er til medlemsmøde på en arbejdsplads eller er med til at forberede forslag om fusion af to pensionskasser.\nKlædt på til at varetage djøfernes interesser\nHvad laver formanden for Djøf Offentlig, egentlig? Det vil jeg gerne give dig et lille indblik i, dels for at give et billede af, hvad jeg laver, når jeg ikke lige forhandler overenskomster, dels fordi jeg både er valgt og frikøbt til at varetage medlemmernes interesser.\nJeg går blandt andet til møder, rigtig mange møder. Både formelle bestyrelsesmøder i Djøf regi, og uden for: i Akademikernes forhandlingsudvalg, JØP og AKA, Det Regionale Arbejdsmarkedsråd for Hovedstaden, SPARK (arbejdsmiljøprojekt for kommunerne), Fremfærd Borger (projekter i kommuner), fondsgruppen for kompetencemidler i staten, bestyrelsesmøder i Djøf Offentlig og Djøf, sektorudvalgsmøder, medlemsmøder og uformelle kaffemøder med andre fagforeningspolitikere.\nDet gør jeg, fordi jeg skal være med til at finde løsninger og træffe beslutninger, men også fordi jeg skal indsamle viden og synspunkter, som klæder mig godt på til sammen med andre at presse på for gode løsninger.\nLad mig komme med nogle få eksempler.\nJeg har sat en dag om ugen af til at drage land og rige rundt på djøfernes arbejdspladser for at deltage i medlems-kaffemøder. Både for at høre, hvad der rører sig lokalt, og for at fortælle, hvad vi arbejder med i Djøf Offentligs bestyrelse. Super gode og inspirerende snakke – som gør mig klogere på medlemmernes hverdag og giver respons på mit og bestyrelsens arbejde. Selvom rejseaktivitet er en stor del af mit for-mandsliv, så får jeg også sparret med mange jer om svære dilemmaer i en hektisk TR-hverdag. Tak for det.\nHar du og medlemmerne lyst til et besøg, så send mig en mail på dk¤djoef¤sgv.\nDu kan læse mere om, hvad Djøf Offentligs bestyrelse arbejder med i 'Sammen om den offentlige sektor'.\nJØP og pension\nPensionskasserne DIP (ingeniørernes pensionskasse) og JØP har allerede for 6 år siden samlet investe-ringsafdelingerne og har de sidste 3 år haft en fælles administration. Fællesskaber som er blevet til uden nogen form for fødselsvanskeligheder. Man kan sige, at barnet er vokset og trives godt.\nDerfor har vi i bestyrelsen for JØP gennem længere tid været i gang med at forberede forslaget til en egentlig fusion mellem de to pensionskasser. Forslaget fremlægges på JØPs ordinære generalforsamling den 24. april 2019. Mit formål er at give medlemmerne den bedst mulige pension – og det gør vi bedst sammen.\nPension har også fyldt en del på møder både i Djøf og AC på det seneste. Debatten om differentieret pen-sionsalder koger. Og den er svær, fordi det let bliver til en ”kamp” mellem de stakkels nedslidte ufaglærte og faglærte mod de sejlivede akademikere med de lette jobs. Det er jeg træt af! Der skal være mulighed for en værdig tilbagetrækning for de nedslidte - fysisk som psykisk - men at jeg er imod, at man piller ved den universelle rettighed, pensionsalder er.\nMin tid har i vinterens løb i den grad stået i A-kassens tegn og den kedelige AKA-situation. Her kan vi virkelig tale om at holde mange, og svære, møder.\nDen længe ventede rapport fra Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering (STAR) er kommet - og den er selvfølgelig kritisk. Helt som vi i bestyrelsen forventede: Vi har for længst set problemerne og har allerede taget action. Stort set hele topledelsen (politisk og administrativt) er ude og vi er ved at ansætte en ny administrerende direktør. Og så er vi i fuld gang med at stramme op på retningslinjer og procedurer og har nedsat et governance-udvalg. Så vi er godt på vej videre.\nDer er mange dagsordener i sådan et djøf-liv, og de er alle spændende og vigtige. I mit arbejde er det hver dag medlemmernes interesser, der er omdrejningspunktet. Det er det, som gør det så meningsfuldt.


Lagkage med hindbær - Glutenfri lagkage uden sukker - The Food Club\naf Ditte Ingemann 17. marts 2015\nJa, måske er det lidt for tidligt at skrive om sol og sommer, men hvor er det skønt at dagene bliver længere, solen kigger frem og man kan mærke varmen komme snigende. De sidste mange uger har jeg virkelig haft lyst til søde sommerbær, mad fra grillen og i det hele taget bare lettere mad, som kan nydes udenfor en lun sommeraften. Jeg er klar over, at der kommer til at gå lidt endnu før det sker, men indtil da, vil jeg dele denne sommerlagkage med jer, som for mig er indbegrebet af sommer. Opskriften er fra min kagebog “Sunde Søde Sager” og kagen har endda sneget sig på bogens forside.\nI min kagebog finder du mere end 80 opskrifter på skønne kager og søde sager, som alle er lavet uden hvidt, raffineret sukker og hvedemel. Hvis du kunne tænke dig flere af den type opskrifter, så kan bogen altså købes lige her på Saxo, hvor den sælges med en smule rabat.\nLagkage med hindbær og saltet dadelkaramel, 6-8 personer, glutenfri\nSom barn drømte jeg om at have fødselsdag om sommeren, men faktum er, at jeg fylder år i december. Som en slags trøst har jeg dog altid fået lagkage med hindbærskum på min fødselsdag. Denne lagkage smager præcis som i min barndom, og den kan sagtens serveres året rundt, for den smager nemlig himmelsk. Du kan jo pifte lagkagen op som du ønsker, fx. med mørk chokolade, andre typer frugt, frysetørret bær…. kun fantasien sætter grænser.\n1 tsk bagepulver, brug evt. glutenfri bagepulver\nBland mandelmel, bagepulver og vanilje sammen i en skål. Del æggene i hvider og blommer, og pisk hviderne stive. Rør blommerne sammen med mælk, blød kokosolie, sukrin og citronskal. Vend de tørre ingredienser i de våde, og rør dejen godt sammen. Vend forsigtigt æggehviderne i dejen, og fordel den i to springforme, beklædt med bagepapir, Ø 18 cm. Bag bundene i ovnen ved 175 grader i ca. 30-35 minutter, og lad dem køle helt af i formene.\nSkær dadlerne i små stykker, og kom dem i en blender med mælk og salt. Blend det til en ensartet masse og smag det til. Ønsker du en tykkere karamel, så hæld massen på en pande, og varm forsigtigt blandingen op, til den tykner. Tag den af varmen, og lad karamellen køle af. Dette trin kan godt undlades!\nPisk fløde til let skum, og tilsæt sukrin melis og hindbær – smag til.\nSmør den ene bund med dadelkaramel, og fordel flødeskummet på bundene. Pynt lagkagen med frisk frugt eller friske bær. Stil kagen på køl i ca. 1-2 timer inden servering.\nLagkage med hindbær & saltet dadelkaramel was last modified: marts 17th, 2015 by Ditte Ingemann\nTherese 17. marts 2015 at 19:44\ndette ser helt fantastisk ut! Kjempefine bilder også :) inspirerende!\nDitte Ingemann 18. marts 2015 at 09:52\nMaria 18. marts 2015 at 10:15\nUhm hvor ser det lækkert ud. Jeg samler på kageopskrifter uden gluten, da min svigerinde har cøliaki. Hvis jeg gerne vil bruge sukker i stedet for sukrin, er det mon samme mængde, jeg skal bruge?\nDitte Ingemann 18. marts 2015 at 10:37\nJa, så bruger du den samme mængde til bundene og skummet kan du smage til med fx. flormelis :-)\nEva 19. marts 2015 at 09:42\nKan bundene bages i en springfrom og deles til 2 bunde efter bagning?\nDitte Ingemann 19. marts 2015 at 09:52\nHej Eva, Det vil jeg tro :-) Jeg synes det er nemmere at bage dem i to forme, men tror helt sikkert du kan bage i en form, og derefter dele den til to bunde :-)\nLauren 20. marts 2015 at 15:49\nOh my goodness this looks gorgeous! I need to make a birthday cake today anyway, perfect timing :)\nSimon 27. marts 2020 at 16:16\nDer er noget med forholdende der ikke giver mening. Tjek dem efter..\nSimon 27. marts 2020 at 16:35\nDer er alt for få æg!\nDitte 13. marts 2022 at 19:27\nJeg brugte 4 æg i stedet og det fungerede godt. Men det kan også godt være det fungerer fint med to æg – når du fyldet er så vådt. Jeg bagte bare en bund og skar den over og det fungerede også fint. Brugte en 22 cm Ø springform.


Hjem / Butik / Tilbud til Kvinder / Perfect PFE Bækkenbundstræner\nVarenummer (SKU): 15967 Kategorier: Bækkenbundskugler, Bækkenbundskugler Begynder, Bækkenbundstræner, Cyber Monday, Efterårsudsalg, Efterårsudsalg til kvinder, Mellandag, Mixed, Mærker, Singles Day, Singles Day Kvinder, Tilbud, Tilbud til Kvinder, Vinterudsalg, Vinterudsalg til kvinder\nFå stærkere muskler, øget følsomhed og endnu bedre orgasmer med Perfect PFE bækkenbundstræneren. Træner automatisk dine bækkenbundsmuskler gennem blid, elektrisk stimulation. … læs mere her\nVidste du, at sexlegetøj indgår naturligt i mere end halvdelen af alle parforhold i vores breddegarder. Skal man begynde at lege med sexlegetøj, er det godt med et trygt sted, der ikke får dig til at føle dig utryg eller andet ubehageligt. Det skal jo helst være rart. Når man skal have valgt noget sexlegetøj, er der er et brand, som altid leverer, nemlig Mixed og folk er rigtig glade for denne Perfect PFE Bækkenbundstræner. Du kan trygt købe dit sexlegetøj online i en shop, emballagen til din pakke er naturligvis neutral, så ingen kan se, hvad du har bestilt.\nPerfect PFE Bækkenbundstræner puster liv i sexlivet\nPerfect PFE Bækkenbundstræner er en af de håndplukkede varenumre her i shoppen i en vores rigtig gode kategorier, nemlig Mærker,Bækkenbundskugler,Tilbud til Kvinder,Tilbud,Mixed,Bækkenbundskugler Begynder,Bækkenbundstræner,Tilbud Til Kvinder,Singles Day,Efterårsudsalg,Efterårsudsalg til kvinder,Singles Day Kvinder,Cyber Monday,Vinterudsalg,Vinterudsalg til kvinder,Mellandag. Du får oven i købet hele 365 dages returret der giver dig en god sikkerhed, hvis du alligevel ikke skal bruge din vare. Mange er udmærket klar over, at man køber din Perfect PFE Bækkenbundstræner i webshoppen Sinful.dk, der virkelig har samlet toppen af de mest populære varer. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg finder du noget for alle, deriblandt også denne vare. Købes der ind i online webshops er priserne bedre- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nPerfect PFE Bækkenbundstræner og online fordele\nNår du lader dig friste, og får købt nogle produkter online, er betingelserne lidt gunstigere, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Danske webshops skal jf. loven give 14 dages returret. når produkterne er købt online, en del shops efterhånden giver endnu mere og det kommer dig tilgode som forbruger. Husk også på, at du online har et kæmpe udvalg, og det er let at gennemskue, hvilken pris og betingelser der er bedst, iblandt alle de shops der sælger det, du er ude efter. Din sammenligning kan du rent faktisk lave når du sidder på toilettet med din mobiltelefon. Når du handler online er du også fri for, at du ikke kan bære alle din varer på én gang og skal gå flere gange frem og tilbage til bilen. Online shoppen får Posten til at levere dine varer til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, så du kan frit vælge den løsning, der er bedst for dig. Den irriterende kassekø undgår du ved at handle online køer er en saga blot, her er det direkte til kassen og betale med det samme, så spilder du ikke din tid på at vente på fru Hansen, der lige skal spørge om, hvad hver enkelt ting koster.


Helly Hansen Workwear fra Dansk Erhvervsbekl�dning.\nHelly Hansen arbejds- fritidstøj og sko\nFirmaprofil - Helly Hansen arbejdstøj - Introduktion.\nEt lille udpluk af sortimentet - forlang HHs fulde sortimentsbog tilsendt eller indhent konkrete oplæg og tilbud på telefon 64713608* eller via e-mail\nHent det aktuelle katalog her:\nHelly Hansen har siden 1877 produceret beklædning til søens folk og har siden udviklet sig så konceptet i dag kan dække behovet for funktionelt beklædning, uagtet det gælder søen eller arbejds- og fritidstøj. I 1877 mente kaptajn Helly Juell Hansen at det var behov for beklædning der forbedrede arbejdsforholdende for de mange mennesker der havde deres arbejdsplads på vandet. Derfor startede han sammen med sin kone Maren Margrethe, produktionen af oilskindsjakker og -bukser, og andre ting der var nødvendige for livet på havet.\nAllerede året efter vandt Kaptajn Helly Juell Hansen en pris på det store Paris Expo, og begyndte at eksportere. I 1882 har parret produceret 10000 beklædningsstykker. I 1914 døde Helly Juell Hansen, og sønnen Levi overtog firmaet. Igennem de næste 56 år, vokser Helly Hansen stødt, med mange produkter til følge. Et af de mest kendte gennem tiden er brandet LIFA, undertøj der er produceret i åndbart fibermateriale, der holder huden varm og tør. Det er den dag i dag stadig det af de bedst solgte produkter fra Helly Hansen.\nCONFIDENT WHEN IT MATTERS.\n1877 Helly Juell Hansen behandler sit arbejdstøj med linolie for at gøre det vandtæt. Det er en enkel og funktionel nyskabelse, der samtidig markerer første skridt på vejen mod fremstilling af arbejdstøj, der er specielt tilpasset den professionelle arbejders behov.\n1878 Helly Hansen vinder førsteprisen for vandtæt beklædning til fiskere ved verdensudstillingen i Paris. Det er første gang, man ser vandtæt beklædning. Prisen er den første af mange.\n1924 Helly Hansen introducerer Linox-materiale, som er vandtæt og blankt, men uden at være fedtet som olie.\n1931 Helly Hansen lancerer Lin-o-lott - en tyndere kvalitet fremstillet specielt til kvinder.\n1932 Helly Hansen lancerer kapok-redningsveste - en sikker og behagelig opfindelse, der er et stort\nfremskridt, når det gælder sikkerhed til søs.\n1951 Helly Hansen finder en ny forseglingsteknik til sømme: Microweld, de første 100 % vandtætte syninger er skabt.\n1961 Helly Hansen begynder arbejdet med fiberpels, en ny metode til sammenvævning af fibre.\n1962 Helly Hansen opfinder Pro-Pile, verdens første fleece-beklædning.\n1970 Helly Hansen begynder at eksperimentere med undertøj, det ægte 3-lagssystem ser dagens lys.\n1972 Helly Hansen introducerer PVC-skum med lukkede celler til redningsveste. Skummet anvendes stadig som flydemateriale 30 år efter.\n1975 Lifa lanceres - det revolutionerende sportsundertøj med høj ydeevne. Serien består af undertøj i polypropylen, der transporterer fugt væk fra huden bedre end noget andet materiale.\n1975 Helly Hansen introducerer en overlevelsesdragt, der produceres i Moss i Norge.\n1977 Helly Hansen tilbyder som den første virksomhed i Europa vandtæt beklædning, der er åndbar.\n1977 HH fiberpels bliver den foretrukne isolerende beklædning til arbejde under ekstreme vejrforhold. Produkterne bliver moderne mod slutningen af 1970-erne.\n1980 Helly Hansen lancerer Helly Tech - en unik overfladebehandling, der lader fugt slippe ud samtidig med, at det forhindrer fugt i at trænge ind i materialet.\n1987 Helly Hansen introducerer Equipe Airflow Vent System til markedet for vintersport - det er en tilpasning, der gør, at forskellige grader af luft kan cirkulere under aktiviteter og samtidig giver optimal varme ved inaktivitet.\n1994 Helly Hansen er den officielle leverandør af beklædning til frivillige under vinter-OL i Lillehammer.\n2002 Helly Hansen Workwear vinder prisen for godt design for IMS/ Click.on. Prisen uddeles af Norsk\n2004 Efter 127 år lancerer Helly Hansen sin første skokollektion med sejlerskoene Hydrator, Level 10 og\nLatitude 60. året efter vinder skoene ShoreHike Norsk Designråds særpris for godt design.\n2006 HH lancerer en undertøjsserie specielt udviklet til brug i koldt klima. HH Warm Base Layer kombinerer Lifa-teknologien med merinould. Produktet bliver en bestseller og vinder flere bedst i test-priser rundt omkring i verden.\n2008 HH lancerer Odin udendørskollektion, som kombinerer Helly Tech 02-teknologien, YKKs revolutionerende Aquaseal-lynlås og Fusion Module-systemet. Allerede det første år vinder Odin-kollektionen den tyske pris Red Dot Design Award.\n2008/9 HH samarbejder med Ericsson Racing Team under 2008/2009 Volvo Ocean Race. Projektet fører til betydelige fremskridt inden for vandtætte konstruktioner til ekstreme offshoreforhold.\n2012 Helly Hansen vinder prisen for Design Excellence for ODIN Fastpackjakke. Prisen uddeles af det Norsk Designråd.\nSom en skandinavisk virksomhed er HH ekstremt passionerede over udendørsaktiviteter, og man har forpligtet sig til at drive en miljøbevidst virksomhed. Og mens der er taget nogle betydelige og meningsfulde skridt fremad, ved man, at det kan og skal blive bedre. I en global økonomi kan det være svært at forstå miljøpåvirkningen af valgene - især med hensyn til stof og materialer. Ting er ikke altid det, de ser ud til at være. For nogle år siden forpligtede man sig til at arbejde med bluesign-teknologier for at hjælpe med at foretage valg og sikre, at man forbliver på rette vej mod en miljøvenlig virksomhed. Bluesign repræsenterer den strengeste standard inden for miljømæssig bæredygtighed i den globale tekstilindustri. De kan løse mere om bluesign-standarden på www.bluesign.com. Helly Hansen opfylder alle forpligtelser i EU REACH regler.\nJakke Vest Bukser\nOveralls Shorts Kedeldragt\nT-shirts og sweaters Sokker Handsker\nHovedbeklædning Tasker - ekstra lommer Størrelser og mål\nEtiketter Tryk Broderi\nKontakt os og få HH-Workwear kataloget fremsendt\n- eller hent det her.\nKontakt os p� telefon +45 64713608* eller via e-mail


Strejkehåndbogen eller bare kogebogen – ENHED og KAMP\nI daglig tale bare omtalt som kogebogen. Udgivet i 1984 med baggrund i de store militante arbejdskampe som Uniprint, Porcelænspigerne, Klub 4 på B&W, og Havnearbejderne. Kollektive erfaringer samlet under forfattersynonymet S.T. Rejke. Stadig vigtige og brugbare i dagens arbejds- og klassekampe. Vi bringer to af kapitlerne – Forskellige aktionsformer og strejkens organisering.\nDenne bog vil først og fremmest beskæftige sig med de såkaldt overenskomststridige strejker.\nDe få strejker, der holder sig inden for arbejdsrettens og overenskomsternes rammer, er økonomisk kædet sammen med forbundenes strejke-fonde. Til gengæld er de strejkendes muligheder for en direkte indflydelse minimal. Alligevel bør man over for sine forhandlere stille krav om hyppig orientering og retningsgivende afstemninger, både når det gælder strejkens organisering og resultater.\nSom et led i overenskomstforhandlingerne i 1973 kastede LO medlemmerne ud i en storstrejke, der tømte strejkefondene og ikke gav medlemmerne en øre mere, end der var indeholdt i det oprindelige mæglingsforslag. En håbløs og passiviserende kamp, der blev kendt som Kolonihavestrejken.\nAndre strejker bliver ud over overenskomststridige kaldt ulovlige, vilde og meget andet, men det er arbejderklassens mest effektive våben i kampen for arbejds- og levevilkårene. Sådanne strejker bør have en form, der taktisk passer til de lokale forhold.\nEr der på en virksomhed en enkelt arbejdsfunktion, der er nødvendig for hele produktionen eller driften, er det ofte en god ide at etablere en ’delstrejke’.\nSom eksempel kan nævnes de 36 kranførere på Helsingør værft. Deres kamp for ligeløn lammede over halvdelen af værftet i 1978. Ved klub 4-strejken på B&W i 1975 blokerede en enkelt klub for varetilførsel til hele værftet.\nFordelen ved denne form er helt enkelt, at omkostningerne bliver holdt nede. Til gengæld kræves der et godt samarbejde med de øvrige ansatte, både hvad økonomi og information angår. Man må ligeledes regne med, at firmaet iværksætter boykot af andre medarbejdere, så samarbejdet SKAL være i orden.\nEn demonstration vil som regel være led i en igangværende konflikt. Den anvendes ofte af arbejdere i kamp. Den kan også bruges som en advarsel. Demonstrationer kan rettes mod arbejdsretten, arbejdsgiverforeningen, arbejdsgiveren, politi-indgreb, statsmagten eller andet.\nSlow down er en aktionsform, hvor man enten arbejder efter arbejdstilsynets regler eller specielle sikkerhedsforskrifter, når det skønnes at ville nedsætte produktionen, eller at arbejdstempoet simpelthen nedsættes, så meget det overhovedet er muligt.\nDenne aktionsform har den fordel, at de aktionerende skal have løn under aktionen, men kræver også et virkeligt godt sammenhold – helst en stærk klub – så alle aktivt medvirker til en effektiv aktion.\nOverarbejdsnægtelse er en naturlig følge af en slow down-aktion, men kan også anvendes som selvstændig aktion.\nEt godt eksempel på en slow down var Ford-arbejdernes ’Gør det godt, så går det godt’-aktion foråret 1979. Her fik man gennemtrumfet en lønstigning på 3,83 i timen. Alt i alt en god aktionsform, der er ’billig’, men kræver et stærkt sammenhold og disciplin.\nDet er en lidt speciel aktionsform, der kun kan anvendes på et begrænset antal virksomheder.\nDen blev med held anvendt ved fragtmandshallen i Glostrup – dog uden at det førte til sejr i kampen. Det medførte dog, at godsomsætningen gik ned med 50-75 %. Demonstrations-blokaden bestod i, at de strejkende arbejdere HVER dag under den tre måneder lange konflikt demonstrerede foran virksomhedens porte og indimellem blokerede disse fysisk. Chaufførerne kunne pga. demo-blokaden nægte at levere varer til fragtmandshallen, idet de kunne henvise til ’liv, ære og velfærd’-paragraffen. Blokadevagterne kunne ligeledes i et vist omfang overtale chaufførerne til at blive væk.\nBlokaderne på Forde-Rederi og Steins Laboratorium er andre gode eksempler på demonstrations-blokader.\nHvis en fysisk blokade skal være effektiv, skal den have så bred opbakning som muligt, da antallet af blokadevagter har stor betydning for effektiviteten, bl.a. i forhold til indgriben fra politiet.\nEller man kan gøre som i Esbjerg, hvor arbejdsgiverne i byen har fået at vide, at det koster et bestemt antal strejketimer, hvis politiet sættes ind mod arbejdere i konflikt. Dette kan afholde arbejdsgivere fra at tilkalde politiet for at få brudt en blokade.\nEn fysisk blokade retter sig først og fremmest mod to ting:\nDen bedst kendte fysiske blokade er nok blokaden mod Berlingske Tidende. Her kæmpede 1000 grafiske arbejdere for at beholde deres job.\nCementchaufførernes fysiske blokade mod Ålborg-Portland i foråret 1979 var fuldstændig effektiv. Dette skyldtes bl.a. støtten fra andre faggrupper i Københavns Frihavn.\nRækker indholdet af en arbejdskonflikt ud over en virksomheds fysiske rammer, kan man forsøge at etablere sympatiblokader andre steder. Kan dette foregå inden for overenskomstens rammer, skal man forsøge at presse forbundet til aktivitet. Er det overenskomststridige konflikter, må man gå andre veje.\nAndre arbejdspladser kan nægte at levere varer, chauffører kan nægte at køre, arbejdere på modtagende virksomheder kan nægte at anvende det blokaderamte produkt.\nDette kan ofte ske under henvisning til ’Liv, ære og velfærd’-paragraffen. Arbejderne må fortolke denne paragraf således, at konfliktramt arbejde hverken udføres direkte eller indirekte. Ingen tvang til skruebrækkeri, og da slet ikke under politibeskyttelse, der i sig selv er et bevis for, at man er truet.\nArbejdsgiverne vil prøve en fagretslig forfølgelse af sympatiblokader, og det er da vigtigt, at de involverede – det være sig arbejdere eller deres klubrepræsentanter, arbejdsløse eller andre – er i tæt kontakt med hinanden. Forsøges skruebrækkeri udført, skal der helst altid være aktionerende arbejdere i nærheden.\nEt meget effektivt oplysningsarbejde om konflikten samt en effektiv blokadeledelse er en forudsætning for vellykkede sympatiaktioner.\nFølgende oplysninger er nyttige/nødvendige:\nMuligheder for at omgå den normale produktions- og distributionsmåde\nHvis der er tale om meget spredte arbejdspladser, kan man tage flyvende blokader i anvendelse. Denne aktionsform går ud på, at man har mobile blokadevagter, som stopper skruebrækkere forskellige steder.\nStilladsarbejderne var nok de første, der anvendte denne aktionsform systematisk. De tog f.eks. rundt og fjernede de stilladser, der var sat op af skruebrækkere.\nAktionsformen kræver et veludbygget informationsnet, så man hurtigt får at vide, hvor der foregår konfliktramt arbejde.\nFabriksbesættelser er et sjældent anvendt kampmiddel. Herhjemme er besættelsen af Uniprint det bedst kendte eksempel. Her prøvede arbejderne på denne måde at forsvare deres arbejdsplads mod nedlæggelse, bl.a. ved at forsøge at forhindre, at produktionsapparatet blev fjernet.\nI udlandet er aktionsformen mere kendt. Der findes eksempler på, at arbejderne helt har overtaget fabrikkerne.\nDen første forudsætning for, at en strejke føres til sejr, er, at I er velorganiserede. Det er en god – som oftest en nødvendig – begyndelse at vælge en strejke-komite og formulere et grundlag f.eks. som nedenstående.\nStrejkekomiteens opgave er at organisere og lede strejken, at repræsentere arbejderne over for arbejdsgiverne (og forbundene) – men IKKE at træffe beslutninger angående strejkens mål og resultater. Sådanne beslutninger kan kun arbejdermødet træffe. Det er samtidig en af dens vigtigste opgaver hele tiden at sikre, at initiativet i strejken forbliver i arbejdernes hænder.\nKandidaterne til strejkekomiteen må inden et valg klart fremlægge deres syn på strejken, så arbejderne kan sikre, at strejkekomiteen kommer til at bestå af folk, der går helhjertet ind for sagen.\nDet skal være strejkekomiteen eller andre valgte repræsentanter, der forhandler med arbejdsgiveren. Det er bestemt ikke ligegyldigt, hvordan og hvornår arbejdsgiverens forhandlingstilbud forelægges arbejdermødet.