50 bedste DIY Halloween udendørs dekorationer til 2021 | Aranjuez\n64 Bedste DIY Halloween udendørs dekorationer til 2021 👻\nMillioner af mennesker bruger tusindvis af dollars på Halloween dekorationer til deres hjem og gård. For dem, der allerede deltager i tilføjelsen af spøgelser, sorte katte, jack-o-lanterner, hekse og andre skræmmende elementer i deres gårde, varer forventningen om Halloween hele året rundt. Halloween-gårdudsmykning konkurrerer med spændingen i julen for mange, herunder candy-søgende børn.\n31. oktober er det perfekte tidspunkt til DIY udendørs halloween dekoration, når vejret er køligt, naturens farver skifter, og nætterne er lange og mørke. Disse er de perfekte betingelser for at skabe uhyggelige, skræmmende eller lunefulde halloween-dekorationer til dit hjem og din ejendom. Det er vigtigt at deltage i Halloween-haven og udsmykning af hjemmet for at tilføje stemningen og spændingen ved ferien. Naboerne vil se med ærefrygt på din unikke ferieindretning, som du opretter ud fra disse uhyggelige halloween-dekorationsideer.\nTriple Boo-Bow Porch Pumpkin\nTre runde orange græskar er arrangeret i træk, deres glatte linjer og ujævn hud gør dem perfekte eksempler på, hvad man skal se efter i et græskar. Bundet på de ridsede grønne stængler, der er plettet med hvide, er polka-prikbuer.\nSelvom du nemt kan bruge en anden farve eller et print af bånd udover sorte og hvide prikker, er det svært at benægte, hvor godt stoffet supplerer stencilsorte bogstaver malet på fronterne af græskar. Selvom du helt sikkert kan male bogstaverne manuelt, sandsynligvis med akrylmaling eller markører, ser denne Halloween-udsmykning perfekt ud til ethvert hjem uanset de metoder, der bruges til bogstaver.\nMalet træpindegræns patch spøgelser\nFor både spøgelserne, der hjemsøger dette græskarplaster og for græskarene selv, har du flere muligheder. Håndværksbutikker kan bære Halloween-figurer af træ til at lægge i din have, du kan selv skære og samle stykkerne, eller du kan bruge en delvist konstrueret genstand, såsom en træpalle.\nNår figurerne er formet, et let malearbejde er alt, hvad der er brug for. Hvilken type maling du bruger afhænger af den effekt, du ønsker. For eksempel kan en dristigere farve kræve en primer og maling specielt lavet til træ. Hvis du foretrækker en subtilere effekt, ville håndværk eller plakatmaling være fremragende valg.\nHvid strengbanner med orange vimpler\nAlt, hvad der er nødvendigt for at konstruere dette stykke, er noget snor og enten orange stof, vinyl eller holdbart papir. Det materiale, der bruges til at fremstille vimplerne, skal være stærkt nok til at modstå elementerne, hvis banneret skal placeres udenfor, og strengen skal være i stand til at holde vimplernes vægt.\nDisse vimpler er en klassiker trekant “v” form. Mens strengen er synlig øverst på nogle af dem, er det tydeligt, at de er tæt fastgjort. Metoder til at fastgøre vimplerne til strengen kan omfatte lim, syning, tape eller endda varmeforsegling, hvis det er relevant for materialerne.\nSelvom vimplerne på dette billede alle er orange, foretrækker nogle håndværkere at blande det med sorte, lilla eller andre genkendelige Halloween-farver.\n“Når hekse går Rider ”malet træskilt\nMens et malet træskilt kunne let have et hvilket som helst af et stort antal halloween-ordsprog, denne indeholder sætningen “Når hekse kører og der ses sorte katte,” det er (blankt) dage indtil Halloween. “\n” Blank “menes udfyldes med de resterende dage indtil Halloween. Forskellige skrifttyper og varierede malingsfarver skaber et funky, elskeligt rod, mens bånd og vimpler hænger rundt om toppen af skiltet, der fremhæver de malede bogstaver.\nTræstykket i dette billede er stylet efter et hegn, måske minder om af en svunden æra af klassisk uhyggelighed. Andre typer træpaneler kan bruges, såsom stærkt malet krydsfiner.\nStacked White Jack OLantern Display\nDisse Jack OLanterns falder ind under kategorien “ikke et egentligt græskar”. Lavet af runde træblokke ætses ansigterne ind i den faste overflade snarere end at blive skåret ud i en udhulet græskarskal. De er malet helt hvide, som serverer en simpelt minimalistisk udseende.\nSelvom det enkle hvide malingsjob er attraktivt, kunne disse græskar yderligere dekoreres med andre farver maling eller endda designs og applikationer.Hvilke dekorationer der anvendes, afhænger i høj grad af, om skærmen er beregnet til at være indendørs eller udendørs.\nJack Skellington Multicolor Garland and Wreath\nDette sæt fjerner absolut forestillingen om, at visse dekorationer kun er til bestemte helligdage. Med hovedpersonen i den klassiske feriefilm “The Nightmare Before Christmas” strækkes orange, grøn, lilla og sort tyl sammen og krølles efter volumen, mens kugler med Jack Skellingtons ansigt og samme farveskema er spredt overalt.\nKransen er tættere sammen end kransen og omslutter et større portræt af Skellington. Dette sæt er perfekt til en Tim Burton-fan, en Halloween-entusiast eller enhver, der ønsker at forgrene sig uden for normen med deres uhyggelige indretning.\nStretch Lace Spider Pumpkin with Bow\nDenne dørdekoration fremkalder en krans med sin rundhed og den fint placerede bue, men med noget tråd, bånd og basale håndværksforsyninger kan du nemt lave din egen version.\nDette bestemte stykke bruger blonder med webdesign. Stoffet har krydsende linjer og sammenvævede edderkopper. Det strækkes over en rund trådbase e med intermitterende buede mellemledninger, der er beregnet til at simulere linjerne på et græskar.\nOven på hovedstrukturen er et orange og sort bånd bundet i en detaljeret bue. Spiky vinstokke med hvirvlende tendrils rammer edderkopper, der klatrer op og ned på båndet. Til dette stykke skal du bare sørge for, at blonder strækkes stramt for maksimal Halloween sjov!\nRustik malet trægræskarfamilie\nThe største af de tre af disse græskar er den hårdeste med flisemaling i en blanding af blå, hvid, sort og grå. En nem måde at opnå dette look på fra et umalet stykke er at male det og derefter slibe eller ridse malingen af, indtil den ønskede effekt er opnået.\nDe to mindre græskar er henholdsvis hvide og brune, og mens malingen påføres mere jævnt (en plet er også en mulighed), de er flisede nok til at supplere det større græskar uden at være for matchende.\nFlerfarvet skum Jack OLantern stablet buegang\nOver et dusin skum eller plast græskar er stablet i form af en bue og sikret med lim, tråd og en krans med faldtema med efterårsblade. Mens Jack OLanterns i dette display alle er naturligt hvide eller orange, kan genstandene males eller på anden måde dekoreres for at bringe uhyggelig ferieglede til hver enkelt håndværker!\nDet er vigtigt at tage højde for stabiliteten når man konstruerer denne bue, så at basere den omkring en ledning eller på anden måde stabil allerede konstrueret bue ville være en glimrende idé. Butikker til have- og hardwareforsyning er gode steder at se på.\nKaffekande og hængende spøgelser i stof\nNogle gange kan Halloween-dekorationer fremstilles af husholdningsartikler, som de fleste mennesker ligger rundt om i deres hus eller papirkurven. Disse yndige hængende havespøgelser er enkle og hurtige at konstruere. Metalkaffe dåser, sort og hvid maling og strimler af hvidt stof er hovedelementerne sammen med børster og lim eller tape for at fastgøre stofstrimlerne til indersiden af dåser.\nDisse spøgelser er malet hvid. Når malingslaget tørrer, kan den sorte maling i munden og øjnene påføres, og stofstrimler med forskellig længde kan fastgøres. Tråd eller fiskesnøre er begge fremragende til at hænge spøgelserne med en “usynlig” effekt.\nJack OLantern lysestage dekorative krukker\nUanset om dit hjem har trin eller ej, er disse krukker en sjov tilføjelse til Halloween-indretning med stearinlys til den fulde “Jack OLantern” -effekt eller uden så enkle figurer.\nStart med en hvilken som helst slags glasburk, som dem der bruges til konserves og konservering. Glas foretrækkes frem for plast eller andre materialer, hvis der tilsættes ægte stearinlys, da varmen fra flammen kan smelte nogle materialer.\nNår du har krukkerne, skal du bruge holdbar maling eller endda farvet tape til at skabe designene . Jack OLanterns, spøgelser eller endda kranier er sjove og uhyggelige ideer. Afhængigt af hvor mange stykker der er lavet, kan du oprette en hel samling af livlige venner. Dette projekt giver mulighed for masser af kreativitet ved hjælp af orange maling, hvid maling eller de farver, du vælger!\nKnoglitteret kirkegård med krager og kranier\nSkærmen begynder med et hegn, enten lavet af jern eller stylet til at se ud som det er. Ovenpå hegnet smuldrer spidse kranier og tunge kråkefigurer, hvis øjne følger beskueren. Bag hegnet er gravsten og spredte knogler. Hænderne strækker sig op fra jorden og græskar prikker det øde område. Nogle Jack OLanterns præsenteres, og en af dem har et “skræmmende” ansigt snarere end de traditionelle træk.\nAndre Jack OLanterns i denne frodige have har traditionelle træk og fuldender det udseende, der er begyndt af krage-toppet hegn.\nGiant Veiny Eyes for Bushes and Trees\nNår du vil inkorporere ægte vegetation i din Halloween-udsmykning, er disse gigantiske stirrende øjne en vidunderlig tilføjelse.\nPapirplader eller balloner dækket af papier-mache er de bedste bundlag til Dette projekt. Her ser vi, at iriserne er grønne, som er glimrende indrammet af busken, hvor de er anbragt. Enhver øjenfarve er mulig, og du kan endda eksperimentere med forskellige former og typer!\nvenerne i disse dekorative øjenkugler forstærkes af tykke linjer, der skaber en følelse af haster og giver genstandene mere livagtigt udseende. Montering af øjnene gøres bedst med streng eller garn.\nSiddende trappe Ghoul lys indefra\nNogle Halloween-dekorationer er søde og festlige, og andre er virkelig uhyggelige. Denne figur, der sidder tavs på trapperne, falder bestemt i den anden kategori.\nEn eller anden form for ramme danner basen for denne figur, og den ramme er vagt menneskelig. Lyset, der udsendes fra den mørkeblå kappe, er grøn i farven og skaber en uhyggelig og anden verdensk glød. Hvis figuren er på en trådbase eller en lavet med et andet letvægtsmateriale, kan du risikere, at den ødelægges af trick-or-treaters eller andre forbipasserende. Dette stykke er stadig en glimrende måde at skræmme naboerne på og helt sikkert blive et hit med Halloween-entusiaster.\nSkeleton Hand Erasable Chalkboard Wreath\nDenne krans er lavet af flere skelethænder arrangeret i en cirkel omkring et lille skrivbart tavle. Hænderne er malet sølv, og den metalliske maling springer mod det enkle trækorn fra mange døre og mod tavleets sorthed. Når den er monteret, fungerer denne krans både som et stykke Halloween-indretning og et opslagstavle til husejere, gæster og feriegæster.\nNoget at bemærke er, at fingrene kan fange ting, når kransen opbevares, så det er en god ide at pakke den ind i noget uigennemtrængeligt, når det ikke er i brug.\nI dette dekorationssæt er en orange og sort stribet stang prydet med en ravn, der har udsigt over retningsskiltene, som alle har et Halloween-tema. “Witch Rides”, “Tricks”, “Asylum”, “Free Candy Next Door”, “Dead End” og “Treats” er angivet i forskellige retninger. En lampe med lang snus og spindelvæv forbedrer dette stykke uhyggelige, især når solen går ned, og ravnens øjne fanger ethvert plet af forbipasserende lys.\nTaljehøjde med bogstaver Halloween-skilt\n“Boo” hilser på dette tegn som ejerens dør Slanke sorte stencilerede bogstaver sidder oven på en orange baggrund prydet med hvide prikker og omgivet af en seng af efterårsfarvede blade og uudskårne miniaturegræskar.\nGrundlaget på dette design skal anvendes først. Derefter kan prikkerne males, og efter dem kan bogstaverne “Boo” stencileres på. Hvis du er særlig modig eller dygtig, kan du endda prøve frihåndsbogstaver.\nDette stykke fungerer både som en dekoration og en hilsen, ligesom en dørmåtte.\nHaunted Raven Directional Striped Sign\nI dette dekorationssæt er en orange og sort stribet stang prydet med en ravn, der overser retningsskiltene, som alle har et Halloween-tema. “Witch Rides”, “Tricks”, “Asylum”, “Free Candy Next Door”, “Dead End” og “Treats” er angivet i forskellige retninger. En lang-snuset og spindelvævdækket lampe forbedrer den uhyggelige del af dette stykke, især når solen går ned, og ravnens øjne fanger hver eneste plet af forbipasserende lys.\nNår du konstruerer dette sæt eller noget lignende, er der masser af klæbemiddel eller negle og en god lakforseglingsspray er vigtige investeringer.\nGlødende lighænder, der når ud til frihed\nMange kropsdele af plast eller vinyl Halloween er hule, og disse ser ud til at passe til beskrivelsen.Når den nederste del (normalt en slags faux blodig stubbe) er fjernet, kan snorlys eller ledningspærer indsættes i hænderne for at give dem, der gløder ud over graven!\nDet kan være fristende at indsætte bevægelseslys i hænderne for virkelig at skræmme forbipasserende, men bevægelsessensoren skal placeres uden for skærmen, hvis materialet er for tykt til at opfange bevægelse. Disse uhyggelige hænder er bedst, når de gløder indefra og ud, så glød-i-mørke maling er også en mulighed!\nGrå træpæle Ghost Pals\nDisse venlige udseende hegnpostspøgelser er mindre uhyggelige og mere imødekommende, perfekte til et lystigt Halloween-dekorationstema!\nBasen for disse hjemsøgte knopper er træ, men kilden er åben for fortolkning. Gamle hegnpæle, stykker af en træpalle eller endda bare træplader er fremragende steder at starte. Ansigterne, der er tegnet på disse bestemte tavler, er en blandet pose, men det er tydeligt at se, at deres skaber havde mere et venligt spøgelsetema i tankerne end et ønske om at fremkalde terror.\n“Witches” Standup Spider Sign Set\nDisse matchende skilte er lige dele sassy og festlige. Trykt på tavler malet i sort erklærer den stærke hvide bogstaver på hver “Det er oktober, hekse.” Dette er naturligvis et spil på en sætning, der involverer bandeord, men feriefortøjet tilføjer sundhed.\nNogle ting, der adskiller disse lodrette plaketter fra hinanden, er de ekstra designs og de forskellige skrifttyper, der bruges. Edderkopper og web pryder de øvre og nedre grænser for den større plak, mens en heks, der kører hendes kost mellem flagermus og stjerner, er trykt oven på den anden.\nBat Cloud Door Decor med Invisible Wire\nDenne helt sorte sværm af små og slanke flagermus er ekspert arrangeret. Hvert stykke er sandsynligvis monteret på sin egen individuelle ledning, men flagermusene kunne også kortlægges og derefter påføres individuelt direkte på døren og væggene, de sværmer mod.\nEn af de vidunderlige ting ved denne skærm er, at det kan let ændres. Flere flagermus, færre flagermus, en anden sværmform eller endda forskellige farver kunne gøre dette allerede sjove projekt helt dejligt.\nGhoulish Glowing Glass Luminaries\nLys et hvilket som helst skræmmende eller uhyggeligt hjørne af din have eller dit hjem med et udvalg af disse lysende armaturer, som du kun kan konstruere til få dollars eller fra materialer, du måske allerede har ved hånden. Opret et sortiment af disse glødende ghouls fra et par dåse krukker, noget maling og et lys. Arranger dem langs en mørk sti, et sæt trapper, eller lys op i et værelse i dit hjem. Disse smarte lanterner vil levere en omgivende glød, uanset hvor du beslutter dig for at sætte disse sjove og lette diy halloween-håndværk.\nDette er et sødt twist på den klassiske jack o lanterne. Brug spraymaling til at gøre græskarne sorte, og læg derefter et mindre græskar oven på en større for at skabe en sort kat. Lyset inde i hovedet lyser op i øjnene og skaber en uhyggelig glød. Bliv kreativ med din brug af græskar. Dine katte kan være korte og squat eller lange og magre. Brug mindre græskar til fødderne og malede courgetter til halerne. Hvis du ikke vil bekymre dig om ilden, så prøv at bruge flammeløse te-lys, der efterligner udseendet af ægte lys.\nHvis du har store træer på din ejendom, har du utvivlsomt brugt meget tid på at rake op bladende. I stedet for at lægge disse blade i skraldet eller lige i kompostbeholderen, skal du have det sjovt med dem. Fuldt udstoppede poser kan gøre nogle sjove spøgelser spredt over hele haven. I stedet for at markere hvide poser med sorte øjne til spøgelser, kan du også fylde sorte skraldeposer med blade og bruge gule øjne til at lave sorte katte. Dette kan være en god måde at opmuntre dine børn til at hjælpe med bladrivning. Jo flere blade de raker, jo flere spøgelser har du til haven.\nOpret disse fantastiske flasker til brug som dekoration til din Halloween-fest. Med lidt kreativitet omdannes tomme piller og krydderiflasker til beholdere til de ingredienser, som enhver heks har brug for til hendes brygge. Mens flaskerne ser flot ud alene, kan du også fylde dem op med ægte ingredienser – måske små kviste til ravneklør og vandperler til øje af salamander. Denne “drikfremstilling” kan holde dine børn beskæftiget i et stykke tid.\nDu har ikke noget problem med at krybe alle dine Halloween-besøgende ud med denne skræmmende hængende edderkop sække. Hvem vidste, at benene fra et par hvide strømpebukser, nogle plastik edderkopper og et baseball kunne skabe en sådan foruroligende og fantastisk visuel effekt? Hæng disse skræmmende gårddekorationer fra træer, verandaer, udhæng eller langs hegnlinjer for at skabe en virkelig uhyggelig krybende fornemmelse af din udendørs udsmykning. Føj dem til et oplyst stykke landskabspleje for at krybe de besøgende om natten, der tør ind på dit web af uhyggelige, krybende og modbydelige diy-dekorationer.\nHvide ark er så sidste år\nHvis du vil have noget uhyggeligt, men lidt anderledes end det traditionelle spøgelse lavet af et hvidt ark, tjek hvor realistisk dette spøgelse ser ud. Lavet af klart pakningstape, det er billigt og nemt at lave, selvom det tager lidt tid. Når det lyser op af et lys, er effekten dog forbløffende. Denne type spøgelse vil se godt ud, hvis du opretter en kirkegårdsscene i din have, og det kan også være sjovt at have mere end en. Du kan muligvis udgøre spøgelser sammen som et par elskere eller som en mere uhyggelig duo.\nOpret disse ildevarslende græskar ved hjælp af sort spray eller akrylmaling for at tilføje noget ekstra uhyggeligt drama til dine DIY udendørs halloween-dekorationer. Malernes tape holder stilkene på dine græskar deres originale krympede look, mens den sorte maling giver den perfekte baggrund mod det oplyste indre kød af dine udskårne græskar. Brug disse græskar i dine udendørs dekorationer, hvor området er det mørkeste for at skabe en unik illusion fra en afstand af uhyggelige flydende græskarflader. Få det uhyggelige ud i din have med disse lette, skræmmende tilføjelser.\nDisse seje Halloween-dekorationer tager det skræmmende element i dit hus til et helt nyt niveau. Oprettet af træstykker, en metalstang, noget kyllingetråd og et par andre elementer, vil denne uhyggelige skabelse give en chill op for dine besøgendes rygsøjler. Denne større dystre form er fantastisk som en hilsen ved din hoveddør til Halloween-trick-or-treaters eller sætter den ud til siden som en truende tilskuer. Denne illevarslende Halloween-dekoration kan tage lidt mere tid og teknik at konstruere, men resultaterne er værd at bruge tiden på.\nDer er bare noget foruroligende ved synet af en kiste i udvendige dekorationer. Materialerne til denne utroligt grusomme dekoration inkluderer palleplader, orange udendørs Halloween-lys, en skumlængde eller ægte kæde, en gummihånd og noget sort maling for at skabe dette hjemsøgende syn. Læn kisten op mod en udvendig bygning, eller læg den på jorden med en smule støtte, og tilføj lidt oversvømmelsesbelysning, så de kan se dem om natten. Uanset hvor du vælger at placere denne DIY Halloween-indretning, vil skræmningsfaktoren stadig få dit hår til at stå på enden.\nVed første øjekast ser dette enkle design ud som om det kunne være en god løsning for dem, der ønsker at dekorere til Halloween uden virkelig at gå overbord eller skræmme alt væk af nabolagets børn. Hvis du er fortrolig med Alfred Hitchcocks “The Birds”, ser scenen dog meget mere uhyggelig ud. Bedst af alt er det ikke svært at sætte op. Grib blot et par faldne grene fra din have og fastgør falske fugle til grenene. Maling af græskar uden at udskære dem giver et tydeligt klassisk udseende. Af hensyn til sikkerheden skal du dog overveje at binde grenene til verandaen på en eller anden måde. Ellers kunne pindene let fange barnets kostume og falde på dem.\nSinister Witch and Ferocious Felines Outdoor Decoration\nKilde : marthastewart.com\nOpret denne ildevarslende scene med et par materialer, du måtte have til rådighed i din garage eller opbevaringsbod. Nogle enkle træudskæringer monteret på lange metalstænger og malet sort giver dine solnedgange et ekstra uhyggelig skønhed. Stil disse silhuetter på vestsiden af din ejendom for at fange de guddommelige seværdigheder ved solnedgangen fra disse udvendige dekorationer. Inkluder noget amb Ient baggrundsbelysning til disse udendørs dekorationer, så du kan fortsætte med at krybe dine gæster længe efter solen er gået ned med denne imponerende og uhyggelige dekorationsidee.\nRing rundt om spøgelserne\nBring lidt lyshed i din have, når du opretter denne spøgelsesring for at tilføje til dine halloween husdekorationer. Du kan oprette disse søde små legende spøgelser fra enkle materialer som skumdukkehoveder, gamle plader, metalstænger og en markør. Det er så simpelt som at oprette en cirkel af spøgelser med de overdækkede poler og binde arkets kanter sammen for at danne de “holdende hænder”. På ingen tid vil du oprette en gruppe af venlige spøgelsesbørn, der “leger” i din have.\nDisse er ikke de samme dukker, som du er vant til at lege med, da du var barn. Denne nye og ekstremt uhyggelige version af Barbie er skabt ved at male dukkerne med et udvalg af farver maling. Brug et tøjfarvestof til at farve Barbies-tøjet en brun mudret farve. Sprøjt dukkerne med hvid og grå spraymaling for at give dem deres “døde” udseende. Brug malestifter og maling for at give Barbies deres nyfodrede blodige mund og mørke øjne. Når du er tør, skal du rette op på dine zombie Barbies og arrangere dem i din udendørs Halloween dekorationsideer.\nDette er den perfekte ide for dem, der ikke er tilfredse med at udskære et enkelt græskar – indram døren fuldstændigt med en lang række jack o lanterner. Der er dog et trick til denne designidee. Brug af ægte græskar er utvivlsomt for tung og usikker til sikkert at oprette buen. I stedet brugte denne husejer hellige skumgræskar fra håndværksbutikken til at skære og fastgjorde dem derefter til en ramme. Da skumpumperne er meget lettere, kan du virkelig pakke dem ind. også være i stand til at gemme dekorationen til næste år.\nGrim advarsler udendørs Halloween dekoration\nPlacer denne gule advarsel ved indgangen til dit hjem for at afværge frygtsomme besøgende. Du kan oprette denne uhyggelige figur med noget burlap, kyllingetråd, skelethænder og en overbevisende “sten” advarsel om styrofoam. Kreativt maleri og kunstig skygge er nøglen til succesen med denne uhyggelige og skræmmende dekoration. Denne kryptiske figur vil beskytte din ejendom fra tresspassers med sin ildevarslende advarsel. Trick-or-treaters og tilskuere både vil undre sig over den dristige udsagn, som denne ghoul giver i et landskab. Night time up belysning vil give denne skabning et helt nyt udseende, efter at solen har forladt himlen. / p>\nFyld din have og landskab med disse lunefulde mumiefigurer. Nem at skabe fra et udvalg af træstrukturstykker, en base, polyesterfyld, musselin, en dyvel, et skumhoved og spraymaling. Denne mumificerede væsen er skabt ved at konstruere en kropsform fra træ, der dækker det med slag, og indpakker det i muslin. Et par strejf af gråt, sort og grøn spraymaling vil give din forstenede form noget farve og interesse. Opret et antal af disse enkle mumier for at skabe interesse for mange forskellige dele af dine udendørs Halloween-dekorationer og landskabsplejeelementer.\nFlere DIY Halloween-udendørs designideer på næste side…


Når vi snakker lingeri – eller frækt undertøj, som det også kaldes – er trussen ikke til at komme uden om. Et eller flere par fine trusser udgør så at sige fundamentet for en god lingeri samling. Trussen er det absolut mest intime – og dermed også det mest pikante – stykke beklædning der findes i en kvindes klædeskab eller undertøjs skuffe.\nDu bør vælge dine trusser med omhu, for de skal være meget tæt på en utroligt følsom del af dig. Og derfor må du aldrig gå på kompromis med dine trusser. Hverken dem du bruger til hverdag eller de fine og frække trusser du ifører dig i forførelses øjemed.\nHvilken type trusser skal jeg vælge?\nDer er mange muligheder når du står for at skulle vælge trusser. Et sikkert bud på en absolut forførende trusse er den klassiske g strengs model. En g strengs trusse er den mest minimale trusse der overhovedet findes – og den dækker vitterligt kun det mest interessante. Der overlades ikke meget til fantasien med en g strengs trusse, som i sin grundform består af to snore og et trekantet stykke stof. En g strengs trusse fås dog i varianter som dækker lidt mere af maven og det øverste af ballen.\nDu bør kun bære en g strengs trusse hvis du føler dig tilpas med denne model. Har du behov for lidt mere støtte til maven kan du vælge en tai trusse som går højere op i taljen. En fræk brief, en fin lille tanga eller et par lækre boxer shorts eller den klassiske skovtrusse kan også virke vældig forførende hvis du føler at g strengs trussen afslører mere end hvad godt er. Og faktisk kan selv et par maxi trusser være ganske forførende hvis de er designet dertil.\nDu kan finde trusser i alle afskygninger på love-lingeri.dk


Dét lavede jeg i januar | Nikki Lund | Rejse -og livsstilsblogger\nIntet januar uden en festlig overgang fra 2016 til 2017. Det blev så sandeligt også fejret i godt selskab og med højt humør i Sønderjylland hos min bonussøster. Vi havde en utrolig hyggelig aften, hvor vi morede os, blev lidt småsnaldrede og hyggede os med at spille spil. I sandheden en skøn aften og den bedste start på 2017.\nEn snak om slankekure\nNyt år – nyt jeg? Er det ikke dét, man siger? Man gør sig en masse overvejelser om sit liv og sin nuværende livsstil og det samme gjorde jeg også. Jeg delte ud af mine erfaringer med slankekure og argumenterede imod de berømte slankekure.\nLæs også: Drop slankekurene!\nBøger fra London\nJeg hev fat i de fine bøger, som jeg havde købt med os hjem fra vores London tur og de blev da også vist frem på bloggen. The Pharaoh’s Secret er jeg gået i gang med, men der er desværre ikke blevet til så meget læsere lige i denne måned. Helt sikkert noget, jeg skal have indhentet i februar.\nCafétur med en sød veninde\nHer sidst på måneden fik jeg besøg af en rigtig sød veninde. Vi havde en stille og rolig weekend sammen med en masse snak, hyggelige stunder og selvfølgelig et smut ind til byen, hvor vi da også skulle en tur på café. Selvfølgelig. 🙂\nEn snak om rejser i 2017\nTankerne gik selvfølgelig i vidt forskellige retninger, da jeg pludselig stod ansigt til ansigt med 2017, for hvor skulle årets rejser gå hen ad og hvor mange var der helt præcist tale om? Jeg har planlagt 3 rejser, som jeg er temmelig hooked på, men nu må vi jo se, der kan jo sagtens nå at ske ændringer endnu!\nLæs også: 2017; hvad skal der ske?\nKampagne for Knorr\nI slutningen af sidste uge modtog jeg denne spændende pakke fra Buzzador til en kampagne for Knorr, som jeg glæder mig utrolig meget til at gå i gang med! 🙂\nHvad fik du tiden til at gå med i januar?\nFår jeg mon nogensinde nok?


Effekt af selvkørende biler i samfundsøkonomiske analyser - PDF\nDownload "Effekt af selvkørende biler i samfundsøkonomiske analyser"\n1 Effekt af selvkørende biler i samfundsøkonomiske analyser Rapport Ingeniørforeningen, IDA\n2 Indholdsfortegnelse 1 Sammenfatning 3 2 Introduktion 4 3 Metode Justering af de tre samfundsøkonomiske analyser Tidsværdier på vej for person-, last- og varebiler Tidsgevinster for person-, last- og varebiler Trafikprognoser og trafikspring Kørselsomkostninger for person-, last- og varebiler Eksterne omkostninger: miljø og klima Afgiftskonsekvenser Arbejdsudbudsforvridning og arbejdsudbudsgevinst Øvrige effekter, som ikke er genberegnet Indfasningen af selvkørende teknologi 17 4 Resultater Samlet vurdering af effekten af selvkørende biler på de samfundsøkonomiske resultater Følsomhedsanalyser 23 A Referencer 28 Kolofon Forfatter(e): Jonas Herby, Christian Frank, Rune Boye Knudsen Kontakt Incentive, Holte Stationsvej 14, 1., DK-2840 Holte T: (+45) , E: Dato: 9. januar\n3 1 Sammenfatning Mange samfundsøkonomiske analyser bliver gennemført med udgangspunkt i dagens teknologi. Det gælder fx i transportsektoren, hvor man godt nok fremskriver trafikvæksten, som bl.a. er drevet af teknologien, men ikke forholder sig til, hvordan teknologien påvirker de samfundsøkonomiske enhedspriser. Denne tilgang betyder, at vi som samfund risikerer at træffe forkerte valg, når vi bl.a. baseret på samfundsøkonomiske analyser træffer valg om den fremtidige infrastruktur mv. I denne rapport har vi undersøgt, hvordan introduktionen af selvkørende biler påvirker de samfundsøkonomiske resultater i transportsektoren. Selvkørende biler vil især påvirke, hvordan vi opfatter genen ved at sidde i bilen under transporten. I dag skal føreren af et køretøj have sin fulde opmærksomhed på vejen og kan derfor kun i begrænset omfang bruge tiden til underholdning, arbejde, søvn osv. Alt dette ændres med selvkørende biler. Når genen ved at køre bliver mindre, bliver gevinsten ved at spare rejsetid også mindre. Det påvirker gevinsten ved at bygge nye veje, som i samfundsøkonomiske analyser typisk består af tidsgevinster. Tidsgevinsten er den samlede mængde af tid, danskerne sparer, ganget med vores betalingsvilje for at undgå transporttid. Netop denne betalingsvilje falder, når bilerne bliver selvkørende. Resultaterne af vores analyser viser, at selvkørende biler vil påvirke de samfundsøkonomiske resultater, og at påvirkningen afhænger af, hvilken type af infrastrukturinvestering vi analyserer. Forskellene opstår som følge af en række faktorer. Som nævnt, vil den selvkørende teknologi reducere de fremtidige tidsgevinster i forhold til konventionelle biler. Det reducerer alt andet lige gevinsten af fx en ny motorvej, da tidsbesparelserne bliver mindre værdifulde i fremtiden. På den anden side forventer man, at selvkørende biler vil kunne køre på motorvejene flere år, før de kan køre på landevejene, og det øger isoleret set gevinsten ved at bygge motorveje. Den effekt vil alt andet lige øge gevinsten af den nye motorvej. Da der er to modsatrettede effekter, bliver forskellen fra de oprindelige resultater meget afhængig af de antagelser, vi har opstillet med hjælp fra IDA. Det er vores håb, at vores arbejde kan bidrage til at sætte fokus på, at den teknologiske udvikling er vigtig for vores beslutninger og derfor bør indgå som en central del af politikernes beslutningsgrundlag. Ikke kun i transportsektoren, som denne rapport omhandler, men i alle sektorer. Vores resultater og beregninger viser, at man ellers risikerer at træffe dårlige beslutninger. I flere sektorer, herunder transportsektoren, har man i mange år haft tradition for at samle centrale forudsætninger i nøgletalskataloger. Vi mener, at nøgletalskatalogerne bør indeholde en fremskrivning af den teknologiske udvikling, så der inden for hver sektor bliver anvendt ensartede teknologiforudsætninger, når der træffes langsigtede beslutninger. 3\n4 2 Introduktion Mange samfundsøkonomiske analyser bliver gennemført med udgangspunkt i dagens teknologi. Det gælder fx i transportsektoren, hvor man godt nok fremskriver trafikvæksten, som bl.a. er drevet af teknologien, men ikke forholder sig til, hvordan teknologien påvirker de samfundsøkonomiske enhedspriser. Denne tilgang betyder, at vi som samfund risikerer at træffe forkerte valg, når vi bl.a. baseret på samfundsøkonomiske analyser træffer valg om den fremtidige infrastruktur mv. Blandt ingeniørerne i Danmark er der mange, der i deres dagligdag arbejder med fremtidens teknologier. Ingeniørforeningen IDA har derfor bedt Incentive vurdere, hvordan resultatet af samfundsøkonomiske analyser kan blive påvirket af et teknologispring. For at gøre det så konkret som muligt har vi efter aftale med IDA valgt at undersøge, hvordan fremtidige selvkørende biler vil påvirke resultaterne af samfundsøkonomiske analyser i dag. Ud fra en række forudsætninger, som er fremsat af IDA og deres teknologieksperter, om, hvordan den selvkørende teknologi udvikler sig, har vi beregnet, hvordan det påvirker resultaterne af tre konkrete samfundsøkonomiske analyser af vejprojekter, som Vejdirektoratet har gennemført inden for de seneste år. Bemærk, at denne rapport dermed ikke er en samfundsøkonomisk analyse af selvkørende biler, men en analyse af, hvordan teknologi (her selvkørende biler) kan påvirke de samfundsøkonomiske resultater og dermed de beslutningsgrundlag, som bliver præsenteret for politikere og andre beslutningstagere. Tilgang For at kunne vurdere betydningen af selvkørende biler i samfundsøkonomiske analyser har vi først sat os ind i, hvad selvkørende teknologi betyder for de samfundsøkonomiske enhedspriser. Selvkørende biler påvirker trafikken på en lang række områder. Da tidsgevinsterne ofte udgør de største gevinster i samfundsøkonomiske analyser i transportsektoren, har vi især haft fokus på at vurdere, hvordan teknologien påvirker førerens mulighed for at arbejde eller slappe af under kørslen. I vores tilgang har vi derfor valgt at definere selvkørende biler i forhold til, hvad føreren af bilen kan bruge tiden på, så en 100% selvkørende bil betyder, at føreren kan fjerne fokus 100% fra kørslen. De tre analyser fra Vejdirektoratet 1, som vi tager udgangspunkt i, er: + Rute 26, Viborg V-Rødkærsbro (udbygning fra landevej til motortrafikvej 2 ). + Herning-Holstebro (udbygning fra motortrafikvej til motorvej). + Helsingørmotorvejen (udbygning med ét ekstra motorvejsspor). På baggrund af input fra IDA (2016) har vi dernæst vurderet de væsentligste poster i de samfundsøkonomiske analyser, som bliver et resultat af selvkørende biler. På denne baggrund har vi 1 Vejdirektoratet har udleveret de anvendte TERESA-regneark, men har ikke i øvrigt været involveret i vores arbejde og er ikke blevet bedt om at vurdere vores metode og resultater. Vejdirektoratet er derfor ikke ansvarlig for resultater og konklusioner i denne rapport. 2 Der er i virkeligheden tale om en udbygning til varierende vejtyper, herunder motortrafikvej og flersporet landevej. For eksemplets skyld har vi behandlet projektet som en ren udbygning til motortrafikvej. 4\n5 opsat forudsætninger, som beskriver, hvordan selvkørende biler primært vil påvirke de samfundsøkonomiske resultater. De væsentligste input fik vi på en workshop d. 30. maj, hvor eksperter i både selvkørende biler og samfundsøkonomisk analyse deltog og opsummerede udviklingen i den selvkørende teknologi samt fra IDA (2016). Bemærk, at vores fokus i projektet har været på at få klarlagt de samfundsøkonomiske effekter, så vi har lagt de fleste kræfter i de samfundsøkonomiske beregninger og metoder. Der er givetvis mange meninger om, hvordan selvkørende biler vil blive udbredt i fremtiden. Mange vil mene, at vi er for pessimistiske eller optimistiske i forhold til udbredelsen. I vores øjne understreger det blot vigtigheden af at få kortlagt den fremtidige teknologiudvikling, inden man træffer store, langtrækkende beslutninger. Rapportens struktur I afsnit 3 har vi redegjort for, hvordan vi har inkluderet effekten af selvkørende biler i de samfundsøkonomiske analyser. Vi har redegjort for, hvilke effekter vi medregner, og hvordan de bliver medregnet. I afsnit 4 præsenterer vi resultaterne af vores beregninger. Resultaterne fokuserer på, hvordan en forudsætning om selvkørende biler i modsætning til den måde man regner på i dag påvirker resultaterne af de samfundsøkonomiske analyser. Via følsomhedsanalyser vurderer vi resultaternes robusthed. 5\n6 3 Metode I dette afsnit gennemgår vi, hvordan vi har implementeret forudsætningerne om selvkørende biler i de tre eksisterende samfundsøkonomiske analyser fra Vejdirektoratet. Forudsætningen om selvkørende biler påvirker flere af elementerne i de samfundsøkonomiske analyser. Vi har gennemgået følgende poster i analyserne med henblik på at vurdere konsekvenserne af førerløse biler: + Tidsværdier på vej for person-, last- og varebiler + Tidsgevinster for person-, last- og varebiler + Trafikspring og trafikprognoser + Kørselsomkostninger for person-, last- og varebiler + Eksterne omkostninger: miljø, klima og uheld + Afgiftskonsekvenser + Arbejdsudbudsforvridning og arbejdsudbudsgevinst + Øvrige effekter, herunder trængsel, anlægsomkostninger, driftsomkostninger og uheld. Endelig gennemgår vi i sidste afsnit (afsnit 3.10), hvordan vi forudsætter, at den selvkørende teknologi bliver indfaset i vores beregninger. For at opnå et konsistent sammenligningsgrundlag mellem de tre eksisterende samfundsøkonomiske analyser fra Vejdirektoratet har vi desuden opdateret hver analyse til det nyeste metodemæssige grundlag. Dette beskriver vi i afsnit Justering af de tre samfundsøkonomiske analyser De samfundsøkonomiske analyser er gennemført med Transport- og Bygningsministeriets regnearksværktøj, TERESA. De tre eksisterende beregninger er gennemført med forskellige versioner af TERESA, jf. tabel 1. Tabel 1. De tre oprindelige samfundsøkonomiske analyser Vejstrækning År Version af TERESA Kilde Herning-Holstebro (landevej til motorvej) Rute 26 (landevej til motortrafikvej) Helsingørmotorvejen (ét ekstra motorvejsspor) Rute 18, Motorvej Herning-Holstebro og vejforbindelse til Gødstrup, Vejdirektoratet, rapport Udbygning af rute 26 Viborg V-Rødkærsbro, Vejdirektoratet, rapport Udbygning af Helsingørmotorvejen mellem Isterød og Øverødvej Vejdirektoratet, rapport 346. Siden de tre samfundsøkonomiske analyser blev gennemført, har der været enkelte grundlæggende ændringer i de forudsætninger, som bliver anvendt i TERESA. Fx er nettoafgiftsfaktoren ændret fra 17% 6\n7 til 32,5%, og diskonteringsrenten er ændret. Derfor har vi opdateret de eksisterende beregninger til nyeste metodegrundlag 3. Det sikrer sammenlignelighed mellem de tre oprindelige analyser. Opdateringen af de eksisterende beregninger til nyeste metodegrundlag giver en lavere intern rente for alle tre beregninger, jf. figur 1. De opdaterede beregninger med TERESA v udgør vores grundlag for at vurdere, hvordan en forudsætning om selvkørende biler påvirker resultatet af samfundsøkonomiske analyser. Figur 1. Opdatering af oprindelige samfundsøkonomiske analyser til TERESA v (uden en forudsætning om selvkørende biler) 8% 7% 7,6% 7,3% 7,3% 7,0% 6% 5,6% Intern rente (%) 5% 4% 3% 2% 1% TERESA v. 2.0 TERESA v TERESA v. 2.0 TERESA v TERESA v ,3% TERESA v % Herning-Holstebro Rute 26, Viborg V- Rødkærsbro Helsingørmotorvejen Kilde: TERESA-beregningerne er tilsendt på mail fra Vejdirektoratet og Incentives beregninger. Note: Bemærk, at der kan være små forskelle på de interne renter fra TERESA v.1.0 og 2.0, som fremgår af denne figur, og de oprindelige VVM-rapporter angivet i tabel 1. Forskellene skyldes, at vi har angivet de interne renter, som fremgår af de TERESA-ark, som vi har fået tilsendt på mail fra Vejdirektoratet. 3.2 Tidsværdier på vej for person-, last- og varebiler I dag kræver det fuld opmærksomhed af føreren at køre bil. Selvkørende biler giver chaufføren mulighed for at bruge tiden på andre ting, fx arbejde eller afslapning. Da tiden i selvkørende biler kan bruges mere fleksibelt, falder genen ved at køre bil. Dermed falder værdien af rejsetiden også, da den er et udtryk for den betalingsvillighed, man har for at undgå rejsetid (se bl.a. Niels Buus Kristensen (2016)). I samfundsøkonomiske analyser af ny infrastruktur er tidsbesparelser typisk den største gevinst. Sparet tid betyder lavere omkostninger til transport, så når selvkørende biler giver en lavere tidsværdi, falder 3 I praksis har vi opdateret beregningerne til nyeste metodegrundlag ved at indsætte data fra de oprindelige trafikmodelkørsler i den nyeste version af TERESA (version 4.01). 7\n8 gevinsten ved at opnå tidsbesparelser også. Med andre ord er bilistens betalingsvillighed for at komme hurtigere frem lavere, hvis han kan læse en bog undervejs. Tidsværdien i personbiler Den måde, bilisterne vil kunne anvende rejsetiden i 100% selvkørende biler på, svarer i et vist omfang til den måde, man i dag anvender tiden i toget. Man vil kunne læse, arbejde eller sove. Begge transportformer vil altså give den rejsende mulighed for at bruge tiden fleksibelt. Nogle rejsende vil selvfølgelig sætte pris på en højere grad af privatliv i en selvkørende bil end i et tog. På den anden side er rejsetiden i tog ofte forbundet med et mere glidende transportforløb uden de stop og ujævnheder, som vejtrafik giver. Det danske tidsværdistudie, DTU Transport (2007), har opgjort værdien af rejsetiden med forskellige transportformer. Studiets resultater bliver i dag brugt som grundlag for de tidsværdier, som bliver anvendt i samfundsøkonomiske analyser. Figur 2 viser tidsværdierne justeret for indkomst. Tidsværdien for føreren af en bil er 74 kr. pr. time og 57 kr. pr. time for togrejsende. Forskellen på 17 kr. pr. time svarer til en forskel på 23%. Da der, ud fra hvad vi ved, ikke eksisterer analyser af tidsomkostningerne i selvkørende biler, har vi anvendt forskellen mellem bil og tog som en proxy for, hvor meget lavere tidsomkostningerne er i selvkørende biler i forhold til i konventionelle biler. Når vi justerer de tre samfundsøkonomiske analyser til en forudsætning om selvkørende biler, har vi derfor forudsat, at tidsomkostningen for fuldt selvkørende biler er 23% lavere end for de konventionelle biler. Figur 2. Tidsværdier justeret for indkomst og opdelt på transportform (pr. persontime, 2004-priser) Bil 74 Tog 57 23% Metro Bilpassager S-tog Bus Alle transportmidler Tidsværdi, kr. pr. time Kilde: Danmarks Transportforskning, The Value of Time Study (2007). Ligesom i Danmark er der i Sverige gennemført studier, der skal fastsætte værdien af rejsetid til brug for samfundsøkonomiske analyser. For at sammenligne med resultatet af Dativstudiet har vi med udgangspunkt i den nyeste svenske guide til samfundsøkonomiskanalyser, Trafikverket (2015) - ASEK 5.2, brugt samme fremgangsmåde som ovenfor til at vurdere tidsværdien for selvkørende biler. 8\n9 Figur 3 viser tidsværdierne. Tidsværdien for føreren af en bil er 106 SEK pr. time og 82 SEK pr. time for togrejsende. Forskellen på 24 SEK pr. time svarer til en forskel på 23%. Det stemmer overens med resultatet af det danske tidsværdistudie. Figur 3. Tidsværdier justeret for indkomst og opdelt på transportform (pr. persontime, SEK) Bil 106 Tog 82 23% Kilde: ASEK 5.2 og Incentives egne beregninger. Tidsværdi, SEK pr. time Vare- og lastbiler I de transportøkonomiske enhedspriser, man anvender i samfundsøkonomiske analyser, er tidsomkostningen for vare- og lastbiler delt op på chaufførlønninger og andre omkostninger (afskrivninger m.v.) 4. Selvom selvkørende biler på helt kort sigt potentielt kan være dyrere end konventionelle biler og dermed medføre højere afskrivninger, vil det på bare lidt længere sigt være chaufførlønningerne, der vil blive påvirket af selvkørende biler. Når den selvkørende teknologi bliver tilstrækkelig udviklet, så en chauffør helt kan undværes, bliver lønomkostningen 0. Men inden da er der også en række forhold, som kan bidrage til at reducere lønomkostningen: + Selvkørende teknologi giver chaufføren bedre mulighed for at ordne andre gøremål eller hvile, fx på motorvejsstrækninger. Håndværkeren vil kunne bogføre dagens arbejde, og lastbilchaufføren kan potentielt tage sine pauser i førerhuset. + Selvkørende teknologi kan give mulighed for platooning mellem flere biler, der kører på samme rute. Dermed er der mulighed for, at kun forreste vogn skal have en chauffør (i praksis vil det kun være lastbiler). Dermed reduceres de samlede lønomkostninger. For varebiler udgør løn ca. 77% af de timeafhængige omkostninger, jf. figur 4. For lastbiler udgør løn ca. 55%. 4 Jf. Transportøkonomiske Enhedspriser v Enhedspriserne bliver jævnligt opdateret af DTU Transport og er grundlag for beregningerne i TERESA. 9\n10 Figur 4. Fordeling af timeafhængige omkostninger for vare- og lastbiler i 2014, 2012-priser (andel opgjort i faktorpriser) Varebiler Ikke-refunderbare afgifter 3% Lastbiler Ikke-refunderbare afgifter 2% Reparation 1% Afskrivninger og kapacitet 20% Løn 77% Afskrivninger og kapacitet 40% Løn 55% Reparation 3% Kilde: Transportøkonomiske Enhedspriser, v På baggrund af IDA (2016) har vi i analyserne med en forudsætning om selvkørende biler regnet med, at køre-hvile-tids-reglerne bliver fjernet for selvkørende lastbiler, mens der ingen ændringer er i tidsværdierne for varebiler. I vores beregninger betyder det, at lønomkostningerne for varebiler forbliver uændret, mens lastbiler kan reducere lønomkostningerne med 17%. Bemærk, at der i visse tilfælde er en tidsgevinst for varebilerne som følge af højere hastighedsgrænser jf. afsnit 3.3. Vi bruger den samlede udbredelse af selvkørende biler til at bestemme, hvor meget tidsværdien falder i forhold til et konventionelt køretøj. Figur 5 illustrerer, hvordan graden af autonomi påvirker tidsværdien for de forskellige køretøjer. 10\n11 Figur 5. Tidsværdi med selvkørende biler i forhold til biler uden selvkørende teknologi efter graden af autonomi Korektion af tidsværdi for førerløshed ift. tidsværdi uden førerløshed (andel i %) 100% 100% 92% 80% 77% 72% 60% 0% 20% 40% 60% 80% 100% Grad af førerløshed (%) 8% lavere tidsværdi ved 100% førerløshed for varebiler. 23% lavere tidsværdi ved 100% førerløshed for personbiler. 28% lavere tidsværdi ved 100% førerløshed for lastbiler. Personbiler Lastbiler Varebiler Basis: uden førerløshed Kilde: Transport- og Bygningsministeriet og DTU Transport (2016) og Incentives egne beregninger. I beregningerne tager vi desuden højde for, at hele bilparken ikke nødvendigvis er selvkørende. Der vil både være køretøjer, som benytter selvkørende teknologi, og køretøjer, der ikke gør. Det betyder, at kun en andel af bilparken vil få gavn af den ekstra tidsgevinst fra autonomi. Hvis fx 50% af de kørte kilometer foretages i et køretøj, der har en grad af autonomi på 75%, vil halvdelen af den samlede rejsetid for personbiler have en tidsværdi, som er 17% 5 lavere end konventionelle personbiler, mens det for den resterende halvdel vil være uændret. 3.3 Tidsgevinster for person-, last- og varebiler Et nyt vejinfrastrukturprojekt giver typisk trafikanterne tidsbesparelser, fx som følge af større kapacitet på vejene eller højere hastighedsgrænse. Tidsbesparelsen, målt i minutter, bliver estimeret ud fra trafikmodelberegninger og trafikprognoser. Ifølge IDA (2016) vil selvkørende teknologier gøre det muligt at hæve hastighedsgrænserne på en række veje. Tabel 2 viser de anvendte hastighedsgrænser uden og med selvkørende teknologi. I beregningerne 5 Ved 100% autonomi er tidsværdien 23% lavere i selvkørende biler end i konventionelle biler, jf. afsnit 3.2. Ved 75% autonomi regner vi med, at tidsværdien derfor er 75% af 23% (= 17%) lavere end i konventionelle biler. 11\n12 har vi forudsat, at en ændret hastighedsgrænse slår direkte igennem på gennemsnitsfarten, så 10% højere hastighedsgrænse fører til 10% højere gennemsnitshastighed. Tabel 2. Hastighedsgrænser uden og med selvkørende teknologi (100 % autonomi) Km/t Person- og varebil Hastighedsgrænser uden selvkørende teknologi Hastighedsgrænser med selvkørende teknologi Landevej Motortrafikvej Motorvej Lastbil Landevej Motortrafikvej Motorvej Kilde: IDA (2016). Hastighedsgrænserne vil i fremtiden sandsynligvis blive ændret i spring, efterhånden som den teknologiske udvikling tillader det. Da vi ikke kan vide præcis, hvornår ændringerne sker, har vi i beregningerne i stedet indfaset hastighedsændringerne gradvist i takt med, at den selvkørende teknologi bliver udbredt, jf. afsnit Det betyder, at effekten af hastighedsgrænserne afhænger af, hvor selvkørende og hvor udbredt teknologien er. I praksis betyder det, at vi ved en udbredelse på 50% og en grad af autonomi på 75% vil medregne 37,5% af hastighedsændringen. 3.4 Trafikprognoser og trafikspring Da selvkørende biler højst sandsynligt vil medføre mere kørsel i bil, påvirker det antallet af biler, der får gavn af projekterne samt effekten på trængslen. Vi har anvendt en trafikprognose, som Vejdirektoratet har stillet til rådighed, der er beregnet for et scenarie, hvor alle biler er selvkørende. Trafikprognosen er baseret på trafikmodelkørsler, og de mest centrale output er data om tidsbesparelser og ændringen i antallet af kørte kilometer. Tidsbesparelsen er opdelt på persontimer (herunder fri køretid og forsinkelsestid) samt køretøjstimer. Selvkørende biler påvirker resultatet af trafikprognosen i både basis- og projektscenariet. Det sker gennem to modsatrettede effekter. Den ene effekt kommer fra, at selvkørende biler kan køre tættere på hinanden både i længden og bredden af vejen. Det vil forøge kapaciteten på vejen. Denne effekt vil ofte have en negativ betydning for et infrastrukturprojekt, da behovet for at mindske trængslen alt andet lige vil være mindre. Det mindre behov kan resultere i, at det bedre kan betale sig at udskyde projektet, da behovet for en kapacitetsforøgelse først indtræffer senere. Den anden effekt opstår, da selvkørende biler øger incitamentet til at køre i bil, fordi omkostningen ved at rejse falder. Denne effekt øger mængden af biler på vejene og derved trængslen. Trængslen vil ofte have en positiv effekt på et infrastrukturprojekt. Det skyldes, at trængslen øger behovet for mere kapacitet, samtidig med at projektet vil komme flere til gavn. 12\n13 Vejdirektoratet har i deres trafikmodelkørsler fundet frem til, at hvis trafikken alene består af selvkørende biler, vil det betyde, at: + den samlede trafik vil stige med 14%. + den samlede forsinkelsestid vil stige med 15%. 6 Resultatet fra vejdirektoratet viser, at stigningen i mængden af biler på vejene vil være den dominerede af de 2 førnævnte effekter. I vores beregninger har vi derfor forudsat, at i en situation med 100% selvkørende biler, vil der være 14% mere trafik og 15% mere trængsel. Da der vil være en indfasningsperiode af de selvkørende biler, indfaser vi gradvist trafikvæksten og væksten i trængslen afhængig af andelen af selvkørende biler i bilparken i vores forudsætninger. Derudover har vi taget højde for, at gevinsten for den enkelte bilist ved at vælge motorvej frem for landevej vil være anderledes med selvkørende biler. Det har vi gjort ved at justere trafikspringet, så det tager højde for, hvor store forbedringer det givne infrastrukturprojekt betyder for bilisterne. Hvis selvkørende teknologi de første år øger gevinsterne for bilisterne ved en ny motorvej (fordi de modsat på landevej kan udnytte den selvkørende teknologi), regner vi derfor med et øget trafikspring. I beregningerne har vi derfor forudsat, at hvis gevinsten ved fx at vælge motorvejen frem for landevejen stiger med 10%, så regner vi også med et 10% højere trafikspring. Trafikspringet kan være både større og mindre for det samme projekt afhængig af teknologien Da den selvkørende teknologi først bliver tilgængelig på motorveje, dernæst motortrafikveje og til sidst landeveje, vil effekten på trafikspringet i forhold til de oprindelige analyser ændre fortegn i analyseperioden. Det skyldes, at gevinsten ved at køre på motorvej er større, når man kun kan udnytte den selvkørende teknologi på motorvejene, men mindre, når man kan udnytte den selvkørende teknologi på alle vejtyper, fordi tidsværdierne (genen ved at køre bil) er lavere i selvkørende biler. Så længe man kun kan bruge teknologien på motorvejene, vil gevinsten af en motorvej derfor være relativt stor i forhold til at køre langs landevejen. Men når den selvkørende teknologi bliver tilgængelig på landevejen, falder omkostningen på landevejen, og gevinsten ved at vælge motorvejen bliver mindre. Dette er illustreret i nedenstående tabel. 6 Vejdirektoratet. Tema om selvkørende biler: 13\n14 Tabel 3. Illustration af gevinsten ved at vælge motorvejen afhængig af, hvor den teknologiske teknologi kan anvendes. 1) Ingen selvkørende teknologi 2) Selvkørende teknologi på motorvej 3) Selvkørende teknologi på alle veje Køretid Motorvej 1 time 1 time 1 time Landevej 1,5 timer 1,5 timer 1,5 timer Tidsværdi Motorvej 100 kr./t. 77 kr./t. 77 kr./t. Landevej 100 kr./t. 100 kr./t. 77 kr./t. Samlede tidsomkostninger Motorvej 100 kr. 77 kr. 77 kr. Landevej 150 kr. 150 kr. 116 kr. Gevinst ved at vælge motorvejen 50 kr. 73 kr. 39 kr. Effekt på trafikspringet +46% -22% Eksemplet i tabel 3 viser, at i periode 1 uden selvkørende biler er der en gevinst ved at vælge motorvejen frem for landevejen på 50 kr. I periode 2 udnytter bilisten den selvkørende teknologi på motorvejen, så man sparer tid, men den brugte tid er også mindre generende. Derfor stiger gevinsten til 73 kr. Fordi gevinsten er 46% højere, ville vi også regne med, at trafikspringet er 46% højere. I periode 3 er den selvkørende teknologi også blevet udbredt til landevejen. Selvom bilisten stadig sparer en halv time ved at vælge motorvejen, så er gevinsten ved motorvejen blevet mindre (39 kr.), fordi genen ved at køre på landevejen er blevet mindre. Da gevinsten er 22% mindre, ville vi også regne med et 22% mindre trafikspring i denne periode. I afsnit 3.10 har vi beskrevet, hvordan den selvkørende teknologi indfases i vores beregninger. 14\n15 3.5 Kørselsomkostninger for person-, last- og varebiler I de samfundsøkonomiske beregninger medregner man omkostningerne ved kørslen, så bilister mv. opnår en besparelse, hvis de fx kan vælge en kortere rute. Kørselsomkostningerne afhænger af, hvor langt man kører, og består bl.a. af følgende omkostninger 7 : + Brændstof + Reparation og vedligehold + Afgifter (ikke-refunderbare) + Afskrivninger Selvom selvkørende biler på helt kort sigt potentielt kan være dyrere end konventionelle biler og dermed medføre højere afskrivninger, forventer vi, at selvkørende teknologi alt andet lige vil gøre brugen af biler billigere. Både fordi selvkørende biler kan øge mulighederne for delebiler, og fordi selvkørende biler vil være mere brændstofeffektive ved en given hastighed. IDA (2016) angiver, at selvkørende teknologi alt andet lige vil have størst betydning for den del af kørselsomkostningerne, som er relateret til brændstofudgiften 8, fordi: + biler baseret på selvkørende teknologi kan køre mere energieffektivt end konventionelle biler, fx ved nedbremsninger og accelerationer. RAND Corporation (2014) vurderer, at der er potentiale til at spare 4-10% brændstof. + selvkørende teknologi tillader biler at køre tættere. Vejdirektoratet regner med at platooning af lastbiler giver ca. 10% brændstofbesparelse, jf. Vejdirektoratet (2016). Ifølge Steven E. Shladover (2015) kan brændstofbesparelsen for lastbiler være på op til 25%. Besparelserne i brændstofforbruget ved en given hastighed skal holdes op imod det øgede brændstofforbrug som følge af øgede hastigheder, jf. afsnit 3.3. For personbiler er vindmodstanden en afgørende faktor i forhold til brændstofforbruget, mens det for lastbiler i høj grad også handler om rullemodstand og andre faktorer. Da brændstofforbruget kun udgør en mindre del af effekterne i de oprindelige samfundsøkonomiske analyser, har vi antaget, at de to modsatrettede effekter udligner hinanden. Vi har derfor ikke regnet med brændstofbesparelser i de samfundsøkonomiske beregninger. Vi har dog gennemført en følsomhedsanalyse, som viser, at en brændstofbesparelse på 10% kun påvirker de samfundsøkonomiske resultater marginalt (den interne rente ændres kun på andet decimal). 7 Jf. Transportøkonomiske Enhedspriser v Enhedspriserne bliver jævnligt opdateret af DTU Transport og er grundlag for beregningerne i TERESA. 8 Her forudsætter vi samme teknologiske udvikling inden for salget af henholdsvis benzin-, diesel- og eldrevne biler som i TERESA. Det indebærer, bl.a. at en meget lille del af det samlede bilsalg er eldrevne biler og de dertilhørende lave brændstofudgifter. 15\n16 3.6 Eksterne omkostninger: miljø og klima Som beskrevet ovenfor, har vi regnet med et uændret brændstofforbrug pr. km. De eksterne omkostninger er derfor udelukkende opgjort på baggrund af ændringer i trafikarbejdet som følge af et ændret trafikprognose og trafikspring og altså ikke som følge af et ændre brændstofforbrug pr. km. Udviklingen af selvkørende biler vil alt andet lige føre til, at trafikarbejdet stiger, fordi det bliver billigere at køre bil (lavere tidsomkostninger). I de tre samfundsøkonomiske analyser vil stigningen ske både i basis- og projektscenariet, og vi har derfor ikke medregnet en ændret effekt for de eksisterende bilture. Selvkørende teknologi vil yderligere have en effekt på trafikspringet, jf. afsnit 3.4. Effekten på de eksterne omkostninger er derfor alene beregnet ud fra ændringen i kørte kilometer som følge af et ændret trafikspring, når vi går fra de oprindelige analyser til at inkludere en forudsætning om selvkørende biler. 3.7 Afgiftskonsekvenser Ligesom for de eksterne omkostninger ovenfor er effekten på afgifterne alene beregnet ud fra ændringen i kørte kilometer som følge af et ændret trafikspring, når vi går fra de oprindelige analyser til at inkludere en forudsætning om selvkørende biler. 3.8 Arbejdsudbudsforvridning og arbejdsudbudsgevinst Den klart største arbejdsrelaterede effekt af at indføre en forudsætning om selvkørende biler er effekten på arbejdsudbudsgevinsten. Arbejdsudbudsgevinsten opstår via de gevinster, som projektet skaber for brugere, der kører erhvervskørsel eller pendler til arbejde. Når det bliver billigere at transportere sig som konsekvens af et projekt, enten i tid eller penge, kan det betragtes som en skattelettelse på arbejde. Det vil alt andet lige gøre det mere attraktivt at arbejde og derigennem øge arbejdsudbuddet. Selvkørende biler sænker tidsværdierne og tidsforbruget, hvilket sænker de samlede omkostninger ved transporten. Dette gælder i både basis- og projektscenariet, hvilket kan have den konsekvens, at gevinsten ved fx at etablere en motorvej bliver mindre, fordi tidsgevinsterne bliver mindre værd. 3.9 Øvrige effekter, som ikke er genberegnet En række effekter er ikke blevet inkluderet direkte i beregningerne, men er i stedet vurderet mere kvalitativt. Det gælder effekten på uheld, anlægsomkostninger og driftsomkostninger Uheld Efterhånden som den selvkørende teknologi bliver implementeret, forventer vi, at uheldsraten falder betydeligt hen over en årrække. Et studie af Eno Center for Transportation estimerer, at antallet af ulykker i USA vil falde med ca. 75%, mens Fagnant og Kockelman mener, at antallet kan falde med helt op til 90%. Andre studier påpeger dog flere nye risici som konsekvens af selvkørende biler. Dette omfatter bl.a. systemfejl, cyberterrorisme, flere kørte kilometer og adfærdsændringer som følge af, at brugerne føler sig mere trygge. Uheld vil have en mindre betydning på det samfundsøkonomiske resultat, bl.a. fordi reduktionen i uheld både vil være til stede i projekt- og basisscenariet. Der vil dog være en forskel i de tilfælde, hvor man bygger en mere sikker vejtype. Dette gælder fx, når man bygger en ny motorvej, da motorveje er mere sikre end landeveje. Bemærk, at selvkørende biler 16\n17 kan betyde, at uheldsgevinsten ved at bygge motorveje kan blive reduceret, da nettoeffekten (forskellen mellem landevej og motorvej) bliver mindre. Anlægsomkostninger De anlægsomkostninger, som ligger til grund for samfundsøkonomiske analyser, bliver typisk opgjort af ingeniører eller med udgangspunkt i lignende, eksisterende anlægsprojekter. Selvkørende biler øger anlægsomkostningerne, hvis det kræver, at vejen udstyres med teknologi, som er en forudsætning for, at de selvkørende biler kan fungere. Ifølge IDA (2016) vil der ikke være nogen nævneværdige effekter på anlægsomkostningerne som følge af selvkørende teknologi. Driftsomkostninger for vejinfrastruktur Den selvkørende teknologi, som i øjeblikket er mest fremtræden, baserer sig på interaktive kameraer monteret på bilen, som aflæser, hvor vejbanen er. Derfor er det af større betydning end i dag, at vejstriberne er tydeligt markerede. Større krav til vedligehold af vejen øger driftsomkostningerne på vejene sammenlignet med i dag. Vi har ikke ændret på de grundlæggende drifts- og vedligeholdelsesomkostninger i beregningerne. Bemærk dog, at antallet af kørte kilometer ændrer sig som følge af et ændret trafikspring, jf. afsnit 3.4. Dette vil betyde mere slid på vejene, hvilket vil øge driftsomkostningerne. I vores beregninger har vi medregnet denne effekt på driftsomkostningerne på baggrund af den beregnede ændring i trafikspringet Indfasningen af selvkørende teknologi Et afgørende punkt i analysen af selvkørende biler er udviklingen i teknologien. Hvor selvkørende bliver køretøjerne, hvornår kan man regne med, at teknologien er til stede, og hvor udbredt bliver den? De valgte forudsætninger er afgørende for resultaterne, og der er en lang række aspekter, man skal tage stilling til. Især de sidste niveauer, hvor bilerne bliver tæt på 100% selvkørende, er der stor usikkerhed om. Nedenfor har vi beskrevet de forudsætninger, der ligger til grund for vores beregninger. I afsnit 4.2 har vi gennemført en række følsomhedsanalyser, hvor vi ændrer på forudsætningerne. Tabel 4 viser udviklingen i teknologien på forskellige vejtyper. Som beskrevet i afsnit 3.2, har vi på baggrund af forskellen i tidsværdier mellem tog og bil antaget, at selvkørende biler vil reducere tidsomkostningerne med 23% i forhold til dagens teknologi. I tabel 4 har vi opgjort teknologiudviklingen i forhold til, hvor stor en del af reduktionen af tidsomkostningerne selvkørende teknologi tillader i forhold til dagens teknologi. IDA har vurderet, at brugeren først kan anvende dele af køretiden til andre gøremål end at føre bilen og dermed opnå reduktionen i tidsomkostningerne når køretøjet er af SEA-kategori 3. Det svarer til Betinget automatisering, hvor Føreren skal kunne overtage kørslen med kort varsel, se IDA (2016). På dette niveau har vi antaget, at føreren af bilen opnår 50% af reduktionen i tidsomkostningerne. På grund af den store usikkerhed har vi valgt at kategorisere 3, 4 og 5 under samme niveau og arbejder derfor med en fast reduktion på 50% i forhold til fuld autonomi (SEA-kategori 5) i hele projektperioden. 17\n18 Tabel 4. Udbredelsen af selvkørende teknologi afhængig af vejtype, andel af reduktionen i tidsomkostninger, som føreren af køretøjet kan opnå Landevej 0% 0% 0% 50% 50% 50% 50% 50% Motortrafikvej 0% 0% 50% 50% 50% 50% 50% 50% Motorvej 0% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% Kilde: Incentives egne antagelser på baggrund af IDA (2016). Tabel 4 viser, at selvkørende biler vil blive udbredt på motorveje i Det skyldes bl.a., at motorveje er mere ensartede, og at trafikken er mere forudsigelig, hvilket gør det nemmere at lave selvkørende teknologi til disse veje (bl.a. kan Teslaer allerede i dag køre på motorveje uden at føreren har hænderne på rattet). Hernæst vil den selvkørende teknologi blive udbredt til motortrafikvej i 2025 og til sidst landevej i Så først i 2030 vil det være muligt at køre i et selvkørende køretøj på alle vejtyper. IDA (2016) forventer, at teknologien først vil blive implementeret i lastbiler, men at teknologien forholdsvis nemt kan overføres til andre køretøjer. Det betyder i praksis, at der næsten ingen forskel vil være mellem implementering af autonomi i forskellige typer af køretøjer. Det har endvidere stor betydning, hvor hurtigt forbrugerne tager teknologien til sig. Tabel 5 viser andelen af autonome køretøjer i nysalg. Andelen af nye personbiler vil være mindre relativt til vare- og lastbiler. Det skyldes, at gevinsten ved autonomi vil være mindre i personbiler end for lastbiler og varebiler. Tabel 5. Andel af autonome køretøjer i nysalg (SAE-kategori 3+) Personbiler 0% 2% 7% 40% 70% 90% 98% 100% Varebiler 0% 5% 10% 50% 100% 100% 100% 100% Lastbiler 0% 5% 10% 50% 100% 100% 100% 100% Kilde: IDA (2016). På baggrund af Transport- og Bygningsministeriet og DTU Transport (2016) regner vi med, at 6% af personbilerne, 10% af varebilerne og 14% af lastbilerne bliver udskiftet hvert år. Tabel 6 viser andelen af selvkørende biler i den totale bilpark. Da udskiftningen og salget er større hos vare- og lastbiler, ser vi en kraftig vækst her i forhold til personbiler. Tabel 6. Andel selvkørende biler i bilparken Personbiler 0% 0% 2% 10% 28% 53% 76% 91% Varebiler 0% 1% 5% 21% 57% 90% 100% 100% Lastbiler 0% 1% 6% 27% 70% 99% 100% 100% Kilde: Transport- og Bygningsministeriet og DTU Transport (2016) samt Incentives egne beregninger. 18\n19 Da det især i de første år vil være de personer og virksomheder, der har den største gevinst af den selvkørende teknologi, som vil købe den, har vi vurderet, at selvkørende biler vil køre lidt mere end konventionelle biler. Det har betydning for, hvor stor en andel af de kørte kilometer, der bliver kørt af selvkørende biler. Tabel 7 viser udbredelsen, som bliver anvendt i vores beregninger. Tabel 7. Andelen kilometer foretaget af førerløsebiler (input) Personbiler Landevej 0% 0% 15% 64% 94% Motortrafikvej 0% 3% 15% 64% 94% Motorvej 0% 3% 15% 64% 94% Varebiler Landevej 0% 0% 23% 91% 100% Motortrafikvej 0% 5% 23% 91% 100% Motorvej 1% 5% 23% 91% 100% Lastbiler Landevej 0% 0% 30% 99% 100% Motortrafikvej 0% 7% 30% 99% 100% Motorvej 1% 7% 30% 99% 100% Kilde: Beregninger på baggrund af input fra IDA (2016) 19\n20 4 Resultater I afsnit 4.1 præsenterer vi resultatet af de tre konkrete samfundsøkonomiske analyser, når vi tager højde for, at der i fremtiden kommer selvkørende biler. Forudsætningen om selvkørende biler er baseret på en række antagelser, som er behæftet med usikkerhed. Derfor tester vi resultatets robusthed i flere følsomhedsanalyser i afsnit Samlet vurdering af effekten af selvkørende biler på de samfundsøkonomiske resultater Vores beregninger viser, at en forudsætning om selvkørende biler i samfundsøkonomiske analyser påvirker forrentningen forskelligt afhængig af, hvilket vejprojekt vi kigger på, jf. figur 6. Den interne rente bliver 0,7%-point højere for opgraderingen af Rute 26 og 0,3%-point højere for motorvejen Herning-Holstebro. For Helsingørmotorvejen er resultatet stort set uændret. Figur 6. Intern rente med og uden forudsætning om selvkørende biler Rute 26 (fra landevej til motortrafikvej) 7,0% 7,8% 0,7%-point højere intern rente Herning-Holstebro (fra landevej til motorvej) 7,3% 7,6% 0,3%-point højere intern rente Helsingørmotorvejen (ét ekstra motorvejsspor) 4,3% 4,4% 0,1%-point højere intern rente Uden selvkørende biler Med selvkørende biler Kilde: Incentive beregninger. Alle beregninger er gennemført i TERESA v Note: Bemærk at Rute 26 stiger med 0,7%-point og ikke 0,8%-point. Dette skyldes afrundinger. Tidsgevinsterne driver ændringerne Den samlede forrentning i samfundsøkonomiske analyser (den interne rente) er et produkt af flere poster. Både i de oprindelige analyser og i analyserne med forudsætning om selvkørende biler er det dog især tidsgevinsterne, der driver resultaterne. I de oprindelige analyser udgør tidsgevinsterne omkring 90% af alle gevinsterne i hvert af de tre projekter. En væsentlig årsag til at de samfundsøkonomiske resultater forbedres er også netop, at trafikken stiger som følge af selvkørende biler. Det betyder, at flere får glæde af projekterne, hvilket alt andet lige øger tidsgevinsterne. Herudover opstår der ændringer i tidsgevinsterne af to årsager: 20\n21 Helsingørmotorvejen (ét ekstra motorvejsspor) Herning-Holstebro (fra landevej til motorvej) Rute 26 (fra landevej til motortrafikvej) Effekt af selvkørende biler i samfundsøkonomiske analyser 1. Når bilen er selvkørende, kan føreren bruge tiden til andre gøremål. Det reducerer tidsomkostningerne ved at føre køretøjet. 2. Selvkørende biler eliminerer risikoen for førerfejl. Derfor kan hastigheden øges. Dette gælder især for lastbiler. Figur 6 viser, at resultaterne for de tre projekter bliver påvirket meget forskelligt, når vi introducerer selvkørende biler. Det skyldes nogle modsatrettede effekter, som virker forskelligt i de tre projekter. I figur 7 har vi illustreret effekten på tidsgevinsterne for henholdsvis person-, vare- og lastbiler i de tre projekter, når vi ser bort fra stigningen i trafikken og den bedre kapacitet som følge af selvkørende biler (se evt. afsnit 3.4) Figur 7. Tidsgevinster uden og med forudsætning om selvkørende biler, når vi ser bort fra stigningen i trafikken og forbedret kapacitet som følge af selvkørende biler (indekseret, så de samlede tidsgevinster i den oprindelige analyse = 100) Personbiler Varebiler Lastbiler Uden selvkørende biler Samlet stigning på 10% Med selvkørende biler Uden selvkørende biler Samlet stigning på 0% Med selvkørende biler Uden selvkørende biler Samlet fald på 5% Med selvkørende biler Kilde: Incentives beregninger. 21\n22 Figur 7 viser, at selvkørende biler påvirker tidsgevinsterne i de 3 projekter vidt forskelligt. I analysen af Herning-Holstebro er tidsgevinsterne stort set uændrede, mens der er et fald i tidsgevinsterne i analysen af Helsingørmotorvejen, når vi ser bort fra effekterne på trafikvæksten og kapaciteten. På Rute 26 stiger tidsgevinsterne markant som følge af, at vi tager højde for, at bilerne i fremtiden vil være selvkørende. Neden for gennemgår vi de modsatrettede effekter der er i spil opdelt på de forskellige køretøjstyper. Personbiler Når vi i tidsgevinsterne for personbilerne i analysen af Herning-Holstebro er uændrede, skyldes det, at der er to modsatrettede effekter i spil i forhold til de oprindelige analyser: 1. I første omgang (før 2030) er gevinsten af den nye infrastruktur større med selvkørende biler. Det skyldes, at bilisterne kan udnytte den selvkørende teknologi tidligere på den nye motorvej end på landevejen. Det betyder, at deres tidsomkostninger falder, og at de derfor oplever større tidsgevinster frem til 2030, hvor den selvkørende teknologi også bliver tilgængelig på landevejene. Det er altså ikke, fordi bilerne kan køre hurtigere, men fordi genen ved at køre i bilerne i en time er lavere på motorvejen end på landevej i perioden I anden omgang (efter 2030) er gevinsten af den nye infrastruktur lavere. Det skyldes, at bilisternes tidsomkostning falder på alle vejtyper. Derfor bliver gevinsten ved at komme hurtigere frem på den nye motorvej også mindre. For Rute 26 gælder næsten det samme. Men fordi det er forudsat, at man kan hæve fartgrænsen fra 80 km/t til 90 km/t på motortrafikvej for person- og varebiler, når der kommer selvkørende biler, er der fortsat en højere gevinst på motortrafikvejen efter I analysen af Helsingørmotorvejen eksisterer den første af ovenstående effekter ikke, da bilisterne både med og uden den nye infrastruktur kan udnytte den selvkørende teknologi. Derfor ser vi som i Herning- Holstebro, at de samlede tidsgevinster for personbiler falder. Varebiler For varebilerne er der ingen ændring i tidsgevinsterne for analyserne af Herning Holstebro og Helsingørmotorvejen, men til gengæld en større gevinst på Rute 26 i forhold til analyserne uden forudsætning om førerløshed. Grunden, til at der ikke er nogen ændringer for Herning Holstebro, er, at vi hverken har forudsat lavere tidsværdier (bl.a. fordi håndværkeren måske skal have løn under alle omstændigheder jf. afsnit 3.2) eller højere hastigheder på motorvejene med selvkørende biler. Den større gevinst for Rute 26 opstår som følge af, at vi har forudsat, at person- og varebiler må køre 90 km/t på motortrafikveje. Derfor får varevognene en større gevinst af motortrafikvejen, når vi har en forudsætning om, at der kommer selvkørende biler. For Helsingørmotorvejen er forklaringen igen, at bilisterne både med og uden den nye infrastruktur kan udnytte den selvkørende teknologi. 22\n23 Lastbiler På Rute 26 stiger tidsgevinsterne pga. forudsætningen om, at selvkørende biler muliggør en højere hastighedsgrænse på 90 km/t på motortrafikvej. Derfor bliver gevinsten ved at investere i motortrafikvej samlet set større end uden førerløse biler, selvom kørslen med lastbil også bliver billigere på landevejen. Den samme effekt gælder for Herning-Holstebro, hvor hastighedsgrænsen på motorvej er forudsat at stige fra 80 km/t til 110 km/t. Tidsgevinsterne for lastbiler på Helsingørmotorvejen falder en smule (kan ikke ses i de afrundede tal i figuren). Det skyldes, at tidsværdien falder for lastbiler og gevinsten ved et ekstra spor derfor bliver mindre. 4.2 Følsomhedsanalyser I dette afsnit tester vi beregningernes robusthed ved at ændre på de antagelser, som forudsætningen om selvkørende biler er baseret på. Vi fokuserer på fire scenarier i følsomhedsanalyserne: % selvkørende biler 2. Længere tid mellem indfasning på forskellige vejtyper 3. Større udbredelse af selvkørende køretøjer 4. Ingen hastighedsændringer 5. Trafikvækst og kapacitetsforøgelses udligner hinanden 6. Ingen ekstraordinær trafikvækst eller kapacitetsforøgelse Følsomhedsanalyserne er gennemført på analyserne af Herning-Holstebro, Rute 26 og Helsingørmotorvejen. Nedenfor gennemgår vi scenarierne i følsomhedsanalyserne én ad gangen % selvkørende biler I vores basisantagelser har vi forudsat, at bilerne højst bliver 50% selvkørende, så man højst opnår 50% af reduktionen i tidsgevinsterne for personbiler. De 50% selvkørende biler kommer på motorvejene fra 2020, på motortrafikvejene fra 2025 og på landevejene fra I denne følsomhedsanalyse har vi forudsat, at bilerne bliver 100% selvkørende over tid (se tabel 8). 