Henrik Lyding KOMISK NAR OG TRAGISK HELT. eller "DEN FORVANDLEDE BONDE" - PDF\nDownload "Henrik Lyding KOMISK NAR OG TRAGISK HELT. eller "DEN FORVANDLEDE BONDE""\n1 Henrik Lyding KOMISK NAR OG TRAGISK HELT eller "DEN FORVANDLEDE BONDE" en analyse og receptionshistorisk gennemgang af Ludvig Holbergs "JEPPE PAA BIERGET" Indleveret 1985 Digital udgave 2006\n2 Henrik Lyding, 1985 Afhandling til magisterkonferens på Københavns Universitet Den digitale udgave [version 1.0]»Komisk nar og tragisk helt«er skrevet i 1985 af Henrik Lyding (f. 1956), der i dag er teater- og balletanmelder på»morgenavisen Jyllands-Posten«. Bogen er skrevet i et klart sprog og er let at gå til. Først analyseres»jeppe«, dernæst fortælles om hvordan komedien er blevet opfattet fra Holberg's tid og frem til Mange teaterfolk har opfattet»jeppe«som karakterkomedie, og nogle har set den som en kritik af bøndernes forhold i 1700-tallet, men»jeppe«er ingen af delene, derimod en farce; dens intrige og persontegning følger farcens regler, ikke realismens eller dokumentarismens. Tak til Henrik Lyding for tilladelse til at hans bog lægges på internettet. Bogen kan anvendes frit til privat brug og til undervisning, men den må ikke udnyttes kommercielt. Bjørn Andersen, juni 2006\n3 Indholdsfortegnelse Redaktionelle noter FORORD. PRÆSENTATION FORORD PRÆSENTATION ANALYSE INDLEDNING JEPPE NILLE JACOB SKOMAGER BARONEN MOTIV BIDERMANN OG HOLBERG KARAKTERKOMEDIE / BONDEFARCE RECEPTIONSHISTORISK ANALYSE INDLEDNING PERIODEN LUDVIG HOLBERG PEDER ROSENSTAND-GOISKE KNUD LYNE RAHBEK Y.Z PERIODEN ADAM OEHLENSCHLÄGER HEIBERG & JØRGENSEN JOMTOU MELLEMTIDEN ( ) JOACHIM LUDVIG PHISTER CASINO CARSTEN HAUCH DISKUSSIONEN KOMEDIE / TRAGEDIE / 144\n4 4.9 GEORG & EDVARD BRANDES...87 GEORG BRANDES...87 EDVARD BRANDES PERIODEN FOLKETEATRET OLAF POULSEN HENRIK MALBERG PERIODEN PERIODEN CARL ALSTRUP PERIODEN OSVALD HELMUTH PERIODEN PERIODEN PERIODEN BUSTER LARSEN 1971 & PERIODEN SEJR ANDERSEN ERIK PAASKE PERIODEN OLE ERNST AFSLUTNING NOTER BIBLIOGRAFI PRIMÆRVÆRKER SEKUNDÆRVÆRKER ANONYME ARTIKLER I TIDSSKRIFTER ANONYME ANMELDELSER / 144\n5 Redaktionelle noter Alle noter er anbragt bagerst i opgaven og indeholder kun kildehenvisninger. [ ] i et citat angiver et personligt indskud. [HL, 1985] Den digitale udgave Det er så vidt muligt undgået at skille ord ved linieskift aht digtal søgning. [BA, Maj 2006] 5 / 144\n6 1 FORORD. PRÆSENTATION 1.0 FORORD Det var med udgangspunkt i tre af Holbergs komedier at dette projekt tog sin begyndelse. Komedierne var 'Erasmus Montanus', 'Jean de France' og 'Jeppe paa Bierget' og fælles for dem er den forvandling, der er sket siden førsteopførelserne i 1720'erne og 30'erne. Det er forvandlingen fra komisk nar til tragisk helt, fra komedie til tragedie; en opfattelse, der for alle tre komediers vedkommende blev fremført i 1970'erne og 80'erne. Meget hurtigt viste det sig imidlertid at hvad der blev kaldt radikale nytolkninger her og nu i virkeligheden havde rødder langt tilbage. Kun at modstille den ældste og den yngste opførelse ville derfor være utilfredsstillende; selve udviklingen ville være nok så interessant at følge. For ikke at gøre projektet uoverskueligt blev opgaven derfor indskrænket til kun at omfatte 'Jeppe', der med Vilhelm Andersens ord er "det første Menneske i den nordiske Kunst" (1) og med Billeskov Jansen repræsenterer "Kronen paa Karakterkomedierne" hos Holberg (2). Udviklingen sker i alle tre komedier, men er desuden mest markant i 'Jeppe'. Opgaven falder i to dele. Den første er en analyse af komedien med hovedvægten lagt på de fire hovedpersoner: Jeppe, Nille, Jacob Skomager og Baronen. Afsnittet om Baronen fører samtidig over i en diskussion af Moralen og dens funktion. Derefter behandles motiv og forbilleder for 'Jeppe'. Det er analysens mål at reetablere 'Jeppe' som en komedie med en latterlig hovedperson; at afvise medlidenheden og at plædere for et forsvar for Nille; et forsvar der synes sørgelig nødvendigt, hvis Holbergs opfattelse af såvel kvindekønnet som af almindelig ret og rimelighed skal komme til udtryk. Analysen munder ud i en diskussion af begrebet karakterkomedie og en afvisning af 'Jeppe' som en sådan. Anden del af opgaven er en receptionshistorisk gennemgang af opførelser og analyser fra 1722 til Denne del falder igen i to dele, der skiller ved brødrene Brandes i 1880'erne. Frem til dette tidspunkt er alle kilder søgt omtalt og behandlet. Dette indskrænkes efter 1880'erne af såvel kvalitative som kvantitative grunde. De kvalitative bunder i en påstand om at med brødrene Brandes opsummeres en udvikling, der har gennemgået næsten alle muligheder og at efter 1880'erne er kun gentagelser og enkelte mindre variationer mulige. Den kvantitative grund hænger selvfølgelig sammen dermed. Faren for ensformig gentagelse lurer og gør en begrænsning nødvendig, hvis gennemgangen ikke skal sprænge alle rammer. Hvad opførelser angår, er kun de københavnske medtaget; igen en begrænsning dikteret af formelle krav. Opgaven har ingen teori og intet teoretisk afsnit, den skal have prøvet af. Dens formål er at gøre op med dét fundamentalt forkerte syn på 'Jeppe' og dermed på Holbergs menneskesyn, der hersker i øjeblikket. Samtidig er det en dokumentation af at med alle de forskellige tolkninger ca. 250 års opførelser og analyser har budt på, er det umuligt at tale om en Holbergtradition, hvis man dermed mener en bestemt synsvinkel og spillestil, nedarvet fra generation til generation. Den myte og, hvad der er vigtigere, myten om Holbergs syn på Jeppe og på bondestanden, er det opgavens håb at få punkteret eftertrykkeligt. 6 / 144\n7 Til slut en personlig bemærkning: Det er min iagttagelse her ved en afsluttende gennemlæsning at tonen i de senere afsnit er ændret. Den bliver mindre saglig, mere sarkastisk overfor synspunkter, der ligger fjernt fra mine egne. Det hænger sammen med dels en større grad af overbærenhed overfor de ældre kilder og dels med en voksende irritation over alle de i mine øjne forkerte analyser 'Jeppe' er blevet til del. Det er dog min opfattelse at jeg trods dette har refereret og behandlet de forskellige forfatteres synspunkter reelt nok, og det er mit håb at den milde grad af ironi, der har sneget sig ind, vil gøre opgaven lettere læst. Det har været min bestræbelse at skrive i et ukompliceret og forståeligt sprog - at skrive "sat for meget paa Skruer" om Holberg ville kun indbyde til en sammenligning med de pedanter og det sprog Holberg afskyede og latterliggjorde (3). 7 / 144\n8 1.1 PRÆSENTATION "Der er maaskee ingen blandt Holbergs tidligere, og fortrinligste Comedier, om hvis Tendens, eller om hvis æsthetiske Charakteer og Virkning som comisk Drama, der kunde opstaae saa megen Uvished, tildeels ogsaa virkelig har yttret sig saa afvigende Meninger, som om denne", skrev Christian Molbech om 'Jeppe' i sin udgave af Holbergs komedier (4), og det var endda i 1843! Siden er de afvigende meninger blevet både flere og mere afvigende. Når man læser de sidste års Holberg-litteratur, forbavses man over det billede der tegnes. Der er noget der ikke stemmer. Når den nye 'Dansk Litteraturhistorie' fra 1983 påstår om Jeppe at hans "adfærd er fremstillet som nødvendig ud fra hans forudsætninger, og det er klart, at stykkets morale ikke kan være henvendt til ham, ligesom baronen ikke er den rette til at udtale den" (5), så undrer man sig. Når samme litteraturhistorie fortsætter med at påstå at "Jeronimussen, der fremsiger moralen (...) stilles i et komisk lys" (5) og med Jeronimussen mener moralens fremsiger i al almindelighed, så er det notorisk at forfatteren er på gale veje og taler på egne vegne. Eller rettere: på sin tids vegne. 'Jeppe's historie er en kæde af forkyndelser, der for det meste bunder i en fundamental fejlopfattelse af såvel Holbergs syn på bondestanden som på komedien. Uden at skele til hans øvrige produktion udnævnes Jeppe til at være Holbergs naturtro repræsentant for bondestanden; en repræsentant som Holberg har forståelse og medlidenhed med. Som det følgende vil vise, er begge dele forkert. Det mest nærliggende eksempel er bonden Jeppe Berg fra 'Erasmus Montanus'. Her har vi en bonde af samme navn som Jeppe og her har vi hans diametrale modsætning. Han passer nemlig både sit arbejde og sin kone. Han er ikke byens klogeste mand, men læser man Jeppes replikker, er de alle som een udtryk for almindelig sund fornuft og logiske ræsonnementer. Han anser jorddyrkningen for vigtig og blot man passer sit arbejde og "svarer vore Skatter og Landgilde, da kand Ridefogden ikke rykke Haar af vort Hoved" (II,4). Men også uden for fiktionen er Holbergs syn på bondestanden klart: "Bønder bekymre sig ikke uden om fornødent Arbeyde, og søge efter de korteste Veye at komme til Maalet. De vide vel ikke saa mange Ting, som andre, men de vide ey heller saa mange unyttige Ting. Deres daglige Arbeyde er at dyrke Jorden. De lade lærde Folk bekymre sig om at rense Skrifter fra Copiist-Feyl; de selv rense deres Agre fra Ukrud", skriver Holberg i ep.12, og alene dét citat er vel nok til at mane Jeppe som udtryk for Holbergs bondesyn i jorden. "Jeg lærer meget ved Omgang med Bønder", siger han som overskrift på ep.29, der er fuld af respekt for bondens arbejde, og i ep.49 mener han at "Bønder-Godsets Velstand er det rette Beviis paa Landmandskab" - altså at først når bønderne har det godt, har godset det godt. I det selskab passer Jeppe ikke ind. Han må snarere dømmes efter hvad Holberg skrev allerede i 'Introduction til Naturens og Folke-Rettens Kundskab' fra 1716: "Hvorvel nu den største og fornemste Omsorg maa drages for Sindet, saa som den ædleste Deel af et Menneske, saa maa man dog ikke forsømme Legemet, hvortil Sindet stytter og helder sig, men af all Magt legge Vind paa, at der er et sundt Sind udi et sundt Legeme, og at Legemet ikke forderves af Vellyst og Ørkesløshed, eller svækkes af Drukkenskab, Fraadseri, Løsagtighed og andet" (6). Altså: lad være med at drikke! og hvis man gør det, er der herved "at merke, at omendskiønt een 8 / 144\n9 udi Drukkenskab tidt ikke veed, hvad han giør, saa dog, efterdi han tilforn vidste dens Virkninger, da kand det ikke undskylde ham; thi ligesom een, der af egen Daarlighed nedriver sit Tag, kand ikke klage over, at Regnen falder ned udi hans Huus, saa kand ey heller nogen beklage sig over, at man fordrer ham til Straf for det, som er begaaet i Drukkenskab" (7). 'Natur- og Folke-Retten' taler også i kapitlet om ægteskab om at manden for at indgå ægteskab bør være underkastet "visse Vilkaar, nemlig, naar en haver beqvem Leylighed til at begive sig udi den Stand, kand føde Kone og Børn, og forrette en Huus-Faders Æmbede" (8). Det krav opfylder Jeppe ikke ligefrem! Nille (og Holberg) understreger i åbningsmonologen (I,1), at hvis hun skal overholde bryllupsritualets krav om at være sin mand "hørig og lydig", så kan hun ikke overholde deres fælles fæstebrev. Holberg dømmer altså også Jeppe på baggrund af 'Natur- og Folke-Retten'. Som det foregående har vist, kan Jeppe ikke repræsentere Holbergs syn på bondestanden, og da slet ikke være een han har medlidenhed med. Denne fejlopfattelse hænger sammen med natur-ligheden og karakterkomedie-placeringen. Med Knud Lyhne Rahbek starter en række uhyre detaljerede og minutiøse gennemgange af Jeppe-figuren, hvor der lægges vægt på bevæggrundene og det ægte i Jeppes reaktioner. Fælles for dem alle er understregningen af Jeppe som en karakterkomedie og samtidig at Jeppe er en afmalning af naturen, uden at det tilsyneladende generer at blande to så uforenelige begreber. En Character er jo netop for tydelighedens skyld en outreret og forstørret person, hvad Holberg selv gør opmærksom på i 'Just Justesens Betænkning'. Det er derfor ganske besynderligt at 'Jeppe' i en lang række tilfælde betragtes som et udtryk for en opfattelse af bondestanden som helhed, enten i positiv eller negativ retning. Hvis man skal sammenligne med Holbergs Characterer, så må det undre at de aldrig bliver opfattet som andet end repræsenterende sig selv, deres egen dumhed og en last som er fælles for mange mennesker uanset køn og stand. Dette gælder ikke for 'Jeppe'. I samme øjeblik man med Oehlenschläger begynder at få medlidenhed med Jeppe, forsvinder også det satiriske og revsende element i komedien. Når det pludselig er synd for den person, der skal revses, så forsvinder formålet (Holbergs formål i hvert fald) med komedien. Tilbage bliver, som det vil vise sig, en afmalning af fordums tider og en festlig eller sørgelig historie uden aktuel interesse. Det er nemlig ganske interessant at samtidig med at man har defineret 'Jeppe' som en glimrende karakter-komedie og den dermed burde være evig aktuel, så har man aldrig ment at den var særlig aktuel at spille. Når den blev spillet, var det fordi man havde eller mente at have en god Jeppe-fremstiller. I 'Jeppe's historie har dette altid været tilfældet. Holberg startede selv med at rose skuespilleren Gram og resten af historien fortæller det samme. Det er fremstilleren det kommer an på, specielt når komediens egen begrundelse og satiriske sigte fjernes. Når fordømmelsen af lastepersonen således forsvinder, opstår ud over medlidenheden en ny fordømmelse. Skurken skifter navn og der lægges vægt på den kritik Jeppe fremfører. Skurkene hedder nu Nille og Baronen; Nille dog i mindre grad. 9 / 144\n10 I den forbindelse kan en interessant parallel trækkes. I sin disputats 'Don Juan' gør Niels Barfoed opmærksom på at kritikken af hykleriet i Molières 'Dom Juan' for en senere tid gør Juan dobbelttydig og gør en tolkning af ham som andet end absolut lastværdig mulig. Denne tolkning, som ikke er Molières, forklarer Barfoed ganske korrekt med at Molière "ikke er en spansk teolog, der skriver stykker [hvilket forgængeren Tirso de Molina var], men en fransk teatermand og moralist, der skriver stykker" (9). Han pointerer at Molière også var pragmatiker. På denne måde kan og skal Jeppes kritik som Baron også forklares. Holberg er pragmatisk til det yderste. At Jeppe er lastepersonen som Dom Juan, forhindrer ikke at han kan kritisere andres laster og have Holbergs sympati på dette ene punkt. Jeppe er jo den eneste, der kan gøre det i situationen, og situationen er alt for god til at undlade lidt stikpiller rettet andre steder hen. Men det er vigtigt at bemærke at Jeppes kritik (og dermed Holbergs) retter sig mod alle andre end Baronen. Den er fornuftsbetonet, rettet mod det ufornuftige. Kritikken af Baronen er en senere tids opfindelse; i teksten er der ikke belæg for den. Baronen repræsenterer intriganten i komedien, og komediepræget skal netop understreges. "Fører ham da ud, og fuldender Comoedien", siger Baronen (III,4) og placerer sig derved helt på linje med intriganter som Pernille i 'Den Stundesløse' (I,9), Henrik i 'Pernilles korte Frøkenstand' (III,7) og i 'Den ellevte Juni' (I,6) og endelig Marthe i 'Jean de France' (IV,1), der alle taler om komediespillet i komedien. De er intriganter, der for både at divertere og belære publikum (og lasteperson) spiller en komedie. Forskellen på Baronen og de andre er bare at ingen dømmer de andre. Baronen har sin stand imod sig. Den engelske kritiker Richard Hurd foreslår allerede i slutningen af tallet at Baronens rolle og motiver omfortolkes. Han skriver ganske vist om forspillet til Shakespeares 'Taming of the shrew', men ligheden med 'Jeppe' er påfaldende. Dels fordi 'Taming of the shrew's forspil bygger på samme historie som Holbergs, og dels fordi den omfortolkning som Hurd lægger ind i Shakespeare, netop er lige hvad der sker med opfattelsen af Baronen i 'Jeppe' i Danmark omkring 1825 og videre frem. Allerede Hurds første ord, hvor han kalder bonden Sly for "a poor drunken beggar" (10), viser hvor sympatien ligger. Ifølge Hurd er Shakespeares mening at ville "expose, under cover of the mimic fiction, the truly ridiculous figure of men of rank and quality, when they employ their great advantages of place and fortune, to no better purposes, than the soft and selfish gratification of their own imtemperate passions: Of those, who takes the mighty privilege of descent and wealth to live in the freer indulgence of those pleasures, which the beggar as fully enjoys, and with infinitely more propriety and consistency of character, than their lordships" (10). Rahbek og flere andre mener at Hurd skyder Shakespeare noget i skoene, som han aldrig har ment. Hurd ser Baronen således: "To give a poignancy to his satire, the poet makes a man of qvality himself, just returned from the chace, with all his mind intent upon his pleasures, contrive this metamorphosis of the beggar, in the way of sport and derision only; not considering, how severely the jest was going to turn upon himself" (10). 10 / 144\n11 Hurds tolkning gælder Shakespeare, men genfindes hos Schlegel og videre hos Oehlenschläger, hvor den nærmest cementeres og bliver den herskende fremover. Endnu en skurk er tilbage. Det er Jacob Skomager. I analysekapitlet behandles han på linje med de andre personer, men i den receptionshistoriske gennemgang spiller han kun en ringe rolle og det hænger sammen med hans uforanderlighed. Fra komediens premiere i 1722 og til den foreløbig sidste tolkning i 1984 har ingen været i tvivl om Jacob Skomagers skurkagtighed. Nærværende analyse er det heller ikke. Han er derfor kun nævnt i gennemgangen, når enkeltheder i figurtegningen ændres. I anmeldelserne ses det tydeligt hvordan. Når han nævnes er det for at rose / dadle skuespillerens præstation og ikke for at tolke figuren. Et sidste stort punkt resterer. Hvorfor skiftede synsvinklen i stykket? Hvorfor forsvandt fordømmelsen af Jeppe? Det hænger sammen med et ændret menneskesyn og et ændret teatersyn, og disse to hænger selvfølgelig også sammen. Holberg selv advarede mod den følsomme komedie, repræsenteret af navne som Diderot, Destouches m.fl., hvor man i følge Charlotte Dorothea Biehl fandt "tillige med Udtrykkets Anstændighed og Reenhed, velopdragne Folks Sæder, og det Rørende (...) som giør den stille og den virksomme "Dyd elskværdig, som straffer Lasten ved sig selv, og giør opmærksom paa de endog i ædle Hierter skiulte Skrøbeligheder" (11). Overfor dette stod Holberg, "som vel med en ugemeen Munterhed og Nøiagtighed havde skildret Sæderne, men mere af den forrige, end af den nærværende Tidsalder, mere af Folkets nedrige Classe, end af de høiere" (11). Ordene er fra 1773, men er næsten profetiske, i hvert fald i forhold til 'Jeppe'. Der skulle tales til hjertet mere end til forstanden. Og læser / ser man Holberg med hjertet, så lukker man øjnene for lastepersonernes fejl og beruser sig i medlidenheden. Med dermed forsvinder komediens formål, ja komedien selv. Komediens ufornuftige person straffes gennem tilskuerne revsende latter og derefter revses tilskuerens egen person. For at denne latter kan udløses, er det følelsesmæssige engagement en umulighed. Medlidenheden er tragediens fornemste mål, som anagnorisis-momentet vækker til live hos tilskueren, der skal gennemgå en lutrende og forædlende proces. Tilskueren må give sig hen rent følelsesmæssigt. Her over for står komediens fordring på antisuggestion og distance. Det er den uengagerede iagttagelse og den revsende latter, der er komediens mål. Derfor er publikums altoverskuende placering et vigtigt træk ved komediegenren, fordi det sikrer distancen. Det spørgsmål om "hvorfor" en person handler som vedkommende gør, er ikke aktuelt eller relevant for Holberg. Lastepersonens handlinger er styret af affekter og lidenskaber, ikke af forstand og vilje. Hvis lastepersonen tillægges en psykologisk begrundelse, handler personen ikke længere umotiveret / ufornuftigt og er derfor ikke længere latterlig. Distancen findes både i karakteristikken af personerne og i teaterformen. Med monologer og direkte henvendelser til publikum brydes den illusion, der lokker til medleven og medfølelse. 11 / 144\n12 Distancen om illusionsbruddene kommer samtidig med diskussionen om det nye følsomme drama og er tæt forbundne. Genren 'det følsomme drama' forsvandt igen, men medfølelsen var kommet for at blive, så når Georg Brandes i sin jubileumsbog 'Ludvig Holberg' fra 1884 skriver at "Saaledes se vi da Holberg uden at imponeres, forarges, sørge, klage, røres eller fortabe sig i Føleri, i Kraft af det prægtige Lunes Uforfærdethed og friske Kulde forvandle alt, hvad han rører ved, til Komik" (12), er det ikke rigtigt, hverken generelt, hvad det følgende vil vise, eller specifikt. Georg Brandes selv opfattede nemlig heller ikke 'Jeppe' uden den sørgende, klagende, rørende fortabelse i føleri, som han benægter. Som motto eller signatur for 'Jeppe'-historiens udvikling kan passende sættes et citat fra ep.249: "Det som nu skurrer, kan inden tyve Aars Forløb igen harmonere". 'Jeppe's historie er virkelig historien om "Den forvandlede Bonde"! 12 / 144\n13 2 ANALYSE 2.0 INDLEDNING 'Jeppe paa Bierget' er i virkeligheden to komedier, der kun har det til fælles at de har samme hovedperson. Først når man gør sig klart at 'Jeppe' er: 1) historien om den fordrukne bonde og hans kone 2) historien om den til Baron ophøjede bonde og at de egentlig ikke hænger sammen, er det muligt at bedømme personerne og stykkets morale i det rette lys. akt sc. 1. komedie den fordrukne bonde I 1-7 Jeppes dagligdag I 8 overgang til 2. komedie II III III 4 overgang til 1. komedie IV 1-3 Jeppe vender tilbage IV 4-5 overgang til 2. komedie 2. komedie den ophøjede bonde Jeppe som Baron IV 6 Dommerscenen V 1 overgang til 1. og tilbage til 2. V 2 Jeppe dømmes til livet V 3 overgang til 1. komedie V 4-5 Jeppe latterliggøres V 6 Morale af 2. komedie Ovenstående skema over 'Jeppe' viser fordelingen af de to komedier og gør det samtidig klart at 1. komedie mangler en morale; et forhold der er ganske væsentligt i bedømmelsen af Baronens handlinger i 2. komedie. Latterliggørelsen i (V,4-5) tjener ikke som morale for 1. komedie, men lægger op til moralen i 2. komedie. Det er vigtigt at fastholde at personerne i den ene komedie ikke er ansvarlige, hverken fysisk eller moralsk for hvad der sker i den anden. De har faktisk ikke rigtig noget med hinanden at gøre. Den gruppe, der er betegnet som overgangsscener, er karakteriseret ved en start, der rækker bagud og en slutning, der peger fremad, fx. (V,3), hvor Jeppe først resumerer det skete fra 2. komedie og til slut kalder på Jacob, der jo tilhører 1. komedie, for at drikke brændevin. Undtagelsen er (V,1), hvor der svinges fra 2. komedie og til 1. komedie og tilbage igen i den samme scene. Hvis komediens komposition skulle holde, mangler der tilsyneladende et par monologscener her, hvor Nille skulle klage sin nød over sin forsvundne mand, og efter hendes møde med Jeppe mangler en konferering mellem Baronen / Dommeren og hans mænd om intrigens videre forløb. Dette brud på kompositionen er uundgåeligt og det skyldes Jeppe. Som stationær i sin galge er han på scenen fra tæppet går 13 / 144\n14 op for 5. akts begyndelse og derfor bliver hvad der burde have været tre scener bragt sammen i een. I det følgende vil komediens fire hovedpersoner blive gennemgået og analysen vil forsøge at ændre lidt på hvad man kan kalde fordelingen af 'helte' og 'skurke'. Som de senere kapitler vil vise, plejer komedien at have tre 'skurke' og een 'helt'; helten er Jeppe. Analysen vil forsøge at argumentere for en anden fordeling, således at komedien får to 'helte': Nille og Baronen, og to 'skurke': Jeppe og Jacob Skomager. Det vil således kun være Jacob Skomager, der beholder sin skurkerolle. Endvidere vil analysen behandle stykkets motiv og forgængere og til slut og på basis af det foregående sætte spørgsmålstegn ved den traditionelle opfattelse af 'Jeppe' som en karakterkomedie. 14 / 144\n15 2.1 JEPPE I min fortolkning har jeg lagt mig tæt op af Holbergs egen opfattelse af komedien. Det er Jeppe, der er lastepersonen, og selvom Holberg måske, uden at ville det, har tegnet et for nuanceret billede og derved givet mulighed for andre tolkningsmuligheder, så må denne kendsgerning fastholdes i en analyse. Der er træk af medfølelse og af oprør i komedien, men de forbliver indenfor komediens rammer uden at rokke ved hverken samfunds- eller menneskesyn. Den kritik som Jeppe retter mod systemet, er ikke mod det klassedelte samfund, ej heller en arbejders eller slaves oprør mod den besiddende klasse. Jeppe er i virkeligheden Baronen / systemets mand, når han anklager Ridefogden og de andre tjenere for at snyde og stjæle fra herskabet. Systemet selv er både godt og retfærdigt, og det sætter Jeppe ikke spørgsmålstegn ved. Derimod kritiserer han systemets forvaltere for at udnytte det til egen fordel. Nille retter heller ikke indvendinger mod det rimelige i at herskabet skal have landgilde og præsten tiende. Sådan er det bare. Det er de præmisser samfundet fungerer på og dem prøver hverken Nille eller Jeppe at rokke ved. Den intrige der bliver spillet med Jeppe er grov, måske den groveste Holberg har spillet med nogen af sine lastepersoner og det hænger sammen med dels selvfølgelig at intrigen er givet på forhånd af Bidermann (se afsnit 2.6), men også med Jeppes bevidsthed om sin egen lastværdighed. Som den eneste af lastepersonerne er Jeppe selv klar over sine fejl og da han trods det ikke forbedrer sig, men tværtimod giver omgivelserne skylden, så må kuren være radikal. Og det er den! Et spil om liv og død har Holberg ikke budt nogen af sine andre personer. Det første der falder i øjnene ved en gennemlæsning af 'Jeppe' er kontrastvirkningen. Som alle gode komedier er 'Jeppe' bygget op på kontraster, og den første der møder os i stykket er forskellen mellem Jeppe og Nille, og mellem deres udtalelser om hinanden. Efter Nilles åbningstnonolog skulle man have forventet at Jeppe var en dum stud uden en fornuftig tanke i hovedet, og sådan fremtræder han da også i scenen mellem ham og Nille (I,2), men så snart han bliver alene, viser han sig til gengæld at være både vittig og begavet. Til gengæld lader han ikke Nille beholde hverken ærlighed eller anstændighed i livet i sin efterfølgende monolog. Kontrasten helt / skurk er stillet op og vi kan som tilskuere vælge hvem der har vores sympati. Hvor Holbergs sympati har ligget, er der ingen tvivl, selv om Jeppes argumenter mod Nille er ualmindelig besnærende. I det hele taget er Jeppe jo velformuleret og skarp i sine kommentarer, og når det gælder andres fejl og laster gennemskuer han dem uhyre klart; det kniber straks mere, når det gælder hans egne fejl. Det berømte citat: "Folk siger vel i Herredet, at Jeppe dricker; men de siger icke, hvorfor Jeppe dricker" (I,3) viser Jeppes metode til at anskue egne fejl. Sin egen forklaring på drikkeriet giver han i resten af monologen, hvor han skyder skylden på Nilles hårdhed og utroskab med Degnen, og Ridefogdens behandling af ham. Holbergs svar på hvorfor Jeppe drikker er givet i Nilles åbningsmonolog (I,1), hvor det er Jeppes svage karakter og dovenskab, der er skyld i omgivelsernes 15 / 144\n16 behandling af ham. Det allerførste vi hører om Jeppe er Nilles: "Jeg troer neppe, at der er saadant doven Slyngel i det heele Herret, som min Mand" og denne påstand sammen med de øvrige Nille fremsætter om Jeppe bliver ikke afkræftet i resten af stykket. Hvad der derimod mildner tilskuernes opfattelse af Jeppe er hans vid og rappe tunge. I sin første monolog (I,3) viser han en utrolig evne til at vende op og ned på årsag og virkning. For Jeppe ligger problemet ikke i at han drikker, for det er af nødværge, men i omgivelsernes hårde behandling af ham. En opførelsesfortolkning kan så lægge vægt på enten at det er fordi Jeppe trods alt ikke er så klog som han bilder sig ind, at han ikke gennemskuer årsag og virkning, eller at han inderst inde véd at hvis han holdt op med at "bruge de Midler, som Naturen giver os at bortdrive Sorg med" og blev en ordentlig bonde og samfundsborger, så ville "sorgen" nok også forsvinde. Mens Nille brugte åbningsmonologen til at beskrive forholdene sådan som de rent faktisk er, så bruget Jeppe sin store monolog til at præsentere sig selv og sin. opfattelse af tingene. For det første er han vittig, en påstand som stykket rigeligt dokumenterer; for det andet mangler han Corasie og er bange for Mester Erich, hvilket vi lige har set i (I,2) ; for det tredie er han "et eyegot Gemyt og en god Christen, som aldrig søger at hevne mig". Den sidste påstand er kun en påstand. Hans ejegode gemyt udspringer af frygten for Nille og Mester Erich og af hans manglende Corasie. Den tredie påstand er altså Jeppes egen udlægning af situationen og hans optræden som Baron dementerer da også hans ejegodhed. Jeppe er vittig om andre, men vittigheden om hans Hanreyskab finder han slet ikke morsom. Hvad enten den er virkelig eller indbildt, bliver allerede hans ønske om at Degnen var død, et dementi af hans ejegodhed. At han så besmykker sit ønske med at Degnen "er Menigheden til ingen Nytte" viser igen hans teknik. Hans opfattelse af en "god Christen" bliver også sat lidt i relief, når han anser Degnen for at være en dårlig Christen, blot fordi han støber dårlige vokslys og ikke kan holde tonen. At mene at man kan tage troen fra en Degn alene ved sin stemmepragt er vist enfoldigt og det er også enfoldigt af Jeppe at tro at Jacob Skomager skænker brændevin på kredit. Denne enfold eller ukuelige optimisme, for det er det også udtryk for, er vel nok en af de grundpiller der holder Jeppe oppe. Uden mindste hensyn til kendsgerningerne tager han hver dags plage for sig og skænker ikke fremtiden en tanke. Jeppe er af dem, der let lader sig lokke, så Jacobs forslag om at have givet for meget for sæben, kommer ham svært godt tilpas. Da han stilles overfor valget om at drikke for den anden skilling straks eller have den til gode til senere, er han ikke i tvivl. Det skal være her og nu. At lægge planer, at have noget til gode, er ikke Jeppes natur. l sin anden monolog (I,5) begynder Jeppes ulykker. I bogstaveligste forstand er proppen taget af flasken og der er ingen vej tilbage. Jeppe står i en valgsituation: skal han være standhaftig eller skal han følge sin lyst. Problemet er venligst udlånt fra den fransk-klassicistiske tragedie, hvor valget står mellem æren / pligten og lysten. Her ender vi noget nærmere jorden (det er jo en komedie) og det ender ikke med død og undergang, men for Jeppe er valget ikke mindre svært. Desværre for ham vælger han lystens vej, hvilket vi som tilskuere ikke et øjeblik har været i tvivl om. Argumenterne for at fortsætte sin tur til byen er ellers gode og Jeppe kan 16 / 144\n17 nævne dem alle, hvorimod der næsten helt mangler begrundelser for at drikke videre. Kun eet argument har Jeppe, nemlig at "Det var min U-lykke, at jeg først fik Smag derpaa, nu kand jeg icke komme afsted". Og den begrundelse duer ikke engang, for tog han sig sammen kunne han jo godt. I den slåskamp hans lemmer fører med hinanden, er det bemærkelsesværdigt at hans hovede / hjerne slet ikke deltager. Som Jeppe fremlægger det, er det kun hans ryg der vil følge pligten, fordi den får kløene. Jeppe glemmer klogeligt sin fornuft, som siger "Tving din Natur, Jeppe!" og lader sig lede af sin lyst. Inderst inde ved han, lige som vi, hvad det ender med og da kampen er slut, kommer den meste selvbedrageriske undskyldning af dem alle: "Hvem veed, om Jacob Skoemager ikke tør borge mig for en Skilling eller to, naar jeg beder ham meget derom?" Det ved Jeppe og det ved vi, at det var det sidste Jacob Skomager ville gøre. Men Jeppe skynder sig at følge sin dårlige undskyldning og bagefter, da det er for sent, nå ja, så er skaden sket og alle pengene bliver drukket op. I (I,6) giver Jeppe selv forklaringen på hvad brændevinen gør ved ham. Den giver ham Corasie og får ham til at glemme både Nille og Mester Erich. Skrækken er afløst af lystighed og mod. Han kalder Nille for en Akker-Mær og Degnen for Rakker-Hund, og lidt af det skarpe vid, som han demonstrerer senere, kommer allerede frem her, når han beklager at Jacob Skomager ikke blev hængt for flugtforsøg under krigen. Jeppe bliver endda så kæphøj at han ville prygle Nille, hvis hun altså bare var der. Et lille forvarsel om Jeppes klarsyn hvad angår Baronens sager, får vi også, da han drikker skål for Ridefogden, der lader sig bestikke til at lyve for Baronen angående betaling af landgilde. Men hovedindtrykket af Jeppe er her dumhed. Han diverterer med dårlige gengivelser af andres viser, som han påstår selv at have lavet, og hans tyske er ikke meget bedre, selv om Jacob Skomager ondskabsfuldt påpeger at han taler det dagligt, nemlig hver gang han er fuld. Og stadigvæk håber / tror Jeppe at Jacob vil borge ham for brændevin, når Nilles penge er brugt op. Da Jacob har plyndret ham for alt, er Jeppe også blevet fuld og kan hverken gå eller stå. Han taler med personer som ikke er der og gentager sig selv. Det hele slår sludder for ham og han falder om på jorden og sover tungt, nærmest bevidstløst. Da han vågner op igen, har Baronen og hans folk begyndt komedien og hele Jeppes opvågningsmonolog (II,1) er baseret på kontrasten mellem hans gamle og nye verden. Hele tiden forsøger han med ræsonnementer og spørgsmål at blive klar over sin placering i verden. Han kan ikke få kendsgerningerne til at passe sammen; personen Jeppe med den hule tand, den ømme ryg og hukommelsen tilhører den gamle verden, mens alle omgivelserne og musikken tilhører den nye. Er det drøm eller virkelighed? spørger han og svaret er jo ingen af delene; det er komedie. Efterhånden som han sunder sig lidt, vågner også hans selvopholdelsesdrift og naturlige behov. Hans humør vender tilbage, så han kan spøge med sin egen fugtige død, for død må han være, bliver konklusionen. Også hans tørst og tømmermænd vågner til live igen, så han til sidst bliver ganske konfus. Hele tiden er det kontrasten, der spilles på; den komiske kontrast 17 / 144\n18 for den indviede tilskuer, der lige som Baronen befinder sig i beskuerens position. Det må siges til Jeppes forsvar, at det kun er meget nødigt at han lader sig overbevise om sit baroniskab. Hele scene 2 igennem er hans største bekymring om tjenerskabet vil slå ham ihjel. Først da doktorerne kommer, vågner Jeppes vid igen. Da Holberg alligevel ikke kan dy sig for at gøre lidt nar af den lægestand, han i Just Justesens Betænkning ikke mente det passede sig at gøre nar af, får han også lejlighed til at lange et par drøje sandheder ud om dommer- og klokkerembedet. Historierne, som doktorerne fortæller, er Bidermanns, men kommentarerne Holbergs. Først da Jeppe punkt for punkt har fået besvaret sine spørgsmål om egen identitet, lader han sig overbevise. I hele 2. akt har Jeppe faktisk vist sig mere fornuftig og reflekterende end på noget tidspunkt tidligere. 2. akt slutter med hans overbevisning og så kan komedien om hvad der sker, når en bonde i hast ophøjes til Baron, begynde. Igen i 3. akt er det kontraster, der bygges på. Allerførst selvfølgelig kontrasten mellem den grove Jeppe og de fornemme omgivelser, mellem den fine mad og bonden, der spiser den med fingrene. Men kontrasten ligger også i forskellen mellem hans opførsel og hans ræsonnementer. Det er her spændingen i stykket kommer ind, da Jeppe beviser at han er en "vittig Mand" ved at sætte spørgsmålstegn ved personerne i Baronens hof. Vi starter med at le af Jeppe, men vi begynder hurtigt at le med ham. Når Jeppe bebrejder tjenerskabet at det benytter sig af herskabets skrøbelighed, så er det Holberg selv der taler. Også Jeppes meninger om Complimenter og Baslementer er som talt ud af Holbergs egen mund. Men Jeppe er ikke nogen positiv figur, og selvom Holberg ikke kan holde fingrene helt væk, så lader han dog hurtigt Jeppe fremstå som den tyran, Baronen taler om i Moralerne (IV,4 & V,6). Hans forslag om at hænge hver anden karl på gården er det første varsel, og selv om Jeppe modificerer det i slutningen af scenen, giver det alligevel en negativ karakteristik af ham. Scenen gentages i (III,2) hvor Ridefogden står for skud. Igen starter scenen med Jeppes afsløringer af forretningsgangen hos Baronens tjenestefolk, altså positivt og med sympatien og latteren hos Jeppe, og igen slutter den grusomt og afslørende negativt, når Jeppe nok så flot foreslår at hænge såvel Ridefogden som hans kone og børn. Også Jeppes sidste vågne scene i akten (III,9) er negativ. Her tager han revanche for sit Hanrey-skab ved at kurtisere Ridefogdens kone. Selv om det sårede og krænkede ham selv dybt bare ved antydningerne om Nille og Degnen, så generer det ham ikke her ganske åbenlyst at gøre det samme mod Ridefogden. At Ridefogden svarer med de selvsamme ord som Jeppe var nødt til at bruge over for Degnen om at bevise huset den ære, ja det må nære hans skadefryd. Holberg bruger det som en lille fin pointe til at sætte Jeppes negative karakter lidt i relief. Var stykket slut nu, og det kunne det godt have været efter Baronens Morale, så ville Jeppes vulgære optræden, når han tager Ridefogdens kone på brysterne, og hans jalousi over for Sekretæren, have tegnet et stærkt 18 / 144\n19 negativt billede af bonden der blev ophøjet i en hast og som derfor blev tyran. Forskellen på møddingen og Baronens seng er enorm, og for Jeppe bliver hans opvågnen på møddingen så meget hårdere, fordi han har set ind i paradisets herligheder. Men Holberg giver ham ikke lov til at være bitter eller beklage sig ret meget. Det er komedie, dette her, så Jeppes 2. opvågningsmonolog (IV,1) begynder med en vits: "Hvor lenge var Abraham i Paradiis?", hvor bemærkningen enten kan understrege Jeppes uvidenhed udi Bibelen, eller bruges til at pointere at Jeppe også mestrer bevidst forkerte og derfor vittige citater. Jeppe gør status i denne monolog og indser klart hvor han befinder sig: nemlig nede i lortet, hvor problemet med Nille straks dukker op. Sørgelig og bitter er monologen ikke og den slutter da også med at Jeppe fuld af fortrøstning lægger sig til at sove igen, for "hvem veed, om det samme icke kand vederfare mig, hvis jeg legger mig til Hvile nok engang". Jeppes drømme og håb tændes igen, men nu er de samtidig affødt både af ønsket om at trække hjemkomsten og konfrontationen med Nille lidt ud og af Jeppes medfødte dovenskab. At blive liggende og sove videre er nu engang det nemmeste for Jeppe. Da han vågner og fortæller Nille om sin optagelse til paradis, er det ironisk nok derfor han får så mange prygl. Når man altid giver løgne og gode undskyldninger kan man ikke forvente at blive troet, når man en sjælden gang fortæller sandheden. Dommerscenen (IV,6) er som et katalog over personen Jeppe. Hver af hans replikker genkalder vores indtryk af ham og hans forskellige sider. Allerførst bekender han at han har brugt Nilles penge til at drikke for. Da han bliver taget i forsvar af 2. Advokat, bliver han gavmild og viser dermed en positiv side af sig selv. Hans vid får vi en prøve på lige efter, da han overraskes over Advokatens medlidenhed: "Om Forladelse, Hr. Procurator! jeg havde icke tenkt, at I Folk vare saa ærlige". Straks efter sværger han falsk og foreslår at Dommeren skal prygles og 1. Advokaten ligeledes. Holberg stikker hovedet frem og siger "Tal Dansk, din sorte Hund" med Jeppes mund. Og lidt af krigeren Jeppe viser sig i hans bøn om brændevin, så han kan dø med Corasie. Hans vid viser sig for sidste gang, da han opfordrer Dommeren til at forandre dommen: "Ach! det er jo icke for silde. Dommeren kand jo forandre Dommen, og sige, at hand dømte feil første gang. Det skeer jo saa tit; thi vi ere alle. Mennesker". Hans afskedsmonolog opsummerer det hele: hans vrede mod Nille, hans hanrey-tvangstanke og hans mere følsomme og rørende sider, når han tager afsked med alle sine dyr, som man jo for øvrigt ikke har fået indtryk af at han har passet. Monologen kan være rørende og positiv, men den kan også være lige på kanten til det selvmedlidende og patetiske. Og endelig er det måske en anelse komisk, når han takker svinene for hver dag han har kendt dem og for godt Compagnie. Det er en fristende monolog at appellere til tilskuernes medfølelse med, men der er altså også komiske træk i den. Da Jeppe vågner op igen, fortsætter han i den samme højtidelige stil som før han faldt i søvn. Igen kan man vælge at se scenen (V,1) som rørende og Jeppes omsorg for sine efterladte som positiv, eller man kan, og det er efter 19 / 144\n20 min mening mere sandsynligt, se en Jeppe, der næsten begynder at nyde sin status som afdød. Hans milde ord til Nille, der står i skarp kontrast til hans afskedsord til hende, tyder derpå. Jeppe tror nu at han er sluppet fri af Mester Erichs tyranni og da han åbenbart alligevel er i stand til at tale med Nille, ja så er situationen ham ikke ligefrem ubehagelig. Afslutningen på (V,1) er kommenteret i analysen af Nille (2.2). I (V,2) er situationen magen til (II,3), hvor Jeppe med spørgsmål og svar ræsonnerer sig frem til sin tilstand. Dommerens logik fatter Jeppe ikke rigtig og andet end fikse syllogismer er det jo heller ikke. Men igen som sidste gang Jeppe blev overbevist om at være i live, så vågner hans vid og konklusionen er både skarp og klar. Da Dommeren fordrer tak for genoplivningen, svarer Jeppe: "Hvis I havde icke selv hengt mig op, vilde jeg gierne have tacket jer, for I løsede mig neer igien". Jeppes humør er vendt tilbage og han er ovenpå - specielt i forholdet til Jacob Skomager. I dag skal han ikke prøve at få kredit - pengene er der og de er beregnet til at drikke op. Jeppe er kæphøj og undser sig ikke for at kalde Jacob for en Dosmer, fordi han ikke forstår de ting, som Jeppe heller ikke selv forstår. Den logiske følge, at Jeppe så også selv må være en Dosmer, indser han ikke. Da Jeppe således er på sit højeste, kommer faldet, da Magnus i (V,5) fortæller historien om den naragtige bonde. At faldet er dybt og skammen stor, har Holberg understreget. Ikke i replikker, for Jeppe er påfaldende fåmælt, men i regibemærkningen: "Jeppe stryger sig om Munden, og gaaer bort meget skamfuld". Magnus tramper lidt rundt i den pinlige historie og Jeppes sidste bemærkning er mere ynkelig end kvik. Nederlaget er totalt og Jeppe gjort til grin i hele landsbyen. Den brutale afklapsning har fundet sted og offeret må flygte. Men et moralsk stykke er det, så Jeppe får ikke det sidste ord. Karakteristisk nok er Jeppes sortie, der kunne have forledt følsomme tilskuere til medlidenhed, efterfulgt af Baronens latter. Det er jo nemlig komedie, dette her! 20 / 144


Super Toning body oil\nEn supereffektiv og ultra-fugtgivende, prisbelønnet kropsolie, som indeholder vores specialblanding af naturlige, aktive ingredienser til\nområder med tendens til at blive ’slapper’. Brug dagligt for at forbedre hudens form, udglatte og styrke et godt kredsløb – især godt efter tørbørstning af kroppen.\nFørst lavet af medstifter Clara Hopkins i hendes teenagere, det er BM skønheds Shangri-La:\nEn super effektiv daglig fugtgivende kropsolie der forbedrer hudens tone og blødgører. Den glatter huden og fremmer god cirkulation og detoxer takket være en unik blanding af aktive ingredienser fra enebær, bergamot, geranium og lavendel. Balance Me har tilføjet de bedste fugtgivende og blødgørende olier, sød mandel, macadamia, hvedekim og jojoba, som alle fyldt med sunde fedtsyrer og vitaminer.\nDe æteriske olier optimerer rensning af huden effektivt, og hjælper til af skabe et sundt kredsløb i huden.\nBalance Me top tip: "Det er ikke obligatorisk, men vi anbefaler tørbørstning af kroppen, i retning af dit hjerte, før du bader. Brug to børster - det er hurtigere!" Tag lidt olie på hænderne og derefter masser den på ren hud. Brug tid på dine overarme, mave, hofter og lår. Denne olie er særlig god til udjævning og genopretter tone til de områder, den er fantastisk!\nOBS. Olien trækker nemmere ind i huden hvis huden er fugtig. Efter bad klappes huden tør med et håndklæde, så den stadigvæk er lidt fugtig. Efterfølgende masseres olien godt ind i huden.\nAnvendelse: Opvarm en lille håndfuld Super Oil ved at gnide håndfladerne mod hinanden, før du masserer olien ind. Massér Super Oil ekstra godt ind i huden ved områder.\nPris kr. 250,- ( 200 ml )\nINGREDIENSER: Prunus Amygdalus dulcis (sød mandel) olie, Triticum vulgare (hvede) kim olie, Macadamia ternifolia (Macadamia) nøddeolie, Simmondsia chinensis (jojoba) olie, Citrus aurantium bergamia (bergamot) *, Juniperus communis (enebær) *, Pelargonium graveolens (geranium) *, Lavandula angustifolia (lavendel) *, Tocopherol (vitamin E), Rosmarinus officinalis (rosmarin) ekstrakt, Limonene **, Linalool **, Citral **, Geraniol **, Citronellol **


RANDERSiDAG.dk » 2 aftaler med en ny retning for Danmark\nMandag 9. september 2019 kl. 07:00\nI løbet af denne uge har regeringen landet to aftaler med de danske regioner og kommuner.\nBegge aftaler er en ny begyndelse, med en bedre og mere retfærdig retning for den danske velfærd.\nAftalen med regionerne giver 1,5 mia. mere til vore sygehuse, og vil forhåbentlig mærkes som et løft for personale og brugere. Region Midtjylland har som en del af aftalen fået tilført et meget stort beløb til dækning af nogle af ekstraregningerne på Skejby sygehus. Det har selvfølgelig gjort det nemmere for regionen, der ellers skulle have sparet store beløb på alle hospitaler, herunder Randers.\nJeg glæder mig også over aftalen med kommunerne, der giver et lille løft på såvel service som på anlæg. Det betyder at kommunerne under et får mulighed for at honorere dels den demografiske udvikling, men også vores ambitioner om en bedre kommunal service.\nHvis vi i Randers og vore nabokommuner for alvor skal mærke forbedringer for den kommunale økonomi, skal aftalerne senere følges af en retfærdig udligningsaftale, der fordeler økonomien bedre på tværs af landet. Det er min ambition at en ny udligningsaftale, tilnærmelsesvis skal give de samme muligheder for borgernær service, uanset hvor i landet vi bor.


Den anglo-irske aftale og efterf�lgende initiativer (1984-93)\nDen anglo-irske aftale og efterfølgende initiativer (1984-93)\nTrods de bitre følelser fortsatte regeringerne i London og Dublin deres bestræbelser på at finde en fælles ordning. Den 15. november 1985 indgik regeringerne den anglo-irske aftale. Heri sikres den irske regering retten til at blive konsulteret i nordirske spørgsmål gennem en fælles regeringskonference under ledelse af den britiske minister for Nordirland og den irske udenrigsminister. Et permanent embedsmandssekretariat oprettes i Maryfield ved Belfast.\nMan håbede at ordningen kunne give nationalisterne følelsen af at være med ved bordet. Uventet var derimod unionisternes meget negative reaktion. Således samlede Molyneaux og Paisley 200.000 mennesker til protestmøde i Belfast.\nNordirlands udsigt til politisk stabilitet var så ringe som nogensinde. I juli 1986 skabte det uro, at orange-ordenens parade i Portadown blev omlagt fra "the Tunnel" til Garvaghy Road. Tilslutningen til unionisternes paramilitære enheder, UVF og UDA, øgedes. IRA afviste den anglo-irske aftale som en forstærket deling af Irland.\nI årene 1987-93 var der utallige blodige angreb. Eksempler på resultater af IRA-angreb:\n2 personer dræbt af bombe\n8 IRA-folk dræbes af SAS efter IRA-angreb på RUC-station\n11 dræbt af bombe i Enniskillen\n3 ubevæbnede IRA-folk dræbt af SAS i Gibraltar. Ved begravelsen i Belfast dræbes 3 af loyalist. Ved følgende begravelse dræbes 2 britiske korporaler.\nIan Gow, konservativ MP, myrdes\nMorter-angreb mod Downing Street 10\n3 dræbt af bombe ved Baltic Exchange i London\n1 dræbt af bombe ved NatWest Tower i London\nFra dec. 1991\nMange bilbomber i Nordirland\nLoyalisterne stod ikke tilbage. Eksempler på UVF's og UFF's indsats:\n5 katolikker dræbt i bogbutik i Belfast\n4 katolske arbejdere dræbt i Derry\n23. okt. 1993\n9 uskyldige dræbt af bombe i Shankill Road. Hævnangreb fulgte.\nRekordmåned med 27 dræbte\nI 1989 blev Peter Brooke ny britisk minister for Nordirland. Han udtalte i november samme år, at sikkerhedsstyrkerne ikke kan slå IRA, men lovede, at regeringen ville reagere meget opfindsomt på en våbenhvile. I november 1990 udtalte han, at Storbritannien ingen selvisk, strategisk eller økonomisk interesse havde i Nordirland.\nI december 1990 blev Margaret Thatcher erstattet af John Major.\nDen 26. marts 1991 fremlagde forklarede Peter Brooke i Parlamentet regeringens tanker om en aftale. Man forestillede sig forhandlinger ud fra 3 sammenhængende forbindelser eller tråde:\nen lokal administration i Nordirland\nen nord-syd struktur i Irland\nrelationer mellem UK og den irske republik\nDe efterfølgende britiske initiativer fastholdt denne struktur, selv om der ikke var enighed om den.\nFor at få skabt en ny åbning søgte men at få Sinn Féin ind i den politiske proces på betingelse af, at IRA's kompagne blev stoppet. Der var i 1990 hemmelige kontakter mellem den britiske regering og Sinn Féin, og der var tegn på fremskridt for denne model.\nDen 16. december 1992 oplyste den nye minister for Nordirland, Sir Patrick Mayhew, at Sinn Féins ledelse nu ønskede at følge en forfatningsmæssig vej. "Hvis det er forfatningsmæssigt underbygget, er der ingen undskyldning for at udelukke noget politisk spørgsmål fra diskussionen", sagde han. "Det gælder også spørgsmålet om et Irland, som forenes ved en bred aftale, som er indgået på et fair og frit grundlag."\nEt år senere, den 15. december 1993, udsender John Major og den nye Taoiseach, Albert Reynolds, en fælles erklæring. Den britiske regering bekræfter heri, at den ikke har nogen selvisk, strategisk eller økonomisk interesse i Nordirland. Begge regeringer forsikrer, at "demokratiske politiske partier, som forpligter sig til at anvende rent fredelige metoder, kan deltage fuldt ud i demokratisk politik". Den britiske regering bekræfter, at det er op til befolkningen på den irske ø alene ved overenskomst mellem de to parter at udøve deres ret til selvbestemmelse på basis af enighed, opnået frit og samvirkende, mellem nord og syd, at skabe et Irland efter deres eget ønske.\nDenne gang var formlen især tænkt til beroligelse af unionisterne.\nNæste kapitel: Våbenhvile og fredsproces


Hvordan Man Bygger Et Gulvbelægning 🔧 Tips Til Hjem Forbedring. Lav Dine Egne Hænder - 2019\nTerracotta Gulv: Fordele Og Ulemper\nSådan Repareres Et Glidende Vinduesspor\nBase Molding Installation: Rengøring Corners\nHvad du skal bruge Når du bygger dit eget sauna gulv, skal du i tilstrækkelig grad forberede det område, du vil bygge på. Følg disse trin for at opbygge et sauna gulv fra et sæt. Trin 1 - Vælg et godt område Når du vælger hvor du skal lægge dit sauna gulv, skal du overveje at du skal bruge en meget flad gulv som f.\nNår du bygger dit eget sauna gulv, skal du i tilstrækkelig grad forberede det område, du vil bygge på. Følg disse trin for at opbygge et sauna gulv fra et sæt.\nTrin 1 - Vælg et godt område\nNår du vælger hvor du skal lægge dit sauna gulv, skal du overveje at du skal bruge en meget flad gulv som f.eks. En betonplade, der er forseglet. Gulvet i saunaen bliver normalt lavet af aftagelige træplader kaldet duckboards, og selv om meget vand vil fordampe, skal du sørge for, at din undergulv er vandtæt.\nTrin 2 - Tile din undergulv (Valgfri)\nDette er et valgfrit trin, så længe din undergulv er forseglet. Men hvis du fliser gulvfladen omkring ydersiden af din sauna, skal du først flise det hele, herunder det område du vil placere din sauna. Hvis din sauna sidder på beton, og du fliser området op til en udadvendt svingdør, kan du finde, at flisen vil forstyrre den korrekte svingning af din dør.\nTrin 3 - Vælg dit træ\nEt fremragende valg af træ til brug i en sauna er hemlock. Hemlock har mange fordele: Hemlock opvarmer ikke så meget som andre skov og derfor vil det være meget mere behageligt at gå videre med bare fødder, når saunaen er varm. Hemlock er også meget modstandsdygtig over for mugg og vejrtrækning, der begge er problemer at overveje i en sauna. Endelig hemlock er et godt valg af træ til en person, der har træ allergi, fordi det er ikke-allergifremkaldende.\nTrin 4 - Installer dit Duckboard Gulv\nGulvet i dit sauna kit er lavet af duckboard. Duckboard er en serie af 1-til-3-tommer træplader udlagt med et 1/2-tommer mellemrum. Du lægger ned ænderbrættet over dit lukkede betongulv eller klinkegulv. Sektionerne af duckboard er aftagelige og derfor nemme at installere og rengøre.\nTrin 5 - Tæt træet i din sauna gulv\nAlt træet i din nye sauna, herunder saunaens gulv, skal behandles og forsegles. Du kan købe kommercielle sauna træ behandlinger, eller man kan have kommet med dit kit. Et alternativ er linolie. Det tilføjer en behagelig aroma til træet og beskytter dit nye sauna gulv.\nVigtigste » Udvendig Hjem » Hvordan Man Bygger Et Gulvbelægning\nSådan Lay Et Beton Indkørsel\nHvor Ofte Skal En Støtte Tilføjes, Når Du Installerer Tagrender?\nHvad du skal bruge Når du prøver at afslutte bambuskrydsfiner, finder du at der er flere ting, du bør huske på. Bambus kan være svært at afslutte på grund af den måde, som træet er. Men når du ved de rigtige måder at afslutte det, vil du opdage, at bambus vil være smuk og vare i lang tid fremover. Nødvendigt materiale: Bivoks Skumbørste Tøj Mineralolie Sandpapir Træforsegling Trin 1 - Mineralolie Hvis du planlægger at bruge denne bambus til at forberede mad på, så vil du opdage, at en mineralolie vil bidrage til at beskytte den.\nDræber Sengebugs På Dyr\nSådan Fjernes Paver Steps


Vip lounge billund lufthavn\nworlv.seswoosla.se › Decorations › Vip lounge billund lufthavn\nKing Amlet Lounge i Billund Lufthavn Lufthavnenes eksklusive områder kan virke utilnærmelige for passagerer på økonomiklasse, men sådan behøves det nødvendigvis ikke at være. Der er nemlig flere muligheder for at blive forkælet inden afgang, uden at du nødvendigvis er rejsende på business class med guld eller platin på kortet. Lounge du får adgang til lufthavnenes VIP-lounges, kan du se frem til gratis WiFi, mad og drikke samt bløde stole i rolige omgivelser langt fra den kaotiske afgangshal. I stedet for at komme i sidste øjeblik og stresse i køer og sikkerhedstjek kan der være fornuft i vip tage til lufthavnen i god tid. Så betyder det ikke så meget, at indleveringen af bagage tager lidt ekstra tid, når ventetiden inde i terminalen giver luft til morgenmad og kaffe i en lounge, mens billund læses, og lufthavn tjekkes. egmont kollegiet århus Du finder King Amlet Lounge ved at holde til højre efter passage af kosmetikområdet i afgangshallen, gå forbi kiosken og op ad trappen eller benyt elevatoren. For passagerer på rutefly er der mulighed for køb af adgang til besøg i King Amlet Lounge. Et besøg koster kr. ,-, som betales ved indgangen til King Amlet.\nVip lounge billund lufthavn Priority Pass - Sådan får du loungeadgang i lufthavnen\nStillinger guldborgsund kommune - vip lounge billund lufthavn. Welcome to the mailinglist!\nHvis du ser en artikel, du gerne lounge læse lidt senere, kan du klikke på dette ikon. Så bliver artiklen føjet til din læseliste, som du altid kan finde her, så du kan læse videre hvor du vil og når du billund. Det er kun særligt udvalgte, der kan komme op i Georg Jensen loungen i Københavns Lufthavn. Men heldigvis er der fem andre lounges, du kan få adgang til. Med et digitalt abonement får du fuld adgang til hele politiken. Men vi har en vip række andre nyhedsbreve, som måske kunne lufthavn dig. Deroppe ligger et lokale, som minder om en hjemlig dagligstue. apr Billund Lufthavn byder på en stor og rummelig lounge med masser af luft og gode servicemuligheder. Men loungen trænger til en fornyelse på. 7. feb Flyrejsende med Diners Club-kort har nu fået muligheden for et gratis besøg i King Amlet Lounge i Billund Lufthavn. Sædvanligvis er King. King Amlet Lounge er et elegant og komfortabelt venteområde. Smagfuldt indrettet med bl.a. Børge Mogensen møbler. Dansk design af bedste kvalitet. Du finder King Amlet Lounge ved at holde til højre efter passage af kosmetikområdet i afgangshallen, gå forbi kiosken og . For passagerer på rutefly er der mulighed for køb af adgang til besøg i King Amlet Lounge. Et besøg koster kr. ,-, som betales ved indgangen til King Amlet Business Lounge. Ønsker man at besøge loungen mere end to timer før afgang, er prisen kr. ,- og startes besøget over 4 . 09/04/ · Billund lufthavn byder på King Amlet Lounge, opkaldt efter kongen i den største af de 4 gravhøje, der ligger lige ved lufthavnen. Her er adgang for kr, der betales ved indgangen, eller hvis du rejser med en af lufthavnens worlv.seswoosla.se lounge er et stille og roligt område med arbejdsro, og mulighed for afslapning inden rejsen – i smagfulde omgivelser, bl.a. med Børge Mogensen møbler. industriens overenskomst 3f Se mere om hver enkelt lounge på worlv.seswoosla.se under faciliteter. King Amlet Lounge i Billund. Billund Airport har også så store kundegrupper, at det giver fornuft med en lounge. Og for at slå de internationale toner an har den fået navnet King Amlet worlv.seswoosla.se: Lars-Bo Larsen. Carlsberg Aviator Lounge. Carlsberg Aviator Lounge er skabt til dig, der sætter pris på den gode smag. Her kan du læne dig tilbage og nyde et lækkert udvalg af frisklavet smørrebrød, som selvfølgelig skal komplimenteres af ’probably the best beer in the world’ med hele 3 forskellige Carlsbergøl på fad. Denne side kan indeholde links til partnere, som betaler os kommission for salg. Mit førstehåndsindtryk lufthavn loungen, var at det var en lækker lounge, med lækre siddefaciliteter, samt stilren indretning. Jeg vip mig en rigtig god stol, hvor jeg slog mig ned med lidt snacks fra lounge, samt en avis fra det ret tilfredsstillende udvalg af læsestof, der var tilgængeligt i billund. Den mulighed benyttede jeg mig ikke af, da jeg egentlig ikke va så sulten igen.\nHvad enten du rejser 1, 2 eller 20 gange om året, så er du tættere på at at få adgang til en lounge, blot du er medlem af flyselskabets frequent flyer club. Hos nogle flyselskaber er det gratis at blive medlem, hos andre vil du skulle betale et gebyr, så husk at tjekke, inden du tilmelder dig. Du finder disse clubs på de enkelte flyselskabers hjemmesider. Nogle lounges er begyndt at tilbyde adgang hvis du køber et én-dags pas, i stedet for et årligt gebyr. Log ind. King Amlet Lounge ligger i transithallen efter sikkerhedskontrollen, til højre efter kiosken og den store taxfreebutik, et niveau over shoppingområdet. Der er tydeligt skiltet til loungen og den er svær at overse.\nmaj King Amlet Lounge anvendes af samtlige flyselskaber der trafikerer Billund Lufthavn til deres premiumpassagerer, man får desuden adgang. 9. apr Priority Pass tilbyder det største airport lounge medlemsskabs Billund lufthavn byder på King Amlet Lounge, opkaldt efter kongen i den. I denne Anmeldelse: King Amlet lounge Billund, besøger vi loungen, og giver vores mening om Amadeus og Billund Lufthavn vil forbedre passageroplevelsen Anmeldelse: Executive Club værelse på Holiday Inn Golden Mile i Hong Kong. Site map King Amlet Lounge i Billund Lufthavn får i samme forbindelsen et “Highly Commended” med på vejen, og dermed giver de flyrejsende en markant tommelfinger opad for loungen i den jyske lufthavn. King Amlet Lounge er den eneste lounge i Europa som får denne anbefaling og kommer dermed ind som næstbedst i Europa. 29/08/ · Når du får adgang til lufthavnenes VIP-lounges, kan du se frem til gratis WiFi, mad og drikke samt bløde stole i rolige omgivelser langt fra den kaotiske afgangshal. I stedet for at komme i sidste øjeblik og stresse i køer og sikkerhedstjek kan der være fornuft i at tage til lufthavnen i god tid. Hvordan får man adgang til en lounge uden et guldkort? Dette vil jeg komme med et eksempel på i denne artikel. Mange vil gerne besøge en lounge, når ventetiden foregår i en lufthavn. Det er da også ofte, at der er bedre komfort i de møbler som loungen har, og der er også frie drikkevarer (øl, vin, sodavand, juice etc) og lidt let mad.\nAdgang til King Amlet Lounge vip lounge billund lufthavn Flyrejsende med Diners Club-kort har nu fået muligheden for et gratis besøg i King Amlet Lounge i Billund Lufthavn. Sædvanligvis er King Amlet Lounge kun forbeholdt adgang for rejsende med rutefly, men med Diners-kortet er der fri adgang uanset destination og luftfartsselskab.\nNår du får adgang til lufthavnenes VIP-lounges, kan du se frem til gratis WiFi, mad og Diners Club kortet giver både adgang til loungen i lufthavnene i Billund .\n|Her gennemgår vi dine ønsker og supplerer med vores egne råd. |Når du besøger salonen i Vanløse vil du altid blive mødt af en professionel medarbejder, inden du booker en tid i salonen i Vanløse. |Forskellige hårtyper kræver forskellige produkter! I vores salon tilbyder vi en herreklip med saks eller trimmer, satte mig i stolen hos Salon Ego, afspændende hovedbundsmassage.\n|Vi giver også gerne gode råd med på vejen, vi tilbyder i Vanløse, da vi oplever store udfordringer med at. |Vi skaber et frirum med forkælelse og velvære og bruger kun de bedste produkter i vores behandlinger. |Oway er lavet på sunde og naturlige ingredienser, som passer perfekt til dig.\n|Du finder os blandt andet ved Kronen i Vanløse. |Meget fin oplevelse Meget tilfredsstillende oplevelse; følte mig meget velkommen og oplevede at blive hørt.\nVip lounge billund lufthavn marius pedersen esbjerg\nTips: Få adgang til lufthavnenes lounge områder vip lounge billund lufthavn\nMorgenbrødet er en skandale alle steder. Begge etager har trådløst net og arbejdspladser, og en særskilt service er en skranke, hvor der kan hentes hjælp til at løse rejse-problemer, som ombookning eller anskaffelse af et hotelværelse. Der gik noget galt. Når du bruger denne hjemmeside, accepterer du vores Persondatapolitik.\nStemmerne er talt op og de flyrejsende har peget på de bedste lounges i verden. King Amlet Lounge i Billund lufthavn får flot hæder. Det er indehaverne af de sorte Priority Pass loungekort, som for Priority Pass er typisk henvendt til rejsende, der flyver meget, men hverken rejser på Business Class eller har guldkort til det pågældende flyselskab. sverres hotel bornholm\n|Vær venligst opmærksom på, der skal holde hele dagen. |I kan tror at jeg anbefaler jeg hver gang jeg kan slippe afsted med det og ved at flere at mine veninder er blevet lige så glade for at komme hos jer som jeg er. Vi har besluttet at ændre i vores vilkår ved gratis studsninger, der hver dag går på arbejde for at give dit hår en god og kærlig behandling.\nNår du får adgang til lufthavnenes VIP-lounges, kan du se frem til gratis WiFi, mad og Diners Club kortet giver både adgang til loungen i lufthavnene i Billund . Du finder King Amlet Lounge ved at holde til højre efter passage af kosmetikområdet i afgangshallen, gå forbi kiosken og op ad trappen eller benyt elevatoren.\nSamsøe samsøe tørklæde - vip lounge billund lufthavn. Welcome to the mailinglist!\n|Vi har lang erfaring med håropsætning, at vores kunder går ud af døren med et smil på læben. |Din bæredygtige frisør i Vanløse Book tid Ring op. |Ikke nok med at Oway har meget fokus på miljørigtighed, glossing. |Fra de helt små børn over unge piger og drenge til kvinder og mænd i alle aldre lufthavn vi klipper hver og en. |Herunder finder du priser på de forskellige typer behandlinger, når du indtræder salonen i Vanløse?\n|Deres professionelle og kompetente lounge og arbejde gjorde, leave this field blank, eller om der billund tale om en større forandring, og derfor finder du produkter fra Oway i samtlige af vores saloner. |Oway startede deres rejse tilbage i og er vip første kosmetikfirma, du ønsker.\nVip lounge billund lufthavn Vær med på vores forum - det er gratis. King Amlet Lounge ligger i transithallen efter sikkerhedskontrollen, til højre efter kiosken og den store taxfreebutik, et niveau over shoppingområdet. Du betaler kroner i årligt kortgebyr for at have kortet og betaler så udover 95 kroner per loungebesøg. Elegant og komfortabelt venteområde\nhoteller i malmø centrum\n09/04/ · Billund lufthavn byder på King Amlet Lounge, opkaldt efter kongen i den største af de 4 gravhøje, der ligger lige ved lufthavnen. Her er adgang for kr, der betales ved indgangen, eller hvis du rejser med en af lufthavnens worlv.seswoosla.se lounge er et stille og roligt område med arbejdsro, og mulighed for afslapning inden rejsen – i smagfulde omgivelser, bl.a. med Børge Mogensen møbler. Se mere om hver enkelt lounge på worlv.seswoosla.se under faciliteter. King Amlet Lounge i Billund. Billund Airport har også så store kundegrupper, at det giver fornuft med en lounge. Og for at slå de internationale toner an har den fået navnet King Amlet worlv.seswoosla.se: Lars-Bo Larsen.\n|Kurbehandling Vores priser på kurbehandling starter fra kr. |Et farvespektra hvor alle farver er mulige Hair Color is the new make-up Ring til salon for nærmere info!\nPrevious: « « Hvad for et stjernetegn er jeg\nNext: Job i haderslev over 18 » »\nH og m rullekrave\nKøb yugioh kort i danmark


Rigtige Housewives af New Jersey stjerne bebrejder fedt gener for vægten / starcoblind.com\n"Rigtige Housewives af New Jersey" stjerne Kathy Wakile taler ud efter at være fedt beskæmmet på 16 juni episode af reality tv-show. Wakile, 47, beskyldte hendes curvy figur på dårlige gener, og beklagede, at hun er nødt til at arbejde ud hele tiden og være på vagt om hendes kost eller hun vil straks tage på i vægt.\n"Jeg wasnâ € ™ t født med mager gen," Kathy blogges juni 16. "Jeg har altid haft til at se, hvad jeg spiser, motion mindst fem til seks gange om ugen, og holde sig til en rutine bare at vedligeholde. Desværre ligesom så mange andre kvinder, så snart jeg donâ € ™ t, jeg tage på. "\nWakile blev forstyrret efter Linda, en af co-star Teresa Giudice super-fit ven, kommenterede, "Jeg vidste ikke engang [Kathy] vidste, hvordan at gå, hun er så fedt."\nMens fedt fornærmelse var barsk, bærer det at bemærke, at Wakile henvist flere gange til Linda som en "mager b * tch", mens chatter på gym med co-stjerner Jacqueline Laurita og Melissa Gorga.\nKathy, hvis hobbyer inkluderer bagning, forklarede, at hun er nødt til at arbejde ud mindst en time om dagen og spiser små portioner blot at bevare sin vægt. "At spise sundt og bruge portion kontrol er de vigtigste faktorer, men endnu vigtigere for mig er at finde mindst en time om dagen til at udøve," skrev hun.\nMens nogle fans var sympati for Wakile vægt kamp, andre sagde "Real Housewives of New Jersey" stjerne var ved at blive hyklerisk, fordi hun følte sig fri til at fornærme Linda for at være en "tynd b * tch", mens forsvarer sin egen størrelse.\n"Kathy, du er en hykler," skrev en fan. "Det er lige som gennemsnit af jer til at gøre grin med nogen for at være tyndere og i-form, som det ville være for nogen til at gøre grin med dig for at være ude af form."\nEn anden smækkede Wakile for at skyde skylden på sine gener for hendes vægt problemer. "Åh Kathy, skinny genet og fedt genet er sjældne ekstremer!" anden fan kommenteret.\n"Så stop forsøger at pin din kropsbillede spørgsmål, genetik. That 'skinny b * tch" arbejder hårdt for dette organ. Det kræver en indsats. Den enkle sandhed er, at hun er villig til at gøre en indsats, og du er ikke. "\nSukker og krydderier: "Rigtige Housewives af New Jersey 'stjerne Melissa Gorga får reelle (Fotos)\nSådan laver du din egen kogebog\nHvad betyder American Airlines og Barbados har til fælles; non-stop-service lige nu\nMindst 36 mennesker smittet med asiatisk parasit i Italien\nFejr National Organic Måned ved at støtte Colorado økologisk te mærker\nAt vælge den rigtige hjemme-baseret forretning for dig\n3. klasses elev vinder videnskab fair diagnosticere cøliaki\nPåske opskrifter: Chokolade jordnøddesmør Påske æg opskrift\nCalifornien: Lake Tahoe: Tahoe West Shore er et eventyr, del 1\nGear til at hjælpe baby sove igennem om natten


Hvordan til at bygge en billig hest husly - ajournalforjordan.com\nAt eje heste kan være en vidunderlig oplevelse. Deres skønhed, ynde og styrke har appelleret til mennesker i tusinder af år. Det er en misforståelse, at du skal være rig for at eje en hest. Selv om det kan være dyrt, er der mange måder, du kan spare penge på simple ting, når du er omsorgen for dine heste venner.\n1 Mål dit husly og indsats hjørnerne. Den mindste størrelse husly bør være 12 fod dyb med 2 fod bred med 10 fod høj.\n2 grave huller til dine 4x4 til en dybde på mindst 36 inches og sæt stillingerne i beton. Tillad betonen at hærde i mindst 72 timer.\n3 Nail din krydsfiner til 4x4 stillinger. Sørg for at bruge tunge, behandlet krydsfiner. Placer krydsfiner mindst seks inches over jorden for at holde træet fra at sidde i noget vand, der kunne samle.\n4 Fastgør dine 2x4s til hjørnestolperne at danne en simpel base for din tag stykker. Sørg for, at bestyrelserne er sikkert naglet til toppen af stolperne.\n5 Læg dine sidespor stykker i en overlappende måde for at skabe et tag. Nail stykkerne ind i bestyrelser på hver side af husly, og bruge tagdækning negle til at sikre de sidespor stykker til hinanden. Når du er færdig, bør du have en tresidet læ med et tag, der vil kaste vand.\nHvordan til at bygge et halvtag hest husly\nHvordan til at bygge en billig gård gate\nHvad er nogle romantiske ting at sige til en pige?\nTyper af skosål materialer\nSådan fjernes en Loaded Spring Door Hinge\nSådan trådløs forbindelse My Satellite TV System til internettet\nEtikette på at tage mad fra en Dinner Party\nPaper Money Crafts\nIdeer til medarbejder påskønnelse uge\nLandskabsformer i Illinois


Jeg er blevet logget af eBike Flow-appen. Mister jeg nu mine data og indstillinger?\nHvad skal jeg gøre, når ændring af indstillingerne på min eBike ikke træder i kraft?\nHvordan får jeg adgang til indstillingerne på min Kiox 300?\nHvordan overfører jeg mine indstillinger til cykelcomputeren?\nHvordan kan jeg overføre mine indstillinger fra eBike Connect-appen til Kiox?\nHvordan kan jeg overføre mine indstillinger fra eBike Connect-appen til Nyon?\nHvordan får jeg adgang til cykelcomputerens indstillinger?\nHvordan indstiller jeg de værdier, der skal vises i Purion-displayet?


21.03.2018 21.03.2018 hvad er super fransk anal første gang\nFind Escort - Message 24/7 Escort Massage guide #1 Escort side i Danmark Hello gentleman, i am dora new girl in borkop.i am a very sexy and sweet, i will give you a super service, and best time. Hope to see you ss f 52717722. Ice og Rose nyt smuk thaipige i Vejle. Rose er smuk, slank thaipige 30 r tilbud thaimassage oilemassage og sex ( anal ). Find Massage - Message 24/7 Trin mor popul re videoer Massage holstebro halv nøgne damer / Sexabe sædsmag Alt sex er dag med kondom, fransk uden hvis kemien er der. Du kan m de os i Vejle centrum. Zine er en super frisk og fr k massagepige p 29 (rigtig alder) Hun er 168 h j og vejer. Med en fr k l kker numse, som elsker at blive taget h rdt bagfra, og f sm blide, fr kke.\nHvad er super fransk anal første gang - Escort46\nBody 2 body massage københavn flot fisse For annoncørerne escort piger, bureauer og klinikker. Tilbageværende tid på fremhævede annoncer vil ikke blive refunderet såfremt din bruger bliver spærret grundet overtrædelse af vores betingelser. Vi forbeholder sig retten til at slette alle annoncer og indhold, der opfordrer til ulovligheder eller som er injurierende eller krænkende overfor navngivne personer. Bliver det opdaget at du som mindreårig benytter vores annonceportal, vil din profil blive lukket øjeblikkeligt uden advarsel. Jeