Hjem / Roscoe Property Management | Company Pride\nHjem / Roscoe Property Management\nAARPM er et hjem for innovation i multifamilieindustrien. Vi er i stand til at give alle RPM-teammedlemmer hurtig og lydhør support, der gør det muligt for dem at styre de avancerede ejendomsadministrationsapplikationer og-programmer, der driver vores bosiddende og klienttjenester.det er et mangesidet kundesupportværktøj, der bruges af 150K + virksomheder over hele verden. Ved hjælp af Sendesk har vi oprettet et trestrenget supportsystem: en robust selvhjælp viden database, en intuitiv support anmodning billet system, og detaljeret rapportering om anmodninger og beslutninger.\nvores “hjælpecenter” – vidensbase er et selvhjælpscenter for politiske meddelelser, krævede formularer, træningsmateriale og meget mere. Vi foretager streng analyse af månedlige søgeemner og søgevolumener for konstant at forbedre vores bibliotek med over 500 artikler. 6K artikelvisninger om måneden ved vores team, at de kan stole på hjælp som deres første stop for support.\ni hjertet af Sendesk er supportanmodningsbilletsystemet. Baseret på anmodningstypen dirigeres modtagne anmodninger automatisk til den relevante afdeling til gennemgang og løsning. 1600 anmodninger om måneden, hvoraf 91% besvares inden for 24 timer, og i gennemsnit løses inden for 1 arbejdsdag. Real Estate industry key performance indicators, der er udarbejdet af RPM, viser, at RPM ‘ s supportresponstid er dobbelt så hurtig som andre ejendomsbranchekunder, der også bruger rpm.\nsammenkædning af vores data fra Hjælpecenteret og billetsystemet er vores rapporteringssuite. Vi gennemgår præstationsrapporter hver anden uge, månedligt og kvartalsvis både internt og med medlemmer af Driftsteamene. Vores træningsafdeling bruger data til at identificere øjeblikkelige træningsbehov hos teammedlemmer og huller i nuværende læringsmateriale. IT-og applikationsstyring analyserer sundheden for vores programmelplatforme og status for vores pilotprogrammer. Regionale ledere kan se, hvilke typer problemer deres hold har, hvem der har dem, og bestemme, hvordan man bedst kan implementere yderligere ressourcer. Vores responsive tilgang til rapportering sikrer, at vi træffer datadrevne beslutninger, der løbende styrker vores medarbejdere, processer og platforme.RPM ‘ S investering i supportteknologi holder os på forkant med ejendomsbranchen. Vores forpligtelser til effektiv support, kontinuerlig læring, og datadrevne beslutninger skaber en innovationskultur, hvor dyrkning af menneskerne bag ejendommene, vores RPM-teams, er vores primære bekymring.\n8 Grunde risikotagere er mere tilbøjelige til at få succes


Hjem/Fredericia/Fredericia Teater erklæres konkurs\nRedaktionen16. marts 2020\nBillede: Fredericia Teater\nFlere indlæg omkring Fredericia Teater udgivet på Fredericia.nu:\nDisneys KLOKKEREN FRA NOTRE DAME genopsættes på Fredericia Teater – Juni 2019\nSHE LOVES YOU forlængede spilletiden i en uge på Fredericia Teater – Juni 2019\nEndnu en Regnskabs-tragedie i Fredericia Teater – Januar 2020\nUnderskud på 20 mio. kr. i Fredericia Teater burde være offentligjort tidligere – Februar 2020\nVideoen er venligst udlånt af DanmarkC TV\nMen I slutningen af Januar gik det tilsyneladende hamrende godt.\n“Det går godt på Fredercia Teater” Fortæller Søren Møller i starten af videoklippet.\nForklaringerne er mange, og de blafrer lidt i vinden – det er ganske vist – Februar 2020


Follow the Winter Stars | Niall Horan - 20. december - Movellas\nDet så ud, som om Niall havde givet op. Han var i hvert fald stoppet med at ringe til mig og havde derfor efterladt mig med stilheden i soveværelset. Jeg forstod godt, at han ikke længere orkede at blive ved med at prøve, for han kunne sagtens bare finde en ny at snøre om sin lillefinger, men der var alligevel den lille skuffelse i mig. For jeg troede lige. Jeg troede lige, at jeg måske virkelig havde taget fejl af hele situationen, og at det var derfor, han var blevet ved med at ringe til mig. Fordi han ville forklare, at jeg havde forstået det hele forkert, at der var en forklaring. Men som det så ud nu, var der ikke andre forklaringer end, at han elskede April højere end mig. Hun var trods alt smuk og sikkert også helt vildt sød – det ville ikke overraske mig, hvis han på en eller anden måde havde fået kontakt til hende og nu sad ved hendes side og snakkede om pigen, der lignede hende på en prik, trods hun ikke var helt så perfekt. For jeg var ikke hende, og hun var ikke mig.\nMørket havde lagt sig over London tidligt i dag. Udenfor var himlen mørkeblå, og kun gadelygterne oplyste vejene, der var fyldt med biler. Ikke en eneste stjerne var til at få øje på, og heller ikke månen så ud til at være kommet til syne endnu. Den blå farve var det eneste, man kunne se, men jeg kunne godt lide enkeltheden ved det.\nJeg havde ikke brugt dagen særlig konstruktivt. Faktisk tvivlede jeg på, at jeg nogensinde ville komme til at bruge den konstruktivt igen, for lige nu havde jeg ikke lyst til andet end at gense alle sæsoner af How I Met Your Mother med en bøtte Ben & Jerry’s, selvom jeg vidste, det ikke var det, man skulle bruge sin jul på. Men hvad skulle jeg ellers? I morgen skulle jeg være sammen med Torrance, det havde vi aftalt, men hun var endnu ikke kommet hjem endnu, så jeg var tvunget til at holde mig selv med selskab. Og for at være ærlig, så var jeg ikke den mest underholdende person i verden.\nSelvom jeg stadig havde det, som om mit hjerte blødte, kunne jeg mærke, tanken om Niall var ved at forsvinde fra mit hoved. Jeg holdt stadig af ham, og bare forestillingen om det perfekte smil og de hvide tænder kunne få sommerfuglene til at blafre febrilsk i min mave, men nu, hvor jeg havde brugt hele dagen i går på at græde mine øjne ud, havde jeg det bedre. Jeg følte mig ikke helt så udnyttet, ikke helt så ødelagt. Jeg ville nok aldrig blive hel, eller det ville i hvert fald tage en hel det tid, men selvom helvedet havde føltes så endeløst, var det langt om længe begyndt at slippe sit greb om mig. Jeg havde det bedre, end jeg havde haft det i går. Måske havde det noget at gøre med min far, det vidste jeg ikke, men jeg følte mig ikke længere helt så slået ud. Jeg var ligesom kommet mig lidt over chokket og havde endelig indset, at jeg egentlig hele tiden burde have forventet det og inderst inde også havde gjort det – det var jo tydeligt, at han stadig elskede April. Man kunne ikke bare glemme en person på en enkelt måned, selv ikke hvis man var fuldstændig følelseskold.\nTre bank på døren fik mig revet ud af tankerne. Min første indskydelse var, at det formentlig var Torrance, men så mindede jeg mig selv om, at hun endnu ikke var hjemme, og en frygt begyndte langsomt at tage bo i mit hjerte. Jeg kunne ikke se, hvem det så kunne være, for det var de færreste, der vidste, hvor jeg boede nu – faktisk var det kun min far, Torrance og Niall, så vidt jeg huskede. Og i det øjeblik spurgte jeg mig selv, om det kunne være ham – for at være helt ærlig, var jeg ikke klar over, om jeg mente ham som i Niall eller Blake, for begge navne nåede mit hoved samtidig.\nJeg blev siddende og overvejede, hvorvidt jeg burde lukke op eller ej. Hvis jeg først rejste mig og kiggede igennem dørøjet, ville jeg være gennemskuet, og personen udenfor ville vide, nogen var hjemme. Så jeg kunne ikke tjekke – faktisk kunne jeg slet ikke bevæge mig, hvis jeg gerne ville undgå at lave en uønsket lyd. Det var ulempen ved de papirtynde vægge, der altid var i gamle lejligheder som denne. Lige nu forbandede jeg inderligt, at jeg ikke boede i et fancy villakvarter.\nMit blik var rettet mod mine lyserøde negle, der endelig var blevet klippet efter så mange dages løfter om at gøre det, når jeg engang fik mulighed for det. Der blev det i et stykke tid, indtil jeg hørte de hule bank igen, som fik mig til at fare sammen og mit hjerte til at hamre ualmindeligt hurtigt. Jeg vidste, det var fejt at mig at blive siddende der i køkkenet uden at lave noget som helst, men jeg havde på den anden side ikke lyst til at træde direkte ind i fælden – for det virkede ikke, som om der stod nogen uden for døren, jeg rent faktisk ønskede. Hvis det havde været det, ville vedkommende have ringet først i stedet for at komme på denne måde, og derfor kunne jeg ikke stole på, at det var sikkert at lukke op.\nNysgerrigheden overvandt dog i sidste ende frygten, og som yderligere tre bank lød, fik jeg rejst mig for derefter at bevæge mig stille og roligt hen til hoveddøren, alt imens jeg bad til, at personen udenfor ikke allerede havde hørt mine diskrete skridt. Selvom jeg havde gjort alt for at træde så lydløst som muligt, knirkede trægulvet højlydt, hver gang min vægt blev lagt på en ny af de mange brædder, og trods jeg var godt klar over, at det kun faldt mig i ørerne så let, fordi jeg var så nervøs, som jeg var, kunne jeg ikke lade være med at forbande, at det her skulle ske netop nu.\nJeg følte mig paranoid, som jeg listede helt op til døren og placerede ansigtet lige ved dørøjet for at møde en lyshåret dreng med hænderne i lommen og et fortvivlet blik i øjnene. Som han kiggede rundt som et lille barn, der havde mistet sin mor, blev mit hjerte knust (for tusinde gang i denne uge), og jeg måtte indse mit nederlag til de følelser, der igen var blusset op efter de 48 timers pause fra hans nærvær og effekt på mig. Nu var det hele tilbage og kom stormende som de mange slag, jeg havde modtaget af Blake dengang. Jeg vidste ikke, om jeg brød mig om det eller ej.\nJeg vidste godt, hvor dumt det var, og at jeg nærmest lagde mig fladt ned på min musefælde, da jeg låste døren op og trak ned i håndtaget, og min hjerne blev ved med at skrige til mig, at jeg var et dum, svaghjertet pige uden nogen form for viljestyrke, men ikke desto mindre gjorde jeg det. Det ville ikke overraske mig, hvis jeg senere hen ville gå hen og fortryde det, for det ville jeg helt sikkert, men lige nu havde jeg brug for sandheden. Jeg havde brug for at høre alt fra hans mund og ikke Clarices eller mine andre kollegers for den sags skyld. Jeg ville have den rigtige historie, den nøgne sandhed. Alt fra hans synsvinkel – jeg fortalte trods alt altid mig selv, at nye chancer betød alt, men gav alligevel ikke mere end én til de mennesker, jeg holdt mest af. Jeg går ud fra, jeg vel bare havde lettere ved at give slip, fordi jeg så kunne være sikker på, de ikke ville såre mig. Det, jeg aldrig tog højde for, var dog, at jeg netop ved at lade dem gå knuste mit eget hjerte. Det var mig selv, der forvoldte smerten halvdelen af tiden, jeg var nede i kulkælderen.\nMine øjne var med garanti mindst lige så vemodige som hans, da vi fik øjenkontakt. Jeg havde ikke lyst til, at han skulle vide, jeg havde grædt, men det var næsten så tydeligt, som det kunne blive – mine øjne var stadig helt røde og hævede fra i går og ville nok være sådan til morgenen næste dag, ja, måske i endnu længere tid. Jeg havde ikke rigtig forventet at få besøg af ham og havde derfor også været ret ligeglad med, om jeg så lignede noget, katten netop havde slæbt ind – men nu var det anderledes, nu følte jeg mig pludselig overhovedet ikke præsentabel nok. Jeg lignede jo en sæk kartofler, og det var måske endda mildt sagt.\nIngen af os sagde noget, da han trådte indenfor og trak sine sko af. Vi kommunikerede heller ikke med øjnene – der var ikke andet end den kvælende stilhed, jeg håbede, ikke kun jeg fornemmede. Jeg forstod slet ikke, hvordan vi på få dage var gået fra at være, hvad man næsten kunne kalde i et forhold, til at opføre os så underligt omkring hinanden – det var, hvad hemmeligheder kunne gøre, gik jeg ud fra. Faktisk var det næsten deres job at skille to folk ad – jeg havde efterhånden slet ikke tal på, hvor mange gange en chokerende sandhed havde tvunget to mennesker fra hinanden.\nSelv da jeg ledte ham ind i stuen, fortsatte han med at holde munde lukket, trods jeg inderligt ville ønske, han ville sige et eller andet til mig. Bare noget, der kunne klare alt en smule op, så det ville give mere mening for mig. Hvorfor var han kommet, hvis han alligevel bare havde tænkt sig at være stum? Jeg vidste, det ikke varede længe, før jeg for alvor ville give op på ham, og så var det for sent at komme med indsigelser – det var nu, han skulle komme med alle de ord, hans hjerte indeholdt i et sidste forsøg på at få mig til at forstå. Men så simpelt var det vel ikke, nu hvor det ikke kun handlede om mig, men også om April. Og hende ville han altid elske højere og kæmpe mere for. Det var vel blevet bevist gennem de mange breve, han havde sendt hende.\nJeg satte mig ned og mærkede kort efter et suk fra sofaen som et tegn på, at Niall nu befandt sig ved min side – stadig uden at sige noget som helst. Og det var ved at drive mig til vanvid, for hvis han bare var kommet for at glo lidt, så ville jeg slet ikke have lukket ham ind. Jeg havde set ham der i døråbningen og håbet på, at det var nu, han ville fortælle mig, at han var ovre April, selvom det var dumt at forvente så meget. Det vidste jeg jo godt. Men var det ikke, hvad kærligheden gjorde? Blændede dig for det usandsynlige, det umulige?\n”Sig noget,” hviskede jeg endelig og mærkede straks to nysgerrige øjne lægge sig på mig, men jeg kiggede ikke tilbage. Det havde jeg ikke lyst til, for jeg vidste, at så snart jeg druknede i den blå farve, ville der ikke være nogen vej tilbage. Sådan var det med mine følelser og mig – jeg kunne aldrig stole på, at jeg ikke ville gøre et eller andet dumt eller impulsivt, eller at mit brændende hjerte ville få mig til at glemme alt det, jeg risikerede ved at være så dum, som jeg var. Kort snor, July.\n”Jeg ved ikke, hvad jeg skal sige,” mumlede han hæst efter lidt tid, og jeg kunne ud af øjenkrogen skimte ham gnide sine håndflader mod hinanden. ”Jeg tror ikke, det ville gøre særlig meget, hvis jeg sagde, jeg var ked af det. Det ville vel ikke rigtig ændre på noget, vel?”\nJeg sank en klump og måtte blinke flere gange for at bevare roen. ”Nej, det tror jeg ikke,” indrømmede jeg så i et beklagende tonefald. Men det ville jeg ønske.\n”Hvad er det, der er galt, July? Hvad skete der?” Han vendte sig mod mig, så det ikke gav mig andet valg end at møde hans blik. Det var spørgende, desperat. Som om han ikke selv var klar over, hvad han havde gjort forkert. ”Jeg troede … jeg troede, vi forstod hinanden. At du forstod alt det med April, og at jeg forstod alt det med Blake. Og lige pludselig var du bare så kold og ville ikke længere snakke med mig. Hvorfor?”\nHan ville nok aldrig forstå det med Blake, før han oplevede det selv. Det var ikke så let at relatere til, for det dårlige lå i tiden. Ja, den første gang havde været forfærdelig, men det var intet sammenlignet med at vide, det ville blive ved. At der ikke var noget håb tilbage, at jeg blev nødt til at forlade ham. De første ti gange var så godt som ubetydelige for mig, for dengang havde jeg haft den tanke om, at det ville være ovre en dag, i hovedet, men som tiden havde passeret, var positiviteten blevet drænet ud af mig, ligesom han havde drænet stort set alt liv ud af mig. Dér lå problemet. Og det var grunden til, at han aldrig nogensinde ville kunne se det fra min synsvinkel.\nDet var næsten tæt på, at jeg slog en bitter latter op, men jeg valgte at lade være, fordi jeg vidste, at det langt fra var det klogeste at gøre i denne situation. I stedet lukkede jeg af for alle følelser, så kun fornuften var tilbage, hvorefter jeg igen rettede blikket mod ham og sagde: ”Er det ikke tydeligt?”\nJeg var såret og havde egentlig ikke brug for, at han skulle spille uskyldig og lade, som om han ikke fattede, hvad der var galt, når det næsten var tydeligt. Han burde være godt klar over hele vores situation, og hvad jeg var usikker på, nu hvor han trods alt endda også var klar over, at jeg havde læst alle brevene til April. Selvfølgelig tvivlede jeg på, hvorvidt han elskede hende højere end mig – var det ikke åbenlyst? Eller var det virkelig rigtigt, at drenge ikke fattede noget som helst?\n”Nej?” svarede han og rynkede brynene. ”Kan du ikke bare fortælle mig, hvad der er sket? Jeg er sikker på, jeg kan forklare –”\n”Åh, virkelig?” afbrød jeg ham. ”Kan du forklare dig ud af, at du er så besat af din ekskæreste, at du opsøger den pige, der nu er helt forgabt i dig, for at finde den udgave, hun er på forsiden af? Kan du forklare, hvordan du kan få dig selv til at udnytte den stakkels pige, der i forvejen har problemer med at lukke andre ind i sit liv, og som har hadet sig selv i flere måneder efterhånden? Kan du forklare, hvorfor du vil give hende det indtryk, at du er ovre April, når du tydeligvis ikke er det?”\nMin stemme var spydig, giftig – som om den kunne skære igennem selv mursten. Og selvom jeg vidste, det sårede ham, føltes det godt at komme ud med det hele for en gangs skyld. Han skyldte mig en ordentlig forklaring, der ville kunne lukke hele denne sag, han skyldte mig at lade mig vide, hvor vi stod. Alle de forskellige budskaber var efterhånden ved at gøre mig godt rundtosset, og jeg var altså træt af alle julelegene.\nHan kneb øjnene sammen. ”Hvad i al verden mener du? Jeg ville aldrig have kysset dig, hvis det ikke havde været, fordi jeg var kommet over April. Det er rigtig nok, at jeg kom forbi Vogue-kontoret for at hente den udgave, og ja, det havde noget at gøre med, at jeg gerne ville have noget til at minde mig om hende, men som tiden gik, blev alt, der vedrørte hende, glemt. Det er du nødt til at tro på, for hun er ikke længere en del af mit liv, og jeg er ikke længere en del af hendes. Det hele ændrede sig jo, da jeg mødte dig.”\n”Jamen, jeg …” Min stemme døde hen, da jeg mærkede nogle fingre børste håret væk fra mit ansigt. Berøringen var som altid blid og lige til at falde i søvn til, men de indtrængende, blå øjne holdt mig vågen og fik mig til at blive ved med at stirre fortryllet ind i dem. ”J-jeg …”\n”Du er, hvad der betyder noget for mig nu,” afsluttede han min sætning med et skævt smil og et blik, og hans tonefald var så overbevisende, at det var tæt på, jeg ikke kunne holde fast i tanken om, at han var så manipulerende, at det her skuespil sikkert var så let som ingenting, ”og April er fortid.”\nDa han lod sine læber snitte mine i en så fjerlet bevægelse, at det føltes som blafrende sommerfuglevinger mod min hud, lukkede jeg øjnene og åndede tungt ud. Jeg var overbevist. Trods jeg ønskede at høre mere om, hvor meget jeg betød for ham, så jeg kunne være helt sikker på, at han mente det, ville jeg hellere sidde ved hans side i stilhed i lidt tid endnu. Jeg gik ud fra, at jeg altid kunne snakke med ham om, netop hvor meget der var på spil i vores forhold – alt, jeg vidste, var, at jeg officielt var hans, og at han var min.\n”Okay?” Han rettede sine blå øjne mod mine med et lille smil krummende om sine lyserøde, buede læber.\nJeg nikkede. ”Okay.”


Købe Anpiride uden recept, Køb Amaryl Online\nAnpiride (Amaryl) Almindelig brug\nAnpiride er et oralt blodsukkerreduktionsmiddel, der tilhører klassen af sulfonylurinstoffer. Aktivt stof er glimepirid. Det bruges sammen med kost og motion til behandling af type 2 (ikke-insulinafhængig) diabetes. Mekanismen for dens handling er at stimulere udskillelsen og frigivelsen af insulin fra pancreas beta celler (pancreas-effekt). Anpiride anvendes til behandling af ikke-insulinafhængig diabetes (type 2) som monoterapi eller i kombination med insulin (eller metformin).\nAnpiride (Amaryl) Dosering og retning\nAnpiride (Amaryl) Forholdsregler\nPas på, at dit sukker ikke falder for lavt på grund af stress, hoppe over et måltid, udøve for længe eller drikke alkohol. Kend tegn på hypoglykæmi og opretholde en kilde til sukker. Hvis dit sukkerniveau er for højt, kan du føle dig meget tørstig eller sulten. Du kan også urinere mere end normalt. Tag denne medicin nøjagtigt som foreskrevet, da den er en del af et kompliceret program bestående af diæt, medicin og øvelsesrutiner. Fortæl det til din læge, hvis du er gravid eller planlægger at blive gravid, har binyr eller hypofyse problemer før du tager denne medicin. Kontraindikation Anpiride er kontraindiceret hos patienter med diabetisk ketoacidose, diabetisk koma og præfituktion, insulinafhængig diabetes (type 1), alvorlig nedsat nyrefunktion, alvorlig nedsat leverfunktion, individuel overfølsomhed overfor Anpiride, andre medlemmer af sulfonylureaklasse og sulfonamider.\nAnpiride (Amaryl) Eventuelle bivirkninger\nAnpiride (Amaryl) Interaktioner\nDiuretika som hydrochlorthiazid (Hydrodiuril, Ezide, Hydro-Par, Microzide, Furosemid (Lasix)), kortikosteroider som prednison og methylprednisolon (Medrol), phenytoin (Dilantin), niacin , og sympatomimetika som pseudoephedrin (Sudafed) er i stand til at øge blodsukkeret og mindske effekten af Anpiride. Propranolol (Inderal) og atenolol (Tenormin) tilhører beta-blokkere og kan også påvirke blodniveauerne og nedsætte Anpiride-aktiviteten.\nAnpiride (Amaryl) Manglende dosis\nAnpiride (Amaryl) Overdosering\nAnpiride (Amaryl) Opbevaring\nAnpiride (Amaryl) Ansvarsfraskrivelse\n>> Købe Anpiride <<\nKøbe Anpiride (Amaryl) - Copyright ©2021


Ambrogio Bergognone; Biografi\nDecember 23, 2015 Eli Brask A 0 13\nAmbrogio Borgognone var en italiensk renæssance maler af milanesiske skolen.\nMens han var næsten samtidig med Leonardo da Vinci, han malede i en stil mere beslægtet med den præ-renæssance, Lombard kunsten Vincenzo Foppa og Bernardino Zenale. Datoerne for hans fødsel og død er ukendte; Han siges at have været født på Fossano i Piemonte og hans appellation tilskrives hans kunstneriske tilknytning til burgundiske skole.\nHans berømmelse er hovedsageligt i forbindelse med hans arbejde på Certosa di Pavia kompleks, der består af kirken og kloster Kartheuserne. Det er usandsynligt, han tegnede i 1473, den berømte facade af Certosa selv. Han arbejdede der i otte år begyndende i 1486, i samarbejde med sin bror Bernardino Bergognone, da han indrettede design af tallene for de jomfruelige, helgener og apostle for kor-boder, udført i Tarsia eller indlagt træ arbejde af Bartolomeo Pola, indtil 1494, da han vendte tilbage til Milano. Kun en kendt billede, et alter-brik på basilikaen Sant'Eustorgio, kan med sandsynlighed henføres til en periode af hans karriere tidligere end 1486.\nI to år efter hans tilbagevenden til Milano arbejdede han ved kirken San Satiro. Fra 1497 blev han ansat i nogen tid i udsmykning med malerier kirken af Incoronata i nabolandet Lodi. Dokumentation af ham da af er sparsomme. I 1508 malede han for en kirke i Bergamo; i 1512, synes hans underskrift i et offentligt dokument i Milano; i 1524 - og det er vores sidste autentiske rekord - han malede en række fresker, der illustrerer livet i St. Sisinius i Portico San Simpliciano på Milano. Borgognone betragtes som en beskedent talentfuld maler med markant individualitet. Han har et interessant sted i den mest interessante periode med italiensk kunst.\nThe National Gallery, London, har et nummer eller hans værker: de separate fragmenter af en silke banner malet til Certosa, og som indeholder lederne af to knælende grupper solidarisk for mænd og kvinder; og et stort alter-stykke af ægteskabet mellem St Catherine, malet til kapel Rebecchino nær Pavia. Der er også et maleri af sin på Lowe Kunstmuseum Madonna og Jesusbarnet i Landskab.\nMen at dømme af hans reelle beføjelser og ejendommelige idealer, hans system af svage og klar farve, også i fresco, tempera eller olie; hans noget slanke og blege typer, ikke uden noget, der minder os om det nordlige kunst i deres germanske sentimentalitet samt deres troskab af portrætter; konflikten i hans instinktive kærlighed til placidity og ro med en noget tvungen og lånt energi i tal hvor energien krævet, er det hans konservatisme i spørgsmålet om storied og minutiøst diversificerede baggrunde til dommer over disse kvaliteter af master, da de er nødvendige at studere først den store række af sine freskomalerier og alter-stykker på Certosa, og næste disse rester af senere fresker og altertavler på Milano og Lodi, hvor vi finder den indflydelse Leonardo og den nye tid blander sig med, men ikke udvise , hans første forkærlighed.\nBernardino Luini siges at have været en af hans elever.\nForrige artikel Bankya\nNæste artikel Alison Curtis


Konkurrerende affiliateprogrammer – Sådan analyserer du dem\nOpdateret 29. marts - 2022 - Af Mikael Rieck i Podcast,Podcast - Affiliate Marketing,Podcast - Annoncør,Podcast - Ecommerce\nNår du overvejer at starte et program op eller forbedre dit eksisterende program, så er en analyse af konkurrenterne og konkurrencesituationen et vigtigt element. I dagens podcast taler Anders og Mikael om, hvilke punkter man som annoncør bør gå igennem…\nROAS + ROAS + ROAS – Når alle vil have æren\nOpdateret 1. marts - 2022 - Af Mikael Rieck i Podcast,Podcast - Affiliate Marketing,Podcast - Annoncør,Podcast - Ecommerce\nEndnu engang falder snakken på attribution og ROAS. Anders og Mikael taler om de udfordringer, der er ved at betale for annoncering, når en kunderejse ofte består af mange elementer, og alle kanaler gerne vil have “æren” for at have skaffet salget. Som shopejer er det svært at vide, hvor meget man har råd til at betale på hver enkelt kanal, når det hele regnes sammen.\nBonusordning og B2B – Modsatrettede interesser\nOpdateret 4. februar - 2022 - Af Mikael Rieck i Podcast,Podcast - Annoncør,Podcast - Ecommerce\nDagens podcast tager udgangspunkt i en situation, som Anders har oplevet med en annoncør og dennes samarbejde med en anden virksomhed. Emnet handler om bonusordninger, og hvorfor det kan få partnerne til at trække i hver sin retning og resultaterne af det.\nOpdateret 11. januar - 2022 - Af Mikael Rieck i Podcast,Podcast - Affiliate Marketing,Podcast - Annoncør,Podcast - Ecommerce\nOpdateret 30. december - 2021 - Af Mikael Rieck i Podcast,Podcast - Affiliate Marketing,Podcast - Annoncør,Podcast - Ecommerce\nOpdateret 28. december - 2021 - Af Mikael Rieck i Podcast,Podcast - Affiliate Marketing,Podcast - Annoncør,Podcast - Ecommerce\nOpdateret 23. december - 2021 - Af Mikael Rieck i Podcast,Podcast - Affiliate Marketing,Podcast - Annoncør,Podcast - Ecommerce\nAnsøgninger til et affiliateprogram – Tips til at vælge de rigtige\nOpdateret 1. december - 2021 - Af Mikael Rieck i Podcast,Podcast - Affiliate Marketing,Podcast - Annoncør,Podcast - Ecommerce\nEt af de helt store spørgsmål, når man som annoncør arbejder med affiliate marketing, er, at man skal vælge, hvem man gerne vil, og hvem man ikke vil arbejde sammen med. I dagens episode taler Anders og Mikael om Platin, Guld, Sølv og den friske Bronze-model. Hvilken du vælger er op til dig og dit brand, og der er ikke en rigtig eller en forkert model.\nAt konfigurere en pengemaskine – Indstilling af dit affiliateprogram\nOpdateret 29. november - 2021 - Af Mikael Rieck i Podcast,Podcast - Affiliate Marketing,Podcast - Annoncør,Podcast - Ecommerce\nSom annoncør og webshop kan der være stor forskel på, hvor meget profit man har på de enkelte produkter, man sælger. Derfor giver det god mening at arbejde med differentierede kommissionssatser og regelsæt i forhold til sine affiliates. I dagens episode taler Anders og Mikael om mulighederne for at opsætte afregningen lidt smartere.


Jobs – SISSEL EDELBO\nVi søger passioneret og omhyggelig webshop medarbejder til at varetage driften af vores hurtigt voksende webshop i en nyoprettet stilling i Aalborg. Du vil på daglig basis have ansvaret for at plukke, pakke og afsendelse af ordrer til kunder og agenter.\nSkarp og erfaren E-commerce Manager\nBrænder du for den danske modeindustri, og har du lyst til at være en del af en vækstrejse med mulighed for at påvirke branchen i en mere ansvarlig retning? Og evner du at tage lederskab for online salgs- og marketingsaktiviteter på tværs af alle platforme? Så er du måske vores nye E-commerce Manager\nMarketing/grafisk design praktikant\nDrømmer du om at blive en del af en bæredygtig modesucces – hvor der er højt til loftet - og hvor succes er noget vi skaber i fællesskab?\nLagermedarbejder med sans for detaljen\nDygtig design praktikant\nSom praktikant hos SISSEL EDELBO får du mulighed for at prøve kræfter med forskellige arbejdsopgaver inden for design, lige fra research og idéudvikling til hands on opgaver, der er med til at fuldende et smukt designprodukt.\ncontact@sissel-edelbo.com / +45 2539 3940


Regionsgolf | Hedeland Golfklub\nOprettet d. 1. september 2013\nSå sluttede det desværre for alle vores Regionshold, begge de 2 hold der havde spillet sig til semifinaler tabte desværre, det var 2 meget tætte finaler, men alligevel lykkes det ikke. De fleste matcher blev afgjort på 18. hul på hhv. Helsingør og Royal golfbaner\nStatus for Regionsgolf 2013 er at vi havde 10 hold med i turneringen.\n6 hold var videre til 1/4 finalerne.\n2 hold er blevet mellem de 4 bedste hold på Sjælland i hhv Senior B rækken og C rækken.\nDer var 110 spillere tilmeldt turneringen, hvor næsten alle har haft mulighed for at spille.\nI år har det været muligt for at tilmelde sig gruppetræning i Regionsregi, 23 regionsspillere har benyttet sig af dette tilbud. Det har været en stor succes, tak til Steve og Nikolai. Håber at kunne tilbyde dette næste år også.\nSom afslutning på denne sæson er der en match den 28. september for alle regionsspillere, tilmelding og betaling via golfbox. Vi spiller Texas scamble over 18 huller med gunstart kl 9. Efter matchen er der frokost.


Derfor skal du tage en to-årig erhvervsakademiuddannelse | jv.dk\nDerfor skal du tage en to-årig erhvervsakademiuddannelse\nEr du i tvivl om, hvilken videregående uddannelse du skal tage? Måske har du lige haft sabbatår, eller måske overvejer du at gå direkte fra din ungdomsuddannelse. Uanset hvad kan det være svært at overskue alle mulighederne. Forskellige uddannelser har forskellige arbejdsformer, og man ved sjældent, hvad der passer en, før man har prøvet det.\nEn erhvervsakademiuddannelse er en toårig videregående uddannelse, hvilket også betyder, at den falder i kategorien kort videregående uddannelse. Erhvervsakademiuddannelser er uddannelser, der forholder sig tæt på erhvervslivet. Du får værktøjer til at løse konkrete problemstillinger i flere forskellige brancher.\nMed en erhvervsakademiuddannelse kan du blive mester i økonomi\nEr du glad for regnskaber, tal og grafer, kan en erhvervsakademiuddannelse bestemt være relevant for dig. Du kan blandt andet læse Financial controller, hvor du især opnår kompetencer indenfor controlling, regnskaber og revision. Du vil uden tvivl blive et vigtigt aktiv for enhver virksomhed, da alle virksomheder har behov for at holde styr på deres regnskab.\nHvordan ved jeg at en erhvervsakademiuddannelse er det rigtige for mig?\nEn erhvervsakademiuddannelse er for dig, der elsker at forene teori og praksis. I modsætning til universitetet, er en erhvervsakademiuddannelse mere praktisk. Du vil arbejde med cases, besøge virksomheder og få undervisere der kommer fra erhvervslivet. Du elsker at få konkret viden du kan placere i virkeligheden, og du vil også have muligheden for at komme i praktik.\nFå en værdifuld uddannelse på blot to år\nI dag er der mangel på ingeniører og folk med teknisk forståelse. Hvis du ikke har overskud til en bachelor, er en erhvervsakademiuddannelse et fantastisk alternativ. Du kan for eksempel læse Produktionsteknolog, hvor du vil blive introduceret til teorien bag maskiners design og funktionalitet.\nUddannelsen er bare en af de mange erhvervsakademiuddannelser, der findes. Har du andre interesseområder, kan du også læse uddannelser inden for markedsføring, design eller noget helt tredje. Fælles for alle uddannelserne er, at de alle sammen kun tager to år.\nKan jeg læse videre efter en erhvervsakademiuddannelse?\nDu har alle muligheder for at læse videre ovenpå en erhvervsakademiuddannelse. Du kan både læse videre på universitetet, eller du kan tage en såkaldt top-up uddannelse. En top-up uddannelse er en professionsbacheloruddannelse, der beskæftiger sig med et specifikt fagligt felt. Her kan du skærpe din viden omkring det du elsker yderligere og blive endnu mere værd for kommende arbejdsgivere.\nEfter en top-up er det muligt at læse kandidat på universitetet. Her kan du vælge mellem en masse forskellige kandidater i hele landet. Forskellige universiteter har forskellige uddannelser, og det handler bare om, at finde den der passer til lige netop dig.


Hårdt mod dumt | Information\nEr en fuckfinger og en omgang fnis dér, hvor værdidebatten er endt? Spørgsmålet presser sig på, efter den århusianske kunstner Firoozeh Bazrafkan lørdag eften sendte en strakt mellemfinger efter komikeren Omar Marzouk, der til gengæld kvitterede med en kluklatter. Det foregik under en ’debat’ om, hvordan man bør reagere på det stigende antal trusler mod folk, der udtaler sig kritisk om islam. Og det endda i Deadline, DR2’s seriøse flagskib. Man kan gå efter manden; anføre at Bazrafkan opførte sig barnligt, og at Marzouk provokerede unødigt igen. Mene, at der var tale om umodne debattører, der burde havde passet deres og ladet andre fra den snakkende klasse fylde fladen. Men det ville være forkert. Og blind skal man være for ikke at se, at mediet i sin nuværende form fremelsker en debatform, der ultimativt bliver teater.\nOg godt teater, det var det. Til gengæld var det elendig debat. Havde nogen sat sig til rette for at få kvalificerede bud på det vanskelige spørgsmål, blev de skuffede. For var der et egentligt indhold, blev det sløret af formen. Og det er desværre en form, der er stivnet i ekstrem og uheldig grad – også i Deadline. Hvor DR’s sene reflektionstime tidligere hævede sig over de fleste danske scener for debat, har målet om at lave ’godt tv’ på det seneste betydet, at enhver debat skal foregå mellem nogen, der står så fjernt fra hinanden, at afstanden kræver, at de råber. Og hvor Deadline tidligere kvalificerede debatter ved at invitere en vifte af eksponenter – også for gråzonerne – er standardopstillingen i dag to duellanter adskilt af en mere eller mindre krads studievært.\nPolitik er konflikt. Og det skal det også være. Forestillingen om, at vi med den ’gode’ tone, med fornuften og den evigt løsningsorienterede tilgang – renset for forstyrrende følelser – kan tale os frem til konsensus, er både urealistisk og tam. Men når den offentlige debat føres som gladiatorkampe med udgangspunkt i et par gratis bemærkninger blandt venner på de sociale medier, bliver politiks opbyggeligere konfliktpotentale overdøvet af larm og gestik.\nOmar MarzoukFiroozeh Bazrafkan\n05. januar, 2014 - 21:34\n"Marzouk provokerede unødigt igen", skriver von Sperling.\nNej, det var netop, hvad Marzouk IKKE gjorde på trods af Firoozehs helt latterlige provokationer. Meget sær dame.\n05. januar, 2014 - 21:37\nvon Sperling skal forstå, at de lavere klasser nu deltager i debatter, hvor de før blev censuret bort eller slet ikke gad deltage.\n05. januar, 2014 - 21:48\nDeadline, DR2’s seriøse flagskib? Nej, det er DR-underholdning, som alt det andet. Seriøsiteten handler om seertal, længere er den historie ikke.\nKarsten Aaen, Jens Overgaard Bjerre, Vibeke Rasmussen og Erik Jensen anbefalede denne kommentar\n06. januar, 2014 - 11:17\nDebat kræver - som så meget andet - god tid.\nTid får det ikke på tv.\nDet er noget værre jabberi uanset hvilket 'debatprogram' det drejer sig om, hvor kombattanter mødes, skal udtale sig om komplicerede emner på 15 sekunder, samtidig med at de skal nå at række tunge af modstanderne\nog ingen bliver klogere.\nVi ku' ellers godt trænge.\nAnders Kristensen, Karsten Aaen, lars abildgaard, Jens Overgaard Bjerre, randi christiansen, Niels Mosbak, Vibeke Rasmussen og Rasmus Kongshøj anbefalede denne kommentar\n07. januar, 2014 - 11:54\nEnig med Ivan Gullev. Uanset hvad "gårdvagten" mener, så er de to Bazrafkan og Marzouk ikke lige gode om det, for Marzourk er nød til at give et gensvar på en provokation. Uanset optrapningen af retoriken, så er de to hverken mere eller mindre uenige og kernespørgsmålet. Og hvem siger, at den nuværende galvaniserede danske debatkultur er den rigtige?\n07. januar, 2014 - 13:06\nHvis Deadline virkelig var det flagskib for oplysende, skarp journalistik, som de vist gerne vil bryste sig af at være, burde ingen af de to gæster have været inviteret.\nOg så er jeg i øvrigt ikke et sekund i tvivl om, at eff-fingeren var forud-aftalt med aftenens vært Jacob Rosenkrands. Som efter min mening heller ikke burde have noget at gøre på Deadline. I hvert fald ikke hvis kvalitet og troværdighed betyder noget for redaktørerne. Men dét kan jeg så til gengæld godt have mine tvivl om.\n07. januar, 2014 - 13:42\nJeg kender ikke Bazrafkan. Men selvom jeg ikke er en stor fan, mener jeg at Marzouks bidrag til samfundsdebatten bør anerkendes.\nOm han var en relevant deltager i denne debat kan jeg ikke lige vurdere.\nFor Deadline er problemet primært Jacob Rosenkrands.\nJeg vil gerne erkende at han har vundet lidt af den tabte respekt tilbage ved, over det sidste halve års tid, at have nedtonet den konfrontative stil en smule.\nMen jeg er helt enig med Vibeke Rasmussen, at den mand nogensinde er kommet i betragtning til en "seriøs" journalistisk stilling på DR siger desværre meget skidt om dette medies ansættelsesprocedurer.\n07. januar, 2014 - 14:23\nDen såkaldte debat med Clement Kjersgård er da meget værre - ulidelig at overvære.\nDet burde være 'no go' at behandle vanskelige emner så overfladisk, som disse korte programmer fremtvinger.\n07. januar, 2014 - 14:36\nOmar Marzouk lægger hårdt ud med, at sige, at Firoozeh Bazrafkan er en middelmådig kunstner, der alene lever højt på sine 15 minutes of fame med, at hun er jagtet og er truet af muslimer. Der lagde Marzouk selv niveauet. Bazrafkan fulgte så med ned og tydeliggjorde det med en langemand til slut i bokseringen.\nFælles for de to er selviscenesættelsen og det må gerne gå udover en gruppe i samfundet. Det burde Deadline have set på forhånd, så den "debat" aldrig var blevet til noget.\nAltså er der tale om et indslag i Deadline, der alene er baseret på lidt hjernedød bitchslapping på facebook.. Hallo!\nKarsten Aaen, Kalle Nielsen og Vibeke Rasmussen anbefalede denne kommentar\n07. januar, 2014 - 14:43\nJeg er ikke enig, Randi.\nDet er muligt at du finder Kjersgård stil som debatvært ulidelig. Men journalistisk befinder han sig adskillige klasser over Jacob Rosenkrands.\nClements talent er primært interviewet. DR sendte for en del år siden en programrække hvor Kjersgård interviewede en række lokale og internationale tænkere og videnskabsmænd.\nDenne serie udgør den dag i dag, det absolutte højdepunkt i dansk journalistisk historie.\nAt Clement ikke kan holde det samme imponerende niveau hele tiden eller gøre sin enorme viden gældende om ligegyldige problemstillinger i andendammen, kan man dårligt klandrer ham for.\nRosenkrands har derimod været i konstant konflikt med flere af de mest centrale og kritiske principper for god og redelig journalistik.\nAt det ikke i sig selv siger det store\n07. januar, 2014 - 15:25\n"Det foregik under en ’debat’ om, hvordan man bør reagere på det stigende antal trusler mod folk, der udtaler sig kritisk om islam."\nDet kunne være interessant at vide, om folk, der udtaler sig kritisk om Islam, trues mere end andre mennesker. I modsat fald ligner det et politisk valg, at de, der udtaler sig kritisk om Islam, tilsyneladende automatisk beskyttes af PET, hvis de trues, mens andre, der trues, højest kan få udstedt polititilhold mod de, der truer.\nDet er også symtomatisk for nutidens danske journalistik, at et debatoplæg på et dagblads netavis refererer til en hændelse på et andet nyhedsmedie. På den måde kræves, at den danske befolkning holder sig orienteret via de fleste nyhedsmedier, som til tider deler historier. Da jeg ikke så DR2s Deadline, ved jeg intet om den udsendelse, der refereres til, og kender ikke Omar Marzouk som debattør.\n07. januar, 2014 - 15:35\nToke - jeg skulle nok have præciseret, at jeg taler om programmet 'Debatten' - enig i at Clementss interview kan være udmærkede - hvis han styrer samtalen på en frugtbar måde. Det er en kunst.\n07. januar, 2014 - 16:50\nHelt enig, Randi Christiansen,\nClement Kjærsgaard er en eminent god interviewer, når han er på tomandshånd med sine "ofre". Og en fejlcasted, speednakkende Duracell kanin på kængurustylte, når han optræder som vært i Clement Direkte, bygget over samme koncept som salig Højlunds Råbe- og Galehus. Jeg får dårlige nerver af at se det, og ved ikke, hvorfor public service organet DR-tv behandler sine Human Resources så ondt.\nMen jeg har en mistanke om, at det er fordi de er gået over til New Public Management ligesom resten af den offentlige sektor efter Anders Fogh Rasmussen-regimet.\nNiels Duus Nielsen, Anders Kristensen, randi christiansen, Karsten Aaen, lars abildgaard, Lise Lotte Rahbek og Niels Mosbak anbefalede denne kommentar\n07. januar, 2014 - 17:45\nDu kan formodentlig se Deadline på dr.dk. Jeg mener, det blev sendt lørdag aften.\n07. januar, 2014 - 18:23\nhar målet om at lave ’godt tv’ på det seneste betydet, at enhver debat skal foregå mellem nogen, der står så fjernt fra hinanden, at afstanden kræver, at de råber\nkunne ikke siges bedre\n07. januar, 2014 - 19:43\nDet er da rigtigt, at den saglige debatform er en død sild i tv og hører radioen til. Tv er et medie skabt for dramatik og hvis den ikke findes i virkeligheden, så skabes den. Og hvis man vil huskes mere end et halvt minut, så er det 'en på bærret' eller bare - i øjeblikket - en fuckfinger. Utroligt at tv er så pænt, at en fuckfinger kan sætte gang i befolkningen. Man skulle tro, at tv var en kirke og debatten en kirkelig handling. Men det er det måske også. Det er i hvert fald langt, langt væk fra den virkelige virkelighed.\n07. januar, 2014 - 21:37\nI Politiken står d.d.:\n"Den 31-årige kunstner kom til Danmark med sin familie fra Iran i slutningen af 1980’erne, er vokset op i Randers og uddannet fra Det Jyske Kunstakademi i Aarhus. Hun fik en del opmærksom i 2007 med værket ’Vantro’, hvor hun havde markeret alle de steder, ordet vantro optræder i Koranen.\nSiden er det blevet til en lang række islamkritiske værker, ofte med et kønsperspektiv. Hun har pisket Koranen, sjippet afklædt på en plakat af Khomeini og smidt tøjet i sympati med den egyptiske kvinderettighedsforkæmper Aliaa Magda Elmahdy.\nDerudover har Firoozeh Bazrafkan siddet i bestyrelsen i " (slettet af censuren)\n08. januar, 2014 - 09:45\nPeter Taitto skrev:\nOmar Marzouk lægger hårdt ud med, at sige, at Firoozeh Bazrafkan er en middelmådig kunstner, der alene lever højt på sine 15 minutes of fame med, at hun er jagtet og er truet af muslimer.\nJamen det er jo rigtigt. Hvad vil du ellers sige? Hun er en stor kunstner hvis navn er på alles læber pga. hendes store kunstneriske opus? Get real.\n08. januar, 2014 - 23:09\nPå svensk TV var der i går et lille fint progran kaldet min stulna revolution. Her var der en iransk-svensk instruktør som havde taget kontakt til 5-6 andre iranske kvinder fra dengang, altså for cirka 34-35 år siden. Det var et meget stille program. Kvinderne fortalte om deres erfaringer med at sidde i fængsel - og af og til var der også udblik ud til, hvordan samfundet ændrede sig efter den iransk-muslimsk-islamiske revolution i 1979. Og jeg blev draget ind i det, fordi det var så ægte.....\nEn af kvinderne var også kunstner. Hun udstillede f.eks. en kopi/en model af det fængsel, kvinderne havde siddet i mm. Og dette mener jeg får altså folk til at forstå mere end end kunstner som Bazrafkan som provokerer højlydt med sin kunst. Og jeg har altså aldrig hørt om den der med at hun har markeret alle de steder hvor ordet 'vantro' optræder i Koranen....\n08. januar, 2014 - 23:29\nDa Deadline begyndte - og hed Efter Deadline - var det først og fremmest et oplysende program af ret høj lødighed. Som regel indkaldte de to værter(!) Anne Knudsen og Frank Esmann en ekspert til at oplyse om et par emner, mens det tredje meget ofte var helliget en ny ph.d. afhandling, som således kom til offentlighedens kendskab og behørigt udsat for, hvad der nogle gange lignede en eksamen.\nDet var meget bedre TV.


Fogh opgiver generel kritik | Debat | fyens.dk\nFogh opgiver generel kritik\nEF-DOMSTOLEN: Fogh var hurtig til at opgive integrationsministerens bebudede felttog mod EF-Domstolen. Hermed opgiver Fogh den generelle kritik af EF-Domstolens udemokratiske adfærd, som der kunne være al mulig grund til at holde fast ved.\nI stedet vil Fogh kaste al sin energi ind på at forhindre, at danske statsborgere får mulighed for at bo sammen med deres ægtefælle i Danmark, hvis vedkommende kommer fra et ikke EU-land. Denne indsats står i modsætning til Foghs totale passivitet, da EF-Domstolen i en række domme ændrede grundlæggende ved betingelserne for at føre faglige konflikter i Danmark.\nBetydningen af den dom, Fogh nu vil reagere på, er minimal i forhold til konsekvenserne af domstolens afgørelser i Vaxholm, Rüffert og Luxembourgsagerne, der reelt underminerer fagbevægelsens konfliktret og muligheden for at sikre overenskomstmæssige forhold. Her var regeringens reaktion imidlertid straks at tilpasse dansk lov til EF-Domstolens afgørelser.\nI det hele taget er der bare inden for de seneste to år blevet truffet en række afgørelser af EF-Domstolen, som burde give anledning til et generelt angreb på denne domstol. I stedet har regeringen og flertallet i Folketinget i alle disse tilfælde bøjet nakken. Kun når det handler om at holde danskernes ægtefæller ude af Danmark reagerer regeringen. Mere usselt kan det ikke blive.\nPer Clausen, MF (EL), EU-ordfører, Vestre Fjordvej 34, Aalborg