\nArbejdet genoptages ikke blot på et løfte om forhandlinger. Forhandler arbejdsgiveren under pres, øges mulighederne for et godt resultat.\nArbejdsgiveren må forpligtes til ikke at foretage repressalier mod nogen af de strejkende efter strejkens afslutning.\nDet er vigtigt, at alle er med, når væsentlige beslutninger træffes. Dermed skabes forudsætningen for størst mulig enighed – og enighed er en forudsætning for kampkraften og udholdenheden.\nDet er en god ide at afholde fællesmøde hver dag. Man kan evt. mødes ved almindelig arbejdstids begyndelse og starte dagen med et morgenmøde, hvor alle vedkommende ting kan diskuteres, inden man går i gang med dagens gøremål.\nDet er et vigtigt princip, at fællesmøderne er højeste myndighed, dvs. alle afgørende beslutninger træffes her. F.eks.: Hvad skal der forhandles med arbejdsgiveren om? Skal der oprettes blokade? Skal strejken fortsætte? Strejkekomiteen må så være ansvarlig for, at beslutningerne følges op.\nI starten er det vigtigt, at fællesmødet får nedsat arbejdsgrupper, der kan udføre de vedtagne beslutninger. Det vil være en god ide at have en repræsentant fra strejkekomiteen i hver gruppe.\nSandsynligvis skal der nedsættes: økonomiudvalg, pressegruppe, trykkegruppe, arbejdspladskontakt-udvalg, indsamlingsgruppe og strejkestøttegruppe-kontaktudvalg.\nSkal organiseringen af en strejke fungere ordentligt, skal der være styr på økonomien. Økonomiudvalgets vigtigste opgave er at sørge for et godt økonomisk grundlag for strejken, dvs. flest muligt kroner i kassen.\nDe er ansvarlige for, at der føres regnskab over daglige indtægter og udgifter, her især udbetaling af ’strejke-dagpenge’ til kammeraterne (i mange tilfælde udbetales disse kun til kammerater, der deltager i fællesmøderne). Der er forskellige måder at sørge for strejkens nødvendige økonomi:\nAnsøgninger. Udsend opfordringer om at yde jer økonomisk støtte til arbejdspladser, fagforeninger og klubber, begyndende med de områder, der skønnes at have størst forståelse for hele situationen.\nFonde (se oversigten bagest i pjecen). Der findes forskellige former for fonde, der støtter arbejdskampe, og som har mulighed for at yde en hurtig økonomisk støtte, før pengene fra det øvrige støttearbejde begynder at komme.\nEnkelte fonde, f.eks. 1. maj-fonden, er landsdækkende. Fagforeninger straffes hårdt økonomisk, hvis de åbenlyst støtter overenskomststridige strejker. Alligevel har de mulighed for at støtte på forskellige måder, HVIS DE VIL. F.eks. gennem kulturfonde, ved at yde lån eller ved at oprette fonde, der ikke direkte hører under fagforeningen. Støtten gives hovedsageligt til konflikter inden for eget område.\nMange arbejdspladser og klubber har deres egen strejkestøttekasse. Klubberne kan ikke på samme måde som fagforeningerne gøres organisations-ansvarlige. Strejkekassen bruges mest til konflikter på egen arbejdsplads, men nogle bevilger dog penge til andre strejker. Det vil under alle omstændigheder være en god ide at få oprettet sådanne kasser eller fonde.\nSkulle det ske, at der ved en strejkes afslutning er overskud i kassen, er det kutyme at sende det tilbage til fonde, der har støttet. Overskud er også blevet brugt til at oprette nye fonde med samme formål: at støtte strejkende. (Sådan opstod f.eks. Vejle Slagteriarbejderfond).\nIndsamlingslister. En god måde at hente økonomisk støtte fra fagforeninger og arbejdspladser. De nummereres, og der holdes kontrol med dem.\nStrejkestøttemærker. Disse er forholdsvis billige at fremstille og kan under behørig kontrol sælges overalt. Økonomiudvalget, eller hvis I som undergruppe til dette har en særlig indsamlingsgruppe, fører regnskab over alle, der har mærker ’i kommission’ (afregnes først ved salg).\nStøttegrupperne (se listen bag i pjecen). Til løsningen af en lang række af jeres praktiske problemer under en strejke vil I kunne hente hjælp i den nærmeste støttegruppe, f.eks. finansiering og udførsel af strejkestøtte-mærkerne. Salg af disse og andre former for indsamling kan I sandsynligvis få hjælp til af områdets eller landets øvrige støtte-grupper.\nDet offentlige. I kan evt. nedsætte et særligt socialudvalg. Dette kan sætte sig ind i reglerne for bistandshjælp til strejkende, f.eks. ved gennem støttegrupperne at tage kontakt til en eller to socialrådgivere. Emnet kan evt. tages op på fællesmøde med deltagelse af en socialrådgiver og uddeling af kopier af love og bestemmelser, som har betydning for jer (se senere afsnit).\nPressegruppen skal sørge for at udbrede kendskabet til strejken gennem jævnlig kontakt til pressen, Danmarks Radio, lokalradio o.l.\nOfte vil presse, fjernsyn og radio være svære at få til at dække strejken objektivt eller på de strejkendes betingelser, og ofte vil dækningen være uhyre mangelfuld.\nHavnearbejderstrejken er et godt eksempel på, hvordan størstedelen af pressen optræder. Pressen var faktisk et redskab for arbejdsgiverne og regeringen. I begyndelsen af strejken blev udviklingen og omfanget fortiet. Så satte hetzen ind: »De har skyhøje lønninger«, »de vil ødelægge landets eksport til England«, »de er kyllingemordere«, etc. Toppunktet var Padborgslaget. Til trods for politiets provokationer og brutalitet, gengav pressen stort set kun historien i politiets version. Det samme skete ved drabet på en blokadevagt i Hirtshals. Alt dette bidrog til at svække strejken. I sidste fase var pressen yderst aktive med at sprede en nederlagsstemning.\nPressen er en magtfuld faktor, som er svær at tage højde for og imødegå. Dette betyder ikke, at strejkende skal undlade at benytte den.\nTværtimod viser dette eksempel og andre, at det gælder om at bruge alle midler for at få sine egne oplysninger og synspunkter frem. Her ligger en pressegruppes opgaver. Den skal f.eks.:\n– sende daglige pressemeddelelser ud på baggrund af morgenmødets beslutninger – i hvert fald når der sker en ny udvikling i konflikten. Ritzaus Bureau sender pressemeddelelser videre til alle aviser.\nTag kontakt til lokalavisens journalist for arbejdsmarkedsforhold. Forsøg at opspore særligt venligtsindede eller ærlige journalister, der vil citere jer loyalt.\n– Skriv læserbreve.\n– Er det nødvendigt, må I selv udgive jeres informationer som løbesedler eller måske endda som strejkeaviser. Målet er, at så mange som muligt får JERES oplysninger. Sørg for at det, I laver, godkendes på morgenmøderne.\n– Tag kontakt til lokalradioen. Flere strejkende har fået lavet radioudsendelser på Danmarks Radio. Det ER muligt selv at være med til redigering og sammenklipning af båndene, så man kan sørge for, at de rigtige synspunkter kommer frem. Dette kan gøres på Båndværkstedet. Man indsender et skriftligt forslag til, hvad udsendelsen skal indeholde til Båndværkstedet, Danmarks Radio, Rosenørns Alle 18, 1970 København V. (tlf. 01 35 20 07). Senere ringer man til dem om de videre forløb. Er det en strejke af mere omfattende karakter, kan man henvende sig til Kultur og Samfundsafdelingen (01 21 46 47) og spørge, om der ikke er nogen, som vil lave en udsendelse om strejken og dens baggrund.\nI forbindelse med sagen mod havnearbejdernes talsmand i Esbjerg, Karl Jørgensen, blev der lavet to videofilm. Den første blev brugt ved møder rundtomkring i landet og også sendt i uddrag i TV. (Der er et par adresser på filmfolk, der kan hjælpe, bag i pjecen).\nDer skal være nogle, der sørger for, at indsamlingslister, løbesedler\nosv. fremstilles hurtigt og billigt – enten på stedet eller ude i byen. Dette er en af de opgaver, hvor I med fordel kan benytte jer af en strejkestøttegruppes råd eller assistance.\nIndbyrdes solidaritet arbejdere imellem er altid vigtigt, men aldrig vigtigere end i en strejke-situation. Det er vigtigt i strejkepropagandaen at pege på, at kampens betydning næsten altid rækker ud over de strejkendes interesser. Uniprint-arbejderne udtrykte det i sin tid: »I dag Uniprint – i morgen dig«, eller sagt på en anden måde: Vinder vi denne gang, er DINE muligheder bedre, når turen kommer til DIG.\nTag kontakt til andre arbejdspladser, som I har fælles interesser med: De større arbejdspladser i jeres by eller arbejdspladser inden for samme branche over hele landet. Også her kan støttegrupperne evt. formidle kontakter.\nDet har en god virkning at arrangere frokost-middagspausemøder på andre arbejdspladser, hvor de strejkende tager ud og fortæller om konflikten. Det er her, en stor del af den moralske og økonomiske støtte skal hentes.\nMan må forsøge at skabe forståelse for konfliktens grundlag, især inden for branchen. Ikke kun på grund af den støtte, der måske kan hentes, men også fordi det øger muligheden for at undgå, at den konfliktramte virksomhed omdirigerer produktionen til andre virksomheder. Under slagteriarbejdernes konflikt på Tulip i Vejle (1982) gik slagteriarbejderne i Horsens og Hammel i en todages sympatistrejke. Under Cold-Stores-strejken i Århus (1981) holdt man faglige møder på flere andre kølehuse i landet, og et enkelt nedlagde arbejdet en dag i sympati.\nHvis en arbejdsgiver skal presses til indrømmelser, må man sørge for, at strejken bliver så effektiv som muligt. Det kan bl.a. blive nødvendigt at forsøge at forhindre, at andre sættes til at udføre det strejkeramte arbejde, at hindre, at varer fragtes ind og ud fra arbejdspladsen, prøve at forhindre, at arbejdet udføres andre steder.\nHurtigst muligt bør der udfærdiges en plan for, hvordan man forhindrer arbejdsgiveren i at bruge sådanne udveje.\nBlokadevåbnet er det mest effektive og mest brugte våben i sådanne situationer. Blokadeudvalget skal diskutere, hvilke former for blokader der skal anvendes, og af hvem (se indledningen). Det skal sørge for, at der udarbejdes blokadevagt-turnus, samt at der ved hver blokade er en ansvarlig, som fører ordet over for politi og virksomhedsledelse. De skal på morgenmøderne også oplyse om de vigtigste regler for blokade, demonstrationsret, anholdelse osv. … (se senere afsnit). I takt med udviklingen i strejken kan blokaderne op- eller nedtrappes.\nDe ansvarlige skal have telefonlister over dem, der deltager i blokaderne, fagforeninger og lokalpressen. Ofte vil behovet for blokadevagter være større, end de strejkende selv kan overkomme. Kontakt til arbejdsløshedsudvalg og strejkestøttegrupper kan hurtigt bidrage til at få flere blokadevagter.\nI nogle tilfælde kan masseblokade etableres, som det har været tilfældet ved restaurant La Cabana.\n1 må være opmærksomme på, at I muligvis udsættes for telefonaflytning fra politiets side.\nHerefter følger et kapitel om strejkestøttearbejde, et om det fagretslige system, et om bistandslovgivningen under en strejke samt nyttige adresse og litteraturlister for kæmpende arbejde på den tid.\nUddrag fortaget af Enhed og Kamps redaktion oktober 2021


Paul Fischer Kalender 2017 → Køb billigt her\nEn stor og rigtig flot kalender med Paul Fischers flotte Københavner billeder. Denne flotte kalender vil pynte ethvert rum og værelse, men det vil især være perfekt til det kreative værksted, så du kan få inspiration af alle de super flotte billeder.\nMål: 31,5 x 35 cm. Indeholder 12 forskellige billeder.\nFakta om Paul Fischer Kalender 2017\nPaul Fischer Kalender 2017, Kalendere\nVed e-handel er det kolossal vigtigt, at sikkerheden er i orden, og det er derfor et område, vi prioriterer højt. Med NETS godkendelse af vores løsning for online betaling, har vi fået den bedste garanti for, at sikkerheden bag din betaling på Internettet er i top. Så når du handler og betaler online hos os, er det sikkert.\nGucca.dk tilbyder altid 30 dages fuld returret, helt uafhængig af hvilke varer du måtte have købt hos os. Det betyder, at hvis du af den ene eller anden årsag ikke ønsker din vare, så sender du blot varen, og vi refunderer dine penge. Du er naturligvis velkommen til at kontakte os, hvis du har spørgsmål, før du returnerer et produkt.\nFor os er det essentielt, at du får leveret din vare så hurtigt og sikkert som muligt. Vi tilstræber, at du får varen leveret indenfor 1-2 hverdage, såfremt varen er på lager. Du er aldrig i tvivl om lagerstatus, for det fremgår ud for hver enkelt vare, inden du bestiller din vare. Har du stadigvæk spørgsmål til leveringstid eller en vares lagerstatus, så kontakt os.\nNår du køber hos Gucca, er det muligt at vælge mellem mange forskellige muligheder for betaling. Der er naturligvis frit valg blandt vores betalingsmetoder - du benytter den, der passer bedst til dig. Du er altid garanteret en sikker og tryg handel, uanset hvilken betalingsmetode du ender med at gøre brug af. Her finder du alle vores betalingsmuligheder. Når du betaler med kreditkort, så hæver vi først pengene, når vi afsender dit produkt.\nOpstår der spørgsmål eller tvivl til vores webshop, beder vi dig tage kontakt til os omgående. Du kan sende e-mail eller ringe til os mellem kl. 10-15 alle hverdage, og vi er altid klar ved telefonen eller på e-mailen til at yde dig kvalificeret hjælp med et smil på læben og i godt humør.\nNår du har bestilt dine produkter, kan du se ordren, og vide hvornår du får den. Når du modtager din kvittering, efter betaling er foretaget, så får du mulighed for at få adgang til din egen personlige ordreside. Fra ordresiden kan du se, hvor langt pakken er kommet i systemet. Når vi afsender din pakke, vil du samtidig modtage en mail fra os.\nDin anmeldelse af Paul Fischer Kalender 2017\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_diverse path_diverse_forside path_diverse_andreafdelinger path_diverse_kalendere path_diverse_paulfischerkalender2017


Peter Viggo-mysteriet - FRONTLINJEN\nForsøgte forsvarsminister Trine Bramsen at få Peter Viggo Jakobsen fjernet fra Forsvarsakademiet? Eller har akademiets ledelse uforvarende presset sin egen medarbejder til tavshed? Mange spørgsmål står ubesvarede tilbage i sagen om Peter Viggo Jakobsens ikke-fyring, der ellers startede som en regulær and. Hans Mortensen, politiske journalist på Weekendavisen, fortæller om jagten på sandheden. I studiet kommer også generalsekretær Lars Bangwert Struwe (Atlantsammenslutningen) og forsvarsattaché Jakob Henius (Berlin) til en samtale om det tyske valg: Vil en ny regering vække Europas sovende kæmpe, Die Bundeswehr?\nFlere episoder fra "FRONTLINJEN"\nOnsdag endte danske frømænd i ildkamp ud for Nigeria med fire dræbte formodede pirater til følge og yderligere fire tilfangetagne. Reaktionerne lokalt er ikke kun positive, og Danmark står nu i en situation, intet vestligt land tidligere har befundet sig i. Hvorfor udviklede situationen sig så voldsomt? Og hvilken ret har Danmark til at slå fire personer ihjel i Afrika? Frontlinjen debatterer hændelsen, og følger derudover op på de seks aflyste oplæg, som militære chefer skulle have afholdt på Christiansborg. Trine Bramsens (S) forgænger på posten kalder ministeriets indblanding uforståelig.\nForsvarsministeriet tillader ikke chefer fra de tre værn at holde oplæg til Folk & Sikkerheds årlige konference på Christiansborg. Konferencen arrangeres ellers i samarbejde med Folketingets Forsvarsudvalg, men alligevel har ministeriet bedt flere militære chefer aflyse planlagte oplæg, fordi forsvarsminister Trine Bramsen (S) ikke selv deltager. Søværnskommandoens næstkommanderende har modsat sig og giver nu sit oplæg som privat person. Hør hvorfor i Frontlinjen, som også debatterer Hjemmeværnets aktivitetskrav og i øvrigt slår et smut forbi et lille stykke Rusland på Forsvarets Sprogskole i København.\nGå ikke glip af nogen episoder af “FRONTLINJEN” - abonnér på podcasten med gratisapp GetPodcast.\nForsvar, hvor er du?\n54 af landets kommuner har ikke en eneste Forsvars-arbejdsplads, mens fem jyske og tre sjællandske kommuner har imellem 20 og 30 per 1.000 indbyggere. Flere steder udgør Forsvaret en fuldstændig uundværlig del af den lokale økonomi. Og så er spørgsmålet: Vægter regionale hensyn til udvikling tungere end militærfaglighed og effektivitet, når Forsvarets arbejdspladser fordeles? Frontlinjen tager debatter på Flådestationen i Korsør sammen med John Dyrbye (S), borgmester i Slagelse Kommune, lektor Peter Viggo Jakobsen, Forsvarsakademiet, og kommandørkaptajn John M. Nielsen, chef for Flådestationen i Korsør. Undervejs kan du også høre, hvor mange kilo flæskesteg en midtjysk bager afsætter til Flyvestation Karup hver onsdag. Og det er mange.\nHjemmeværnet: Holger Danske eller papirtiger?\nRåder Hjemmeværnet virkeligt over ”43.000 dedikerede frivillige”? Og kan de frivillige på troværdigvis løfte alle de politisk pålagte opgaver? Svaret er et klart nej, hvis du spørger premierløjtnant Henrik Schroll, der igennem 48 år har været aktiv i Hjemmeværnet. Værnet skal til eksamensbordet, spøgelsessoldaterne luges fra og de tilbageblivende professionaliseres. Henrik Schroll tager debatten med chefen for det hele, generalmajor Jens Garly. Frontlinjen bringer dig også seneste nyt om Anders Lassen Fonden og en kritik af Forsvarsministeriets kommunikation i forbindelse med missionen i Guineabugten.\nFond med tråde til kongehuset og specialkorps indsamler penge i strid med loven\nGennem næsten fem år har Anders Lassen Fonden med kronprins Frederik som protektor gennemført offentlige indsamlinger uden at have fået tilladelse til at indsamle penge af Indsamlingsnævnet. Dermed har indsamlingerne været ulovlige. Samtidig har fonden gennem flere måneder undladt at besvare Civilstyrelsens breve og rykkere med forklaring på, hvad fonden egentlig bruger sine penge til. Frontlinjen ruller sagen op. Derudover fortæller ambassadør Michael Zilmer-Johns, som af regeringen er udpeget til at analysere truslerne mod Danmark, om arbejdet forud for det kommende forsvarsforlig. Vi har også interviewet kontreadmiral Henrik Ryberg, som er chef for Forsvarsakademiet, om forsker Peter Viggo Jakobsens og Forsvarsakademiets uafhængighed og ytringsfrihed.\nForsvarsministeriet rulles ind i sag om PFAS-forurening\nI halvandet år har Forsvarsministeriet siddet på et notat, der beskriver hvordan sundhedsskadelige PFAS-stoffer kan "sprede sig flere kilometer" ud fra militære anlæg og dermed true grundvand, vandløb og naturbeskyttede områder rundt omkring i Danmark. PFAS-stofferne, der bl.a. er kræftfremkaldende, findes særligt på de tre flyvestationer i Skrydstrup, Karup og Aalborg. Alligevel er der hverken taget initiativ til oprensning eller inddæmning af forureningen. Undersøgende journalist på radio4, Søren Mejer Jensen, udlægger sagen. Derudover er det nyt om Frømandskorpsets RHIB’er og en dramatiseringen af den største danske ulykke i nyere tid – fejlbombardementet af Den Franske Skole i 1945.\nKaotisk anskaffelsesforløb: Frømænd sendes i højrisikomission med fejlramte både\nSøndag den 24. oktober sejler den danske fregat Esbern Snare på solo-mission til Guineabugten for at beskytte handelsskibe mod pirater med hjælp fra Frømandskorpset. Der er bare ét problem: De avancerede RHIB-motorbåde, som er helt essentielle, når danske frømænd skal borde piratskibe eller befri gidsler, har været ramt af tekniske fejl siden 2019 – og under en uge før afsejling er bådene stadig ikke operationsklar. Sammen med journalist på OLFI Kasper Junge Wester, der selv deltog i antipirateri-missionen i Adenbugten, prøver vi at forstå, hvilke konsekvenser miseren kan få for den danske solo-mission. Hør også senest nyt om Peter Viggo-mysteriet og et meget vigtigt 10-års jubilæum.\nRusland efterlyser svar fra Danmark\nDen russiske ambassadør har foreslået den danske regering flere konkrete tiltag for at mindske spændingerne imellem de to lande – en direkte linje imellem det danske og russiske forsvar og en såkaldt Incident at Sea Agreement, der skal forhindre, at misforståelser udvikler sig til en militær konflikt. Danmark er bare aldrig vendt tilbage med et svar, siger ambassadør Vladimir Barbin. Spørgsmålet er: Hvorfor? Frontlinjen debatterer trusselsbilledet i Østersøen og vores regionale fjende Rusland. Udover et interview med den russiske ambassadør, kan du høre, hvordan det foregår, når Søværnet skygger russiske krigsskibe i dansk farvand. Gæster: Vladimir Barbin, Ruslands ambassadør i Danmark, Michael Aastrup Jensen (V), udenrigsordfører, og Anders Puck Nielsen, militær forsker på Forsvarsakademiet.\nNybrud i Dansk sikkerhedspolitik\nOm få uger sejler fregatten Esbern Snare til Guineabugten for at skærme handelsskibe mod piratangreb i området. For første gang siden 1864 skal Søværnet alene ud på en international mission. Til trods for ”positive signaler” fra en række lande og en dansk ambition om en mission i regi af EI2, ender Operation Meridian nemlig uden andre deltagere end Danmark. Hvorfor? Og bør Danmark drage alene ud i en mission, som involverer ”højrisikoopgaver”? Frontlinjen har besøgt Esbern Snare før afgang og taler med både skibschefen, chefen for Søværnet og tidl. udenrigsminister Holger K. Nielsen. Derudover skal vi forbi hærchef Gunnar Arpe, der beklager en udtalelse til DR1, og en amerikansk debat om uenighed mellem det politiske og militære niveau.


Processen - Delfi Electronics\nVi tager hånd om hele processen i et sammenhængende flow...\nDelfi var en af pionererne i Fjernøsten. Vi etablerede vores egne fabrikker allerede i begyndelsen af halvfemserne.\nTakket være to årtiers erfaring med udvikling, sourcing samt produktion i Fjernøsten, kombineret med produktion og udvikling i Danmark, kan vi i dag levere fleksible løsninger, der samler det bedste fra to verdener. Denne fleksibilitet betyder blandt andet, at vi kan ændre eller justere ordrer med meget kort varsel uden at det påvirker leveringsbetingelserne.\nDet gør os i stand til hurtigt at starte en produktion op, for at flytte den til Kina, når timingen er rigtig. Dette problemfri produktionsflow på tværs af grænserne reducerer lead-tid samtidig med, at kunden i hele processen har fuld kontrol over kvalitet og omkostninger.\n"Delfi always delivers on time and the quality agreed"\nProject Manager - Viking Nadiro\nFra start til slut - Delfi-processen\nHos Delfi kan vi hjælpe dig igennem hele processen, fra idé til færdigt produkt. Om du ønsker vores ekspertise gennem hele processen eller kun i enkelte faser, er helt op til dig.\nDet hele starter ofte med udvikling af den gode idé. Vi hjælper med at få idéen gennemarbejdet og rådgiver omkring produktion og muligheder, ligesom vi også kan tilbyde at lave en prototype.\nI udviklingsfasen finder vi bl.a. de rette leverandører af komponenter, men vi hjælper også med design og rådgivning af produktionsmuligheder.\nMed produktion i Danmark og et tæt samarbejde i Kina, kan vi tilbyde et yderst fleksibelt produktionsflow, fra små oplag til masseproduktion. Vi kan også hjælpe med plastikstøbning af f.eks. kabinetter.\nKvalitetssikring er en af vores kernekompetencer og med vores avancerede testudstyr sikrer vi at alle produkter i produktionen lever op til vores høje standarder.\nNår dit produkt er klar til lancering, kan vi også stå for produktion af emballage samt pakning af det færdige produkt. Hvis du ønsker det kan vi sende dit produkt direkte til dine kunder.\nAfter-sales & service er ofte vigtigt for dine kunder og her kan vi også hjælpe med både service og reparation af dine produkter. Vi kan også stå for modtagelse af evt. reklamationer.


Godesko rabatkode | Bedste Rabatkoder Til Godesko\nRabatkoder / Af admin / marts 3, 2021 juni 24, 2021 / Rabatkode\nHvad er Godesko rabatkode?\nNedenfor kan du se en liste over rabatkoder til Godesko, der er kan bruges på deres webshop.\nSe de nyeste rabatter hos Godesko Se tilbud\nSådan anvender du rabatkoder til Godesko.\nDet er utrolig nemt at anvende rabatkoder til Godesko. Følg vores lille guide til, hvordan du anvender din Godesko rabatkode.\nFind din ønskede rabatkode til Godesko hos Bedsterabatkoder.dk\nKopier rabatkoden og gå videre til Godesko.dk\nGodesko sikrer stilfulde og praktiske sko til folk i alle aldre. Her kan du finde alt du skal bruge inden for sko. Køb et par støvler eller sandaler til dig selv eller et par indesko til børnene.\nLige gyldigt alder, spiller sko en utroligt stor rolle i at sørge for at passe på vores fødder. Især som lille, skal skoene have den rigtige støtte og form. Godesko passer på alles fødder og tilbyder sko med tykke såler og indbygget svangstøtte.\nSe de mange nyheder inden for sko på Godesko. Her bliver praktikalitet og høj kvalitet kombineret med de nyeste trends. Du vil kunne finde både gamle klassikere og nye moderigtige sko. Godesko tror nemlig på at sko både kan være flotte og gode at gå langt i på samme tid.\nHvis du også gerne vil følge med i opdateringer fra Godesko, kan du finde dem på Instagram. Her kan du finde nyheder for både store og små. Se skoene i brug, før du beslutter dig. Det er nemt at bestille online og bytte eller returnere, hvis du har fået den forkerte størrelse eller stil. Så er der ikke andet tilbage end at nyde dit nye par lækre sko!\nSe også rabatkode til Netsko.\nScreenshots af Godesko.dk\nGodesko kontakt informationer\nAdresse Solrød Byvej 15, 2680 Solrød Strand\nTelefon +45 22 68 75 95


Johan Borups Blog: Sjove fraklip fra digital morgensang med familien Muff\nSavner du et godt grin i disse karantænetider? Så er det nu, du skal læse med!\nVores digitale højskole ruller derud af. Vi starter fortsat dagen med digital morgensamling, hvortil vi synger morgensang med hjælp fra underviser på musiklinjen og korleder Katrine Muff Enevoldsen og hendes familie.\nSelvom Katrine og familien rammer tonerne til perfektion, musikken lyder lige som den skal og sangvalgene er et hit, kan det alligevel til tider være vanskeligt at få det hele til at spille, når man optager morgensang hjemmefra med to børn, der også vil være med.\nKatrine har givet os lov til at komme bag om optagelserne, hvor barnegråd, baggrundsstøj og kludder i sangteksten er nogle af de eksempler, der kan volde problemer, når man optager morgensang.\nDu kan se de mange sjove fraklip i videoen nedenfor – du vil helt sikkert komme til at grine.