23\n24 Tabel 8. Hvor selvkørende er bilerne på forskellige tidspunkter? Basisantagelser Landevej 0% 0% 50% 50% 50% Motortrafikvej 0% 50% 50% 50% 50% Motorvej 50% 50% 50% 50% 50% Følsomhedsanalyse Landevej 0% 0% 50% 80% 100% Motortrafikvej 0% 50% 80% 100% 100% Motorvej 50% 80% 100% 100% 100% Kilde: IDA (2016) 2. Længere tid mellem indfasningen på forskellige vejtyper I basisantagelserne har vi regnet med, at der går fem år, fra selvkørende biler bliver tilladt på én vejtype, til de bliver tilladt på næste vejtype. Det betyder, at selvkørende biler kommer på motorvejene fra 2020, på motortrafikvejene fra 2025 og på landevejene fra I denne følsomhedsanalyse har vi øget tidsrummet til ti år, så selvkørende biler kommer på motorvejene fra 2020, på motortrafikvejene fra 2030 og på landevejene fra Større udbredelse af selvkørende køretøjer Vi har i basisscenariet regnet med, at udbredelsen af selvkørende biler tager en årrække, så andelen af de kilometer, der bliver kørt af selvkørende vare- og lastbiler, først når 100% mellem 2040 og 2045, mens andelen af personbiler, der er selvkørende, kun er på 70% i 2050 og stiger frem til et maksimum på 95%. I denne følsomhedsanalyse regner vi med, at andelen af de kilometer, der bliver kørt i selvkørende biler, stiger 50% hurtigere end med basisantagelserne. Tabel 9. Udbredelsen af selvkørende biler Basisantagelser Følsomhedsanalyse Personbiler Landevej 0% 15% 64% 94% 0% 23% 96% 100% Motortrafikvej 0% 15% 64% 94% 0% 23% 96% 100% Motorvej 0% 15% 64% 94% 0% 23% 96% 100% Varebiler Landevej 0% 23% 91% 100% 0% 34% 100% 100% Motortrafikvej 0% 23% 91% 100% 0% 34% 100% 100% Motorvej 1% 23% 91% 100% 1% 34% 100% 100% Lastbiler Landevej 0% 30% 99% 100% 0% 45% 100% 100% Motortrafikvej 0% 30% 99% 100% 0% 45% 100% 100% Motorvej 1% 30% 99% 100% 1% 45% 100% 100% 24\n25 4. Ingen hastighedsændringer I basisscenariet har vi antaget, at hastighedsgrænserne vil blive sat op, efterhånden som selvkørende biler eliminerer førerfejl. I følsomhedsanalysen regner vi med samme hastighedsgrænser som i dag, jf. tabel 10. Tabel 10. Hastighedsgrænser med selvkørende teknologi (km/t) Basisantagelser Følsomhedsanalyse Person- og varebil Landevej Motortrafikvej Motorvej Lastbil Landevej Motortrafikvej Motorvej Kilde: IDA (2016). 5. Trafikvækst og kapacitetsforøgelses udligner hinanden I basisscenariet har vi antaget, at trafikvæksten er større end kapacitetsforøgelsen. Det giver mere forsinkelsestid på vejene. I denne følsomhedsanalyse antager vi, at kapacitetsforøgelsen, der opstår som følge af at selvkørende biler kan køre tættere på hinanden, udligner stigningen i trafikken, så der ikke kommer ekstra forsinkelsestid. 6. Ingen ekstraordinær trafikvækst eller kapacitetsforøgelse I basisscenariet har vi antaget, at trafikvæksten stiger med 14% i forhold til prognosen i dag. I følsomhedsanalysen antager vi, at der ikke opstår en ekstraordinær vækst eller kapacitetsforøgelse. Det betyder i praksis, at trafikmængden og forsinkelsestiden er den samme som nuværende analyser med undtagelse af trafikspringet, som er beskrevet i afsnit 3.4. Resultater af følsomhedsanalyserne Følsomhedsanalyserne er gennemført ved at ændre på én variabel ad gangen. figur 8, figur 9 og figur 10 nedenfor viser resultaterne af følsomhedsanalyserne. Følsomhedsanalyserne viser, at især forudsætningerne om ændrede hastighedsgrænser har betydning for resultatet. 25\n182 HVAD KOSTER TI MINUTTER I TRAFIKKEN?\n182 HVAD KOSTER TI MINUTTER I TRAFIKKEN? Hvad koster ti minutter i trafikken? Af professor Mogens Fosgerau HVAD KOSTER TI MINUTTER I TRAFIKKEN? 183 Selv om hensyn til miljø og sikkerhed også indgår i beslutninger


Samtalesalon om Ar - Sarahwarnyberg\nDe færreste af os kommer gennem livet uden ar. Det er en del af livet at snuble, og nogle gange underlægges vi omstændigheder, der begrænser os og sætter spor på krop og sjæl. Alligevel bombarderes vi med tilbud, der kan hjælpe os til at udglatte livets spor eller til helt at undgå ting, der kan give ar på sjælen.\nI samtalesalonen om ar forsøger vi at blive klogere på, hvad det er for en tendens i tiden, der gør, at vi forventer at gå glat gennem livet. Hvordan kan vi forstå ar som noget, der hverken er godt eller dårligt men som noget, der er en del af det at blive et menneske?\nSamtalesalonen tager udgangspunkt i fotoserien "There is a Crack in every Skin, That's how life gets in", hvor en række mennesker blotter deres ar og fortæller, hvordan de har været med til at forme dem som mennesker. \nKlik her for at Se fotoserien\nHvorfor holde samtalsalon om ar?\nVi lever i en tid, hvor vi har rige muligheder for at tilføje, fjerne og lave om —både på vores kroppe og i livet generelt— så det bliver, som vi gerne vil have det.\nMen som de fleste af os oplever, så er der ingen garanti for, at vi altid får det, som vi gerne vil have det. Det kan føles hårdt, hvis man gør alt, hvad man kan, for at tingene går efter planen, når man så alligevel bliver indhentet af livets uforudsigelighed.\nDerfor er det vigtigt, at vi sammen deler erfaringer og udruster os til, hvordan vi kan håndtere det, når der kommer ridser i lakken, som ikke kan slettes igen.\nHvem er samtalesalonen relevant for?\nJeg forestiller mig, at samtalesalonen om ar kan være relevant for alle, men at emnet navnligt kan være relevant for unge og for medlemmer af patientforeninger.\nDer stilles høje krav til ungdommen i dag, og mange unge oplever et stort ansvar for deres eget liv som noget, der kan lykkes og noget, man kan håndtere mere eller mindre succesfuldt. En samtalesalon om ar vil være med til at åbne op for. om det mon ikke er en del af livet er at lære af sine fejltagelser og af det, vi alligevel ikke kan styre.\nMedlemmer i patientforeninger håndterer ofte ar på både krop og sjæl. En samtalesalon kan give frirum til at dele erfaringer og opleve samhørighed omkring fælles vilkår.


En stor portion internet handler giver efterhånden et stort udvalg af billige former for fragt til outline vinduer. En af dem der er mest populær er i øjeblikket pakkeshops, og så kan du bare gå forbi efter de nyindkøbte varer lige når det passer dig. Fragtmetoden er altså vældig let, samt oftest desuden den mest betalelige leveringsmetode.\nDu burde tillige prøve at bestille levering til din adresse eller ud til dit arbejde. Den er af og til en kende dyrere, men endvidere ekstremt enkel for outline vinduer online. Den prisbilligste type af levering er unægtelig at du selv henter ordren, som jo forudsætter at du har bopæl lige ved internet forhandlerens butikker, fx Harald Nyborg, Jem og Fix, Bauhaus eller Silvan.\nLeveringstiden på outline vinduer kan være meget central såfremt vi behøver pakken nu og her, og af den grund er det relativt på sin plads at man ser den anslåede leveringstid ved outline vinduer. Flere online forretninger – herunder Silvan, Harald Nyborg, Jem og Fix og Bauhaus – stiller garanti om billig dag-til-dag fragt på en lang række varer online, men som ikke desto mindre er afhængig af at du når at bestille forud for et konkret klokkeslæt, med det formål at de sandsynligvis kan nå at få produkterne klar forud for at medarbejderne har fyraften.\nVisse internet selskaber garanterer fragt uden omkostninger på outline vinduer online, men i de fleste tilfælde kræves det at man handler for en konkret pris. Desuden må man overveje den prisbilligste fragtmetode, der typisk er at få fragtmanden til at levere din pakke til et afhentningssted.\nEn del netbutikker foreslår click-and-collect hvor man køber billig outline vinduer derhjemme men afhenter i butikken. For eksempel Jem og Fix, 10-4, XL-Byg, Silvan, Bygma, Davidsen, Bauhaus, Harald Nyborg og Stark. Byggekæderne foreslår bl.a. click-and-collect på outline vinduer i disse byer:\nTaastrup, Nærum, Hillerød, Højbjerg, Struer, Herning, Rønne, Gladsaxe, Greve, Herlev, Skive, Hørsholm, Hvidovre, Kalundborg, Middelfart, Frederiksberg, Dragør, Viborg, Kolding, Tårnby, Nørresundby, Ringsted, Holstebro, Helsingør, Lystrup, Risskov, Nakskov, Vanløse, Birkerød, Ikast, Vejle, Aarhus, Hedehusene, Frederiksværk, Esbjerg, Søborg, Værløse, Slagelse, Valby, Odder, Roskilde, Vallensbæk, Silkeborg, Hedensted, Thisted, Haderslev, Køge, Sønderborg, Haslev, Grenaa, Gentofte, Næstved, Randers, Virum, Tilst, Hjørring, Aabenraa, Brabrand, Nykøbing Falster, Ballerup, Varde, Fredericia, Albertslund, Odense, Frederikshavn, Brønderslev, Glostrup, København, Korsør, Svendborg, Solrød Strand, Hobro, Kokkedal, Charlottenlund, Rødovre, Frederikssund, Jyllinge, Rudersdal, Brønshøj, Stenløse, Allerød, Farum, Brøndby, Lillerød, Nyborg, Vordingborg, Aalborg, Åbyhøj, Lyngby, Holbæk, Horsens, Skanderborg, Ishøj, og Ølstykke, .\nAfhentning af outline vinduer er tilgængeligt i alle dele af Danmark: Sjælland (Midtsjælland, Hovedstaden, Østsjælland, Lolland, Sydsjælland, Bornholm, Vestsjælland, Amager, Falster, Nordsjælland), Fyn (Vestfyn, Midtfyn, Sydfyn, Østfyn, Nordfyn) og Jylland (Sønderjylland, Midtjylland, Nordjylland, Østjylland, Sydjylland, Vestjylland, Syddanmark).\nNår man ser på tallene står det markant, at online shoppere som regel leder efter bl.a. outline vinduer priser og køb outline vinduer. Man ser desuden typisk mennesker efterspørge eksempelvis outline vinduer online, billig outline vinduer og outline vinduer tilbud, foruden de kendte byggemarkeder som Jem og Fix, Bygma, Bauhaus, Harald Nyborg, Davidsen, 10-4, Silvan, XL-Byg og Stark.\nDen bedste pris på outline vinduer\nDet er jo efterhånden virkelig fleksibelt for enhver at lave prissammenligning på billige outline vinduer online i blandt forskellige internet foretagender, og derved har de fleste online virksomheder været tvunget til at sænke salgspriserne på outline vinduer eftertrykkeligt, og ydermere byde på billig fragt.\nDet kan dog stadigvæk blive rentabelt at eftergå et par e-handler efter rabatter og tilbud på outline vinduer online før du køber, så man er velinformeret til at modtage den mest betalelige pris. Kig ikke kun hos de kendte byggemarkeder som Jem og Fix, 10-4, Harald Nyborg, Silvan, XL-Byg, Bygma, Stark og Davidsen.\nDu skal dog være obs på, at når en internet handler reklamerer billige outline vinduer online på tilbud til en salgspris som er umådelig overkommelig, er det mange gange være et signal om en falsk e-shop. Køb med kort er i hvert fald omfavnet af et lovbud, som beskytter køberen overfor falske webshops.\nGenerelt anbefaler vi køb med betalingskort eller mobilbetaling. Som alternativ kan du vælge en afbetalingsløsning fra eksempelvis ViaBill, hvis du gerne vil honorere betalingen af outline vinduer af flere omgange. Det fås normalt hos nichefokuserede webshops, men dog sjældent de gængse byggekæder som eksempelvis Bygma, XL-Byg, Davidsen, 10-4, Bauhaus, Silvan, Jem og Fix og Harald Nyborg.\nVed indkig i data bliver det tydeligt, at internetbrugere jævnligt søger for eksempel billig outline vinduer og køb outline vinduer. Derudover ser vi mange gange mennesker søge efter blandt andet outline vinduer tilbud, outline vinduer online samt outline vinduer priser.\nTrustpilot tilbyder absolut strålende chancer for at eftergå flere øvrige brugeres omtaler og af den grund stiller vi forslag om, at du beser internet firmaets ratings forinden du køber billige outline vinduer online.\nFacebook forærer dig for øvrigt adskillige fine løsninger til at få indtryk af e-firmaets pålidelighed. I øvrigt møder vi endda netshops som gør det muligt at publicere en bedømmelse af deres køb, som tillige må bruges til afvejning af kundetilfredsheden.\nFør folk bestiller billige outline vinduer online på en e-shop behøver man utvivlsomt gennemløbe deres handelsvilkår, men det er almindeligvis ikke særlig interessant, i særdeleshed på de udbredte byggekæder som Bygma, Stark, 10-4, Bauhaus, XL-Byg, Davidsen, Harald Nyborg, Silvan og Jem og Fix.\nEn anden valgmulighed kunne derfor være at efterse om internet butikken er godkendt af e-mærket, siden det skulle være et bevis på at internet forretningen forsvarer de officielle danske regler, foruden at internet virksomheden fra tid til anden føres tilsyn med af specialister som forstår reglerne.\nDesuden tilbydes du lejlighed til hjælpende service, hvis du udsættes for problemstillinger med din shopping med outline vinduer. Dertil støtter vi at kunden er påpasselig med de grundlæggende vedtægter der kan spille ind i forbindelse med købet af outline vinduer online, som for eksempel den returpolitik e-forretningen har.\nI den sammenhæng er det i øvrigt afgørende, at man stadigvæk gemmer ens kvittering, så man i fremtiden kan dokumentere sin bestilling af outline vinduer, uafhængig af om man har handlet hos Bygma, Jem og Fix, 10-4, Davidsen, Silvan, Bauhaus, Stark, Harald Nyborg eller XL-Byg.


Få det til at ske! – Workshop om adfærdsledelse og implementering\nFå det til at ske! – Workshop om adfærdsledelse og implementering (Workshoppen er udskudt på ubestemt tid)\nFå det til at ske!\nFor at sikre at lige netop din organisation lykkes med implementeringen af nye initiativer, reformer og tiltag, gælder det om først og fremmest at have fokus på adfærden på arbejdspladsen. Vi mennesker er vanedyr, og derfor kan implementering og forandringer opleves som noget ubehageligt. Det skyldes mange forhold som fx tab af kontrol, modstand mod forandring, eller at hjernen nu skal bruge energi på noget nyt. Men med en dybere indsigt i egen og kolleger og ansattes adfærd og handlemønstre har du muligheden for at designe optimale forudsætninger for at få mere læring, bedre ledelse og mere samarbejde i handling og ikke blot i ord og teori. Kort sagt kan du få det til at ske, du ønsker skal ske, ved at gøre den ønskede og optimale adfærd lettere at udføre i organisationen.\nPå denne heldagsworkshop får du:\nredskaber, der hjælper til at skabe gode vaner\nhjælp til, hvordan du og dine ansatte kan træne og reflektere over egne beslutninger med henblik på at optimere dem og dermed adfærden\nindsigt i, hvorfor du og andre agerer, som I gør\nkendskab til, hvordan du udvikler adfærdsdesign, der kan få de ønskede forandringer til at ske i din specifikke kontekst\nhjælp til at planlægge og anvende en velvalgt implementeringsstrategi til den forandring, du ønsker at indføre.\nWorkshoppen er med TORSTEN CONRAD OG HENRIK DRESBØLL.\nTorsten Conrad er implementerings-, ledelses- og inklusionsspecialist og er efterspurgt som foredragsholder, underviser og sparringspartner for ledelsen, når det drejer sig om at skabe bæredygtige implementeringsprocesser i organisationen. Har mere end 17 års ledelseserfaring og er forfatter til både bøger og artikler om implementering og forandring- og forankringsprocesser.\nHenrik Dresbøll er cand.mag. i Cognitive Semiotics, medstifter af det første adfærdsbureau i Danmark og ejer og direktør i det kreative adfærdsbureau WElearn, der arbejder med adfærdsindsigt med henblik på at forbedre hverdagen for flest mulige mennesker, så de bliver lykkeligere, dygtigere og rigere. Henrik Dresbøll er en travl foredragsholder med 40-50 foredrag om adfærd om året og arbejder derudover p.t. på en bog om implementering i et adfærdsperspektiv, der forventes at udkomme senere på året hos Dafolo.\nWorkshoppen retter sig mod ledere i offentlige organisationer og konsulenter, der arbejder med lærende organisationer og uddannelsesinstitutioner.\nDownload detaljeret indbydelse og program her.\nDagens workshop giver dig værktøjerne til at lede forandringer sikkert fra intention til handling og hjælper dig og dit team godt på vej til at lede implementering i jeres konkrete kontekst. Med afsæt i indsigter, læring og teorier arbejder vi med konkrete cases fra jeres hverdag for at komme dybere ned i forståelsen af den adfærd, som jeres implementeringstiltag kræver. Gennem korte oplæg rammesættes øvelser, der gør, at I får en mere effektiv læringsproces, der gør det nemt at overføre indholdet fra dagens workshop til egen praksis.\nImplementering: Hvad er det? Implementering som læreproces og adfærdsdesign\nv/ Torsten Conrad\nI dette oplæg får du en generel indføring i begrebet implementering. Vi ser på implementering som læreprocesser og som adfærdsdesign med særligt fokus på stilladsering. Udgangspunktet er to konkrete cases. Derudover ser vi på vigtigheden af en grundlæggende og vedholdende systematik, og du får en indføring i implementeringsstilladset – en forskningsbaseret metode, der understøtter alle faserne i implementering.\nDe fire tilgange til implementering, og hvordan du arbejder med dem\nI denne session gennemgås de fire tilgange for implementering: ”Gør det”, ”Tæt på”, ”Tag selv” og ”Sammen”, og med udgangspunkt i disse arbejder vi med konkrete cases fra jeres egen hverdag. Det sker gennem bl.a.:\nKortlægningsøvelse: Hvilke tilgange anvender I typisk, og hvad er fordele og udfordringer ved disse?\nTeamarbejde med afsæt i egen kontekst: Med afsæt i dagens oplæg skal I lave en konkret handleplan.\nHvilken type ledelseshandlinger knytter sig til de forskellige tilgange?\nHvordan leder man forandring, og hvad er adfærdsledelse?\nv/ Henrik Dresbøll\nI denne session ser vi på overgangen fra mere traditionel forandringsledelse til adfærdsledelse, og hvad det betyder for dig som leder af implementeringsprocesser. Vi kommer ind på klassisk teori for forandringsledelse og handlingsteorier og ser på de største udfordringer i forhold til at kunne lede adfærd og implementering. Med afsæt i den nyeste viden fra adfærdsvidenskaben ser vi på roller, funktioner og opgaver for en adfærdsleder, der ønsker at få forandringer til at ske og blive til virkelighed, og på på teorier for adfærdsdesign.\nHvordan undgår vi adfærdsfælderne og får forandringer til at ske?\nEn af de store udfordringer ved implementering er, at vi ofte designer tiltag ud fra et fejlagtigt syn på, hvordan mennesker bearbejder information, træffer beslutninger og foretager handlinger. Vi er ganske enkelt ikke så rationelle, som vi tror – det fortæller vores egne erfaringer os, når vi skal ændre vaner og fx begynde at løbe, og det fortæller adfærdsvidenskaben os gang på gang. I denne session får du indsigt i de syv adfærdsfælder, du skal undgå for at få forandringer til at ske, og du introduceres til en 9-punkts metode til at skabe de ønskede forandringer.\nGrundet omstændighederne med Covid-19, så er workshoppen udskudt på ubestemt tid. Vi melder her på siden senere en ny dato ud samt alle tilmeldte vil få direkte besked.\nTidspunkt: 23. april 2020, kl. 09.00 - 16.00.\nKonferencested: Scandic Hvidovre, Kettevej 4, 2650 Hvidovre\nPris: 2.298,- kr. ekskl. moms. Der ydes 10 % rabat ved 3 tilmeldinger fra samme institution (samlet tilmelding).\nTilmelding: Bindende tilmelding senest den 23. marts 2020.\nTilmeld dig inden den 3. februar 2020 og få kr. 300,- i rabat!\nForlagsekspedition med omtanke!\nI Dafolo har vi truffet de nødvendige foranstaltninger i forhold til at begrænse risikoen for corona-smitte blandt vores medarbejdere. Det betyder, at vi fortsætter ekspeditionen af ordrer på daglig basis, ligesom vi som sædvanlig er tilgængelige på telefon og på mail.


Lithium-ion-teknologi revolutionerer intralogistiksektoren, og der er mange overbevisende grunde til at vedtage lithium-ion-løsninger fra Jungheinrich. Som en førende lithium-ion-udbyder gør vi det nemt for dig at drage fordel af denne avancerede teknologi. Kombineret med vores holistiske løsninger, banebrydende teknologier, fuldt integrerede tjenester og et omfattende produktsortiment hjælper vi med at gøre din virksomhed mere effektiv og dermed mere succesfuld – med Jungheinrich er der ingen grund til kompromis.\nVi går ikke på kompromis, så det behøver du heller ikke.\nOmfattende rådgivning. Uden kompromiser.\nVi vil gerne tilbyde dig en optimal og skræddersyet lithium-ion-løsning og lover dermed, at der ikke vil være noget kompromis, når det kommer til planlægning og implementering af dit lithium-ion-projekt - du får kun det, du virkelig har brug for. Vores specialiserede rådgivere og energieksperter vil være ved din side fra start til slut og vil give dig individuel assistance i alle faser af dit li-ion-projekt, uanset om det er eftermontering af individuelle køretøjer, konvertering af hele din flåde eller leje af udstyr.\npioner inden for elektromobilitet i 65 år\nmere end 10 års erfaring inden for lithium-ion-teknologi\nover 60.000 lithium-ion-batterier installeret\nde mest lithium-ion industrielle lastbiler i drift på verdensplan\nkun én kontaktpartner\naltid den rigtige lithium-ion-løsning til alle dine behov\nSå gå ikke på kompromis og vælg en helhedsorienteret løsning og en kompetent samarbejdspartner, der forstår din virksomhed\nBanebrydende teknologier. Uden kompromiser.\nTakket være mere end 10 års erfaring inden for lithium-ion-teknologi betyder samarbejdet med Jungheinrich, at du drager fordel af den nyeste teknologi inden for effektivitet og kvalitet. Takket være vores egen forskning, udvikling og produktion er vi i stand til at tilbyde dig et unikt, integreret system, hvor lithium-ion-batteriet, opladeren og køretøjet er optimalt koordineret med hinanden.\nhøj effektpålidelighed, selv når den ikke er fuldt opladet\ningen omkostninger til vedligeholdelse, service eller infrastruktur af batterier\ningen specielle opladningsrum med ventilation nødvendig\nca. 21 % reduktion i CO2-emissioner sammenlignet med blybatterier\ntre gange længere levetid end konventionelle energilagringssystemer\nlavere samlede omkostninger end for et blysyrealternativ\nhurtig og mellemliggende opladning under pauser eller nedetid for maksimal tilgængelighed af køretøjet\n30 minutters mulighed for opladning til 50 procent, 80 minutters opladning til 100 %\nhøj sikkerhed under brug, opladning og transport\nEn anden nyskabelse er vores nye industrielle trucks med integreret lithium-ion-batteri, hvor køretøjsdesign og batteriteknologi koordineres endnu mere effektivt, hvilket betyder mere kompakte dimensioner for maksimal smidighed.\nKomplette løsninger. Uden kompromiser.\nEffektivitet er alt, og det inkluderer opsætning af din flåde, og derfor ønsker vi at gøre det så nemt og gennemsigtigt som muligt for dig at skifte til lithium-ion-teknologi - uden kompliceret kommunikation gennem tredjepartsleverandører - alt fra en enkelt kilde. Intet kompromis.\nUanset om du ønsker at eftermontere individuelle køretøjer, konvertere hele din flåde eller har brug for en helt ny opladningsinfrastruktur, eller blot gerne vil leje køretøjer, som den eneste full-service udbyder af li-ion, hjælper vi løbende med at finde den bedste løsning for dig. Vi støtter dit lithium-ion-projekt fra planlægning til implementeringsfasen, og med vores oplader- og batteriservice plus vores eftersalgsservice er vi altid der for dig på lang sigt.\nUanset hvordan du vil implementere lithium-ion, vil du altid være sikker med Jungheinrich.\nHøjeste præstationer. Uden kompromiser.\nTillid er godt, men en garanti er bedre, især når investering i din egen virksomhed er involveret. Du ønsker ikke at gå på kompromis, du vil kunne stole 100 % på teknologien og partneren – og det er tilfældet med Jungheinrich. Hos os får du ikke kun sofistikeret, høj kvalitet og langvarig teknologi, men også en stor følelse af tryghed og ro i sindet.\nMed "Jungheinrich Li-ion Guarantee Plus" giver vi dig et langsigtet præstationsløfte på op til 8 år på vores lithium-ion-batterier af høj kvalitet, så du kan slappe af og koncentrere dig om det, der er vigtigt - dit arbejde.\nMed Jungheinrichs litium-ion-teknologi kommer du foran konkurrenterne: maksimal ydeevne med et op til 20 % lavere energiforbrug.\nKompromisløst tilfredse kunder.\nVi ønsker at overbevise dig om, hvad vi gør, og ikke med det, vi siger. Her foretrækker vi at lade vores kunder komme til orde.\n"Takket være lithium-ion-teknologi fra Jungheinrich opnår vi større fleksibilitet og meget højere tilgængelighed af vores truckflåde."\nVil du også gerne have en kompromisløs tilgang?\nGør som mange af vores tilfredse kunder gør, og vælg lithium-ion-løsninger fra Jungheinrich. Få rådgivning fra os og gør din virksomhed klar til fremtiden nu – med lithium-ion løsninger uden kompromis.\nFor os betyder banebrydende li-ion-teknologi også, at vi tilbyder dig den rigtige li-ion-truck til enhver opgave.\nVores li-ion-batterier kombineret med vores opladningssystemer garanterer en ekstremt lang levetid og maksimal ydelse uden strømtab.\nSkift til Jungheinrich lithium-ion-teknologi nu, og drag fordel af maksimal effektivitet og omkostningseffektivitet uden kompromis.