FRA SNOWBIRD TIL SUMMER FLIES… – Hverken fugl eller fisk\nOprydningen i de ufærdige projekter betød en aflivning af min sartgrønne Snowbird.\n2 store runde nøgler forvandlede den sig til under optrævlingen, men det meste af det ene er nu omsat til et sjal med sommerfugle og fletmønster.\nMønsteret er Summer Flies, som du finder ganske gratis hos Ella-B.\nDu kan downloade det lige her…\nSjalet er hurtigt strikket, det går rask fremad, når man er på en p 5 mm med dobbelt garn.\nDog vil jeg sige, at den nederste flæsekant er noget af en killer, lange lange pinde med mange mange masker i glatstrik, det var noget, der for mit vedkommende, blev overstået med hårdt sammenbidte tænder og et par dybe suk.\nJeg har ikke haft sjalet spændt hårdt ud, bare skyllet det op og strakt det i facon.\nDe der 100-vis af knappenåle orkede jeg ikke lige.\nOm lidt er sjalet med de indbyggede sommerdage på vej til én, der ikke venter det.\nJeg tror, at det vil falde i god jord, jeg tænker nemlig, at det vil passe så rigtigt udemærket til modtagerens gennemførte Noa-Noa stil.\nMønster Summer Flies fra bloggen Holly and Ella knits\nGarn 150 g Holst Supersoft i faven Porcelain\nPinde Addi Turbe 5 mm\nEgne krumspring Ikke noget der ligner. Der er strikket slavisk efter opskriften.\nTIL DET REJSENDE BARN…\nReply\tHelle 08/02/2011 at 17:02\nsuper sødt og sommerligt….\nReply\tAnne 08/02/2011 at 17:17\nJa det synes jeg også, Helle…\nReply\tSidsel 08/02/2011 at 17:15\nSikke sødt og blødt det ser ud. Med bittesmå sommerfugle..\nHvordan vidste du, at jeg var en NoaNoa-pige??? 🙂\nReply\tAnne 08/02/2011 at 17:18\njeg så dig jo på gaden i Ålborg, Sidsel, uden dog at vide det var dig 😉\nHar faktisk flere gange tænkt på, at det var så underligt, at jeg huskede det blik, du sendte afsted i sneen og også huskede dit tøj! Det siger noget om hjernens lagringsmuligheder…\nReply\tTineke 08/02/2011 at 17:47\nDen er top nice!\nReply\tAnne 08/02/2011 at 19:01\nJa det kan man vel egentlig godt sige, Tineke, nu håber jeg bare, at modtageren synes det samme…\nReply\tLiselotte 08/02/2011 at 18:12\nSikke fint – og dejligt, at gammelt kan forvandles til nyt 🙂\nReply\tAnne 08/02/2011 at 19:02\nDet er ikke ret tit, at jeg får det gjort, Liselotte, jeg plejer at gøre kort proces (læs:ud med skidtet), men det føles ret godt nu at ha’ forvandlet skrot til slot – eller no’ed…\nReply\tAnn 08/02/2011 at 18:36\nDet er et rigtig sødt sjal og tak for linket, men hvorfor trævlede du snowbird op?\nJeg har tænkt på at strikke det, men der er måske problemer med modellen?\nReply\tAnne 08/02/2011 at 19:03\nIngen problemer med Snowbird overhovedet, Ann, jeg kunne bare ikke forlige mig med farven.\nOg så synes jeg, at den er et alt for stort arbejde, hvis den bare komme til at hænge og samle støv.\nMen det havde jeg vist også skrevet i indlægget om at rydde op i de ufærdige projekter 😉\nReply\tyt 08/02/2011 at 18:56\nSkønt lille sjal 😉\nEn fin lille sommer ting,\nReply\tAnne 08/02/2011 at 19:04\nTak og velbekomme…\nReply\tAnn 08/02/2011 at 19:34\nØøhh, tak, og undskyld……..den del af det indlæg er vist gået for hurtigt gennem sien… :-/\nReply\tAnne 08/02/2011 at 19:36\nDu behøver såmænd ikke at undskylde, kender godt det med de hurtige gennemlæsninger 😉\nReply\tSidsel 08/02/2011 at 22:28\nJa Anne, det var en underlig dag. Sagde til manden min, tror det er Anne fra den blog jeg læser…. Kan da også genkende datter. Mærkeligt at hjerne ser og øjne smiler og så først bagefter bliver det en slags Deja vu. Og den dag mistede jeg alle mine indkøbte julegaver. Incl posen fra Beriths Bazar og mine grønlandske luffer. Næste gang, Anne, så giver jeg mig til kende. Og skulle du og familie komme til Læsø, så kig forbi i mit iskiosk i Vesterø. Nyt projekt.\nReply\tAnne 12/02/2011 at 15:09\nIskiosk i Vesterø, det lyder sommerlækkert, Sidsel…\nReply\tIrene 09/02/2011 at 10:33\nNå, så fik du også lige strikket et lille sjal… 🙂 Du er da bare for hurtig. Det ser lækker ud.\nJa for søren, Irene, det gjorde jeg jo lige 🙂\nTID TIL AT MINGLE…


Erling Bonnesens Blog | Side 2\nErling Bonnesens Blog\nOm Erling Bonnesen\nVenstres svar på Danmarks udfordringer\nUdgivet den 12. september, 2016 by Erling Bonnesen\nVæksten i Danmark er alt for lav. Kun ca. 1 pct. Det er for langsomt og for svagt. Det skal gøres bedre, og det er en forudsætning for, at vi kan få råd til investeringer i f.eks. motorvejsudvidelser, bl.a. færdiggørelsen af det tredje fynske motorvejsspor og mange andre tiltag, at vi får mere gang i væksten.\nØget vækst og flere arbejdspladser giver større skattegrundlag, således at vi kan tjene penge hjem til nye investeringer. Der er stort set ingen penge i statskassen i dag til nyinvesteringer. Derfor skal vi blive mere produktive.\nVores helhedsplan består af forslag og tiltag, som skal være med til at løfte dansk økonomi og skabe råderum til nye investeringer og til at sikre kernevelfærden og alle de andre ting, vi alle gerne vil for at videreudvikle samfundet. Samtidig vil vi gerne styrke trygheden i samfundet, bl.a. ved at styrke politiet, forsvaret, efterretningsvæsenet, beredskabet og meget mere.\nVi har fremlagt en helhedsplan som svar på Danmarks udfordringer. Lad os komme i gang, så vi kan sikre nyinvesteringer i fremtidens Danmark. Andre lande bliver mere produktive. Det skal vi også blive.\nV klar med nye udlændingestramninger\nUdgivet den 5. september, 2016 by Erling Bonnesen\nVenstre vil have styr på flygtningestrømmen, og vi lægger derfor op til yderligere udlændingestramninger med vores Helhedsplan. Vi foreslår blandt andet en nødbremse, så Danmark kan afvise asylansøgere på grænsen, hvis vi igen oplever en meget voldsom asyltilstrømning. Vi foreslår også at øge brug af optjeningsprincipper og lave generelle stramninger, så vi sikrer ro og orden i landet.\nDanmark er et lille land, og vi så sidste år, hvordan et alt for stort pres på vores land skabte kaotiske tilstande. Vi oplevede i september sidst år en folkevandring op ad motorvejene. Flygtninge og migranter kom til landet i et antal, som gjorde det svært for os at følge med. Derfor valgte vi at stramme vores udlændingepolitik. De stramninger har virket, men vi er ikke i mål endnu.\nMed Helhedsplanen ønsker vi at sætte en skærpet kurs over for kriminelle og stramme reglerne for beboere på asylcentrene. Vi foreslår, at afsætte flere penge til indsatser i nærområderne, hvor pengene rækker længst, og hvor vi kan hjælpe flest. Vi er nødt til at lave stramninger i en tid, hvor der ikke er kontrol med flygtningestrømmen ved Europas ydre grænser.\nNaturpleje, der giver mening\nUdgivet den 1. september, 2016 by Erling Bonnesen\nI Venstre vil vi naturen! I foråret stod vi i spidsen for en ambitiøs naturpakke. En naturpakke, der giver større biodiversitet, mere urørt skov til gavn for plante- og dyrelivet og bedre adgang til naturen.\nEn central del af naturpakken er, at der skal udlægges et areal på 25.000 hektar til urørt skov eller anden biodiversitetsskov. Vi taler her om skove, hvor der ikke fældes træer, og hvor der gøres en ekstra indsats for at fremme biodiversiteten. Urørt skov er en rigtig fornuftig tilgang til naturpleje, hvor vi får mest mulig natur for pengene.\nDen tidligere S-ledede regering havde desværre et meget snævert fokus på det åbne land, når det kom til naturpleje. Det fokus gjorde, at de gik glip af muligheden for at gøre en reel forskel for naturen. Venstre foreslog den tidligere regering at udlægge mere urørt skov. Det afslog de, selvom de vidste, at det var et initiativ, der virkede. Venstre tog altså det skridt, som den tidligere regering ikke var villig til at tage – vi foreslog at udlægge mere urørt skov for at fremme biodiversiteten.\nUrørt skov er en ideel løsning for at fremme biodiversitet. Københavns Universitet har tidligere fremlagt, at vi for 1/8 af prisen på 1/6 af arealet kan nå samme biodiversitet i skovene som ved initiativer placeret i det åbne land. Derfor er det sund fornuft at lægge en stor indsats i skovene.\nDen store indsats i skovene betyder også, at vores naturpakke ikke kun er god for naturen og biodiversiteten. Naturpakken bidrager også positivt til vores erhverv, ved at pålægge færre byrder på vores landmænd. Vi fokuserer mere på urørt skov, modsat den tidligere regerings snævre fokus på det åbne land, som betød store udfordringer for de danske landmænd. Vores naturpakke viser, at landbrug og natur ikke er modsætninger, som rød blok ynder at fremstille det.\nDe danske landmænd gør et stort arbejde for at bliver mere bæredygtige. De bliver ved med at udvikle deres produktion, så den er så miljørigtig som overhovedet muligt. Vi er blandt de førende i Europa. Dog nytter det ikke noget i længden, hvis vi pålægger vores erhverv så store byrder, at de bliver udkonkurreret af deres europæiske kollegaer. I Venstre mener vi, at vi kan tilgodese både natur og erhverv, og her er urørt skov ét ideelt værktøj blandt flere.\nNår Venstre gang på gang bliver skudt i skoene, at vi ikke vil naturen, er det helt forkert. I Venstre vil vi naturen, og vi vil naturpleje, hvor den giver mening. Det gør den i urørt skov, hvor man får et langt større resultat for sine penge, end man gør i det åbne land, uden at pålægge vores erhverv flere urimelige byrder.\nMotorvejsspor før togfond\nUdgivet den 24. august, 2016 by Erling Bonnesen\nDet tredje fynske motorvejsspor er den vigtigste fynske trafikprioritet, når der igen på et tidspunkt er penge i trafikkassen til prioritering. Vi kan alle følge med i trængselsproblemerne på motorvejen og behovet for at komme videre med færdiggørelsen af det tredje fynske motorvejsspor.\nNår der skal prioriteres, skal motorvejssporet komme før togfonden, som er stærkt nødlidende med stort hul i kassen pga faldende skatter fra olieindtægterne, som følge af de faldende oliepriser.\nTogfonden ville på Fyn iflg. det oplyste spare blot 6 minutter i transporttiden til Århus for en høj pris på 4,8 mia. kr.\nSamtidig er der behov for at vi på jernbaneområdet først får opgraderet det vi har, før vi iværksætter nye dyre projekter. De mindre togstationer over Fyn skal fremtidssikres, og det kan gøres med investeringer i såkaldte vige- og krydsspor, som f.eks. også godstog kan køre ind på, således at persontrafikken og de mindre fynske togstationer sikres.\nSvendborgbanen har været noget udfordret, og den skal fremtidssikres. Jeg er glad for, at vi har fået skiftet skinnerne og sat penge af til nye lyssignaler på landsplan, hvor udskiftningen sker fra den dårligste ende.\nEkstra vige- og krydsspor kan måske være en del af løsningen. Jeg er glad for, at Transportministeren har givet DSB besked på, at der nu skal styr på Svendborgbanen, således at passagererne kan være trygge ved driften og stabiliteten på banen.\nNy aftale skaber flere praktikpladser\nUdgivet den 23. august, 2016 by Erling Bonnesen\nRegeringen har netop indgået endnu en såkaldt trepartsaftale med arbejdsmarkedets parter, som betyder, at der kommer 8.000-10.000 flere praktikpladser fra 2025. Det er en aftale, som alle kan være stolte af, for den kommer til at gøre en stor forskel fremover.\nDet er både godt for de unge, for de virksomheder, som mangler arbejdskraft i fremtiden, og det er godt for dansk økonomi.\nVenstre har som mål at styrke erhvervsuddannelserne, således at flere unge tiltrækkes af disse og frafaldet mindskes. I alt for mange år har erhvervsuddannelserne haltet, og mange unge har søgt i en stor bue uden om de håndværksmæssige fag på grund af uddannelsernes dårlige ry. For at bøtten kan vendes for erhvervsuddannelserne, så er det altafgørende, at der er praktikpladser nok. Derfor vil der fremover være en kontant økonomisk fordel for virksomhederne og håndværksmestrene i at oprette flere praktikpladser.\nDanmarks sikkerhed skal styrkes\nUdgivet den 18. august, 2016 by Erling Bonnesen\nDet har på mange måde været en sommer præget af utryghed. Vi har oplevet terroren på nært hold i både München og i Nice. Vi lever i en ny verden, hvor vi er nødt til at investere mere i vores fælles sikkerhed. Det har Venstre taget konsekvensen af, og et væsentligt aspekt af vores 2025 plan er at styrke den danske sikkerhed.\nVores 2025 plan skal sikre en dansk økonomi, som giver plads til, at vi kan løse fremtidens udfordringer. Men planen skal også styrke sikkerheden i Danmark, fordi vi ønsker et Danmark hvor der hersker ro, orden og tryghed. Vi oplevede selv terroren tilbage i 2015, og siden da har vores politi og vores efterretningstjeneste været under hårdt pres. Det er derfor vigtigt, at vi sætter flere penge af, til at bekæmpe den utryghed, der hersker.\nVi vil helt konkret øge trygheden ved at afsætte et milliard beløb til at styrke Danmarks sikkerhed. Vi vil styrke politiet, militæret og efterretningstjenesten, så vi danskere kan føle os mere trygge i en verden, som er præget af utryghed.\nUdgivet den 16. august, 2016 by Erling Bonnesen\nVenstre-regeringen stod kort efter valget i 2015 i spidsen for indførelsen af en integrationsydelse. Ydelsen erstattede den kontanthjælp, som nytilkomne flygtninge og familiesammenførte havde fået ret til af Mette Frederiksen, og som betød, at Danmark var blevet markant mere attraktiv for asylansøgere. Integrationsydelsen har virket, den sparer statskassen for 1 milliard kroner. Venstre’s stramninger virker.\nSocialdemokraterne stemte imod integrationsydelsen. Og end ikke udmeldinger fra Henrik Sass Larsen om, at Socialdemokraterne vil gøre alt for at begrænse ikke-vestlig indvandring eller en milliardbesparelse på udgifterne til kontanthjælp til flygtninge kan ændre den socialdemokratiske holdning. En regering med S i spidsen, vil være en regering, der koster statskassen dyrt.\nHvis Socialdemokraterne igen kommer til magten og ruller integrationsydelsen tilbage, vil det både koste i kraft af merudgiften til offentlig forsørgelse, gøre Danmark markant mere attraktivt for asylansøgere, og det vil mindske incitamentet for at søge beskæftigelse. Det kommer unægtelig til at gå ud over vores velfærd, og det vil koste penge, som vi hellere vil bruge på velfærd og skattelettelser til de hårdtarbejdende danskere.\nVenstres udlændingepolitik viser kontante resultater, som vi ikke må give køb på.\nAsylpolitik, der virker\n10 mio. kr. til turismeprojekter i landdistrikterne\nAfskaffelsen af PSO-afgiften betyder en lavere elregning for alle\nStyrket indsats overfor radikaliserede\nArkiver Vælg måned januar 2017 december 2016 november 2016 oktober 2016 september 2016 august 2016 maj 2016 april 2016 februar 2016 januar 2016 december 2015 november 2015 oktober 2015 september 2015 august 2015 juni 2015 maj 2015 april 2015 marts 2015 februar 2015 januar 2015 december 2014 november 2014 oktober 2014 september 2014 august 2014 maj 2014 april 2014 marts 2014 februar 2014 december 2013 november 2013 oktober 2013 september 2013 august 2013 juli 2013 maj 2013 april 2013 februar 2013 januar 2013 november 2012 oktober 2012 september 2012 august 2012 maj 2012 april 2012 marts 2012 januar 2012 december 2011 november 2011 september 2011 august 2011 juni 2011 maj 2011 april 2011 marts 2011 februar 2011 januar 2011 december 2010 november 2010 oktober 2010 august 2010 juli 2010 maj 2010 april 2010 marts 2010 februar 2010 januar 2010 december 2009 november 2009 oktober 2009 september 2009 august 2009 maj 2008 marts 2008 februar 2008 januar 2008 november 2007 oktober 2007 marts 2007 januar 2007 december 2006 november 2006 september 2006 august 2006 juli 2006 juni 2006 maj 2006 marts 2006 februar 2006 januar 2006 december 2005 september 2005 august 2005 juni 2005 maj 2005 april 2005 marts 2005 februar 2005 januar 2005 december 2004 april 2004


Gjerskov: Vores venskab med Israel er flosset | Netavisen Pio\nDet har været hårdt for formanden af Det Udenrigspolitiske Nævn, Mette Gjerskov, at følge med i konflikten i Gaza: ”Kampen er så åbenlys ulige.”\n18. august 2014 - 16:59\nLige nu er der stille i Gaza. Fredsforhandlinger mellem Israel og Palæstina finder i disse dage sted i den egyptiske hovedstad Kairo, men i flere medier bliver freden kaldt skrøbelig, og sommerens voldsomme billeder af dræbte børn og hårde ord på de sociale medier har sat sine spor.\nBlandt andet hos Socialdemokraternes udviklingsordfører og formand for Det Udenrigspolitiske Nævn, Mette Gjerskov. Hun har fulgt konflikten tæt og flere gange været dybt frustreret over det, der er foregået i Gaza:\n”Jeg tror alle, der gerne vil fred i verden, er frustreret over sådan en konflikt. Men den her gang har det bare været så åbenlys en ulige kamp, at det næsten ikke har været til at bære.”\nMette Gjerskov er vokset op med stor solidaritet for israelerne og har selv været i kibbutz som ung, men sommerens konflikt har ændret forholdet til Israel:\n”At stå der og se, at dem, der var ofrene, ikke har taget ved lære, at de bare skaber nye ofre, og at det er dem, der bliver aggressorerne… Det er selvfølgelig noget, der har været under udvikling i mange år, men jeg synes, at det må stå klart for de fleste, at vores venskab med israelerne efterhånden er meget flosset.”\nKrig øger ikke trygheden\nIfølge FN har knap 2000 palæstinensere mistet livet i denne Gaza-konflikt. Mange af dem civile. Til sammenligning har Israel 67 dræbte. Derfor har Mette Gjerskov også svært ved at tro på israelernes udlægning af truslen:\n”Der er ingen tvivl om, at israelerne har meget stærke venner. Derfor tror jeg heller ikke på, når de i deres forsvar prøver at sige, at Israel er truet på sin eksistens. Hvis Israel virkelig var truet på sin eksistens, så skulle verden nok gribe ind.”\nMette Gjerskov er derfor også dybt uenig i, at vejen frem for at skabe tryghed for israelerne går gennem styring og kontrol af palæstinenserne:\n”Krig giver ikke tryghed nogen steder. Jeg tror op, at tryghed for israelerne går via fredelig sameksistens. Det hjælper jo ikke at undertrykke alle palæstinenserne. Det får jo ikke israelerne til at sove tryggere om natten.”\nTonen bliver for ekstrem\nMeningerne om konflikten mellem Israel-Palæstina er mange, men denne gang har antallet af tilkendegivelser, hvad enten man stod på den ene eller anden side af konflikten, ikke kun været stort. Også tonen har gjort indtryk. Mest af alt, fordi den har været rigtig hård:\n”Jeg synes faktisk, det er godt, at selvom vi har hørt om den her konflikt i årtier, så er det stadigvæk noget, som kan få folk op af stolene. Det negative er, at det er meget hadsk – også herhjemme. Det er rigtig ubehageligt.”\nOg det er ikke kun på de sociale medier, at tonen er hård. Også på det landspolitiske plan har Mette Gjerskov oplevet, at linjen bliver personlig:\n”Jeg har siddet i debat med Søren Espersen (DF), hvor jeg har været nødt til at spørge: Har du ikke en grænse? Er der ikke en grænse for, hvor langt du vil gå for at støtte israelerne? Og jo, selvfølgelig, det havde han, hvis der blev smidt en atombombe og... Det bliver så ekstremt.”\n"Hvad skal der til for at forbedre tonen, mener du?"\n”Man må jo huske på, at uanset hvad, så sidder der mennesker på begge sider af grænsen. Den almene humanisme forsvinder ligesom i diskussionen, men jeg tror alligevel godt, at folk ved, at det en fælles forhandlet løsning, som skal til. Militære løsninger er nu blevet prøvet, jeg ved ikke hvor lang tid, og det hjælper ikke.”\nBaseret på disse emner: Israel-Palæstina | Socialdemokratiet


Historien | aaesforsamlingshus.dk\nDanmarks ældste forsamlingshus fra 1873\nÅes Forsamlingshus er Danmarks ældste, fungerende Forsamlingshus. Hovedformålet med opførelsen i 1873 var at bygge et samlingssted, hvor befolkningen i Åes og omegn kunne mødes til arrangementer af oplivende og oplysende karakter.\nDesværre er den første forhandlingsprotokol gået tabt, men vi ved, at huset ved opførelsen i 1873 så noget anderledes ud, end det gør i dag. Således var kun den ene halvdel af huset forsynet med bræddegulv til brug ved foredrag og lign., mens den anden halvdel var belagt med grus, beregnet til gymnastik bl.a. for børnene i Åes Skole, der ikke rådede over egen gymnastiksal, og oplæring af egnens unge i bajonetfægtning og sabelhugning. Forsamlingshuset råder stadigvæk over to bajonetattrapper med tilhørende skjold fra dengang.\nHorsens Folkeblad bragte lørdag d. 28. juni 1873 i anledning af indvielsen en fin artikel, hvori der står, at huset menes at kunne rumme 500 gæster. Vi må nok erkende, at 500 personer ligger lidt i den høje ende af, hvad der er fysisk muligt, men der er jo som bekendt ingen grund til at ødelægge en god historie med at fortælle sandheden. Artiklen kan ses i stor format under galleri.\nSenere blev der efter store overvejelser givet tilladelse til at oprette danseskole for børn. Danseundervisningen skulle dog foregå under overvågning af bestyrelsen for at sikre, at det gik anstændigt til. Nye tider kom, og huset blev udvidet i 1930’erne med bl.a. køkken og andre faciliteter, så det også egnede sig til udlejning til private familiefester og dilettant, som i 1980’erne var et sandt tilløbsstykke.\nI forbindelse med Åes Forsamlingshus 100 års jubilæum i 1973 gennemførtes en renovering ved aktive borgeres fælles indsats, og i 1998 blev toilettet ved Lille sal renoveret. I 2010 var det takket være en donation muligt at renovere taget og køkkenet.\nI 2013 markeredes 140 års jubilæet for Åes Forsamlingshus med en storstilet Jubilæumsfest. Borgmester Peter Sørensen holdt velkomsttalen, hvor han bl.a. understregede vigtigheden af bevarelsen af de gamle Forsamlingshuse som et samlingspunkt i de små landsbyer.\nÅes Forsamlingshus Engmarksvej 2 8700 Horsens CVR 16719048 info@aaesforsamlingshus.dk


Genanvendelsen af madaffald stiger\n10.04.2019 kl. 11.30\nGenanvendelsen af madaffald stiger\nFlere og flere kommuner giver borgerne mulighed for at sortere madaffald.\nKommunerne har løftet genanvendelsen af husholdningsaffald med 11 procentpoint på seks år – fra 37 procent i 2011 til 48 procent i 2016. Det oplyser Dansk Affaldsforening, der repræsenterer de kommunale affaldsselskaber.\n– Vi skal have alle borgere med, så vi er kun lige begyndt. Kommuner og kommunale affaldsselskaber investerer massivt i ny infrastruktur, samarbejde med private aftagere og dialog med borgerne om god sortering. Borgerne vil meget gerne sortere og bidrage til et bedre miljø, siger Charlotte Fischer, direktør i Dansk Affaldsforening.\nMed udgangen af 2020 vil 60 kommuner ifølge Dansk Affaldsforening have rullet beholdere til madaffald ud, og det betyder konkret, at knap fire millioner borgere næste år vil kunne sortere madaffaldet.\nMed udgangen af 2023 skal alle borgere have mulighed for at sortere madaffaldet derhjemme.\nBorgernes madaffald bruges til at producere biogas, hvorefter resterne er tiltænkt landbruget som erstatning for kunstgødning. ruh@kl.dk\nSvar på dette indlæg: Genanvendelsen af madaffald stiger Felter med * skal udfyldes


»Jeg har ikke noget imod at skulle være i rollen som præst 24/7« | NetAvisen\nAf Anna Egeris Karstoft 1. marts 2015\nSelvom medlemstallet i den danske folkekirke stødt daler, er der stadig folk, der gerne vil uddanne sig til præst. Hans Nørkjær på 27 år er en af dem.\nHans Nørkjær er 27 år og skriver speciale på Teologi i Århus\nHans Nørkjær skal aflevere speciale til juli, og så vil han gerne være præst. Ligesom mange andre studerende er det med en blanding af frygt og forventning, at Hans tænker på det at blive færdiguddannet.\n– At forestille mig første gang jeg skal stå ved en kiste og begrave et menneske, og der er nogle mennesker, der lægger stor vægt på, at det bliver gjort ordentligt, og der bliver sagt noget væsentligt, er naturligvis forbundet med lidt angst, fortæller han fra sit kollegieværelset i Universitetsparken i Århus, hvor to solide bøgetræsreoler tårner sig op bag ham med værker, der spænder fra Bibelen og Martin Luthers Trælbundne vilje til en stor samling skønlitterære værker.\nJeg har ikke noget imod, at folk godt ved, hvem præsten er, også når de møder en i supermarkedet. De skal vide, at de kan komme til en, hvis der er noget\nHans Nørkjær, teologistuderende\nDanskerne forlader folkekirken, men jobbet som præst lokker stadig\nHans Nørkjær er 27 år og en af de danske studerende, der trods folkekirkens dalende medlemstal har valgt den slagne vej til præsteembedet ved at studere Teologi. Hans Nørkjær ønsker ikke at revolutionere folkekirken eller genopfinde dens funktion, når han en dag skal ud at være sognepræst. Han ser frem til at prædike om søndagen, begrave dem der dør, vie dem der skal giftes og undervise konfirmander.\n– Som præst får man lov til at reflektere over nogle ting og fremlægge det for nogle folk, der forhåbentligt lytter efter i en eller anden grad, fortæller Hans Nørkjær, der glæder sig til at komme ud og prøve kræfter med det, han har studeret og gjort sig tanker om i efterhånden mange år.\nFolkekirken er fin, som den er\nSelvom danskerne ikke ligefrem strømmer til folkekirken i disse dage, har Hans Nørkjær ikke til hensigt at lave noget om, når han en dag skal ud og være sognepræst.\nLæs også: Når fornuften udfordrer troen\n– Jeg synes, at kirkens styrke er, at den ligger som det der pulsslag. Folk ved, hvor den er og bruger den, når de har behov for den, og det gør de ofte i de store sammenhænge i livet, hvor der sker noget skelsættende, fortæller han.\nLokalsamfundet og mangfoldighed trækker\nHans Nørkjær regner med at søge mod et mindre lokalsamfund, når han snart er færdiguddannet, og det at kunne blive genkendt som præsten i alle hverdagens situationer er ikke noget, der afskrækker ham.\nDet er naturligvis forbundet med lidt angst at forestille mig første gang, jeg skal stå ved en kiste og begrave et menneske\n– Jeg har ikke noget imod, at folk godt ved, hvem præsten er, også når de møder en i supermarkedet. De skal vide, at de kan komme til en, hvis der er noget, fortæller han og tilføjer, at han glæder sig til at møde en bredere vifte af mennesker i modsætning til nu, hvor han mest færdes blandt andre akademikere.\nFra kirkesanger til præst\nI starten var det i høj grad interesse, der gjorde, at valget faldt på teologistudiet. Litteratur, historie, sprog og filosofi var yndlingsfag.\n– Teologistudiet tilbød alt det, jeg gerne ville have, så det valgte nærmest sig selv, fortæller han. Også den gamle salmebog, som Hans Nørkjær benyttede, da han som 18-årig arbejdede som kirkesanger i sin jyske hjemby Aulum, er kommet med til Universitetsparken.\nFaktisk var det, imens Hans Nørkjær var kirkesanger, at han fandt ud af, at han ville arbejde i folkekirken.\n– Vi havde en rigtig dygtig præst, og der tænkte jeg: det han laver, det vil jeg også lave, fortæller Hans Nørkjær, der opdagede, at temaer som ondskab og godhed interesserede ham, da han som 14-årig så Ringenes Herre for første gang.\n– Hvis der er et sted, hvor man arbejder med de store livstemaer, så er det i teologien, forklarer han.\nfolkekirke, præster, uddannelse\n»Jeg har ikke noget imod at skulle være i rollen som præst 24/7« added by egeris on 1. marts 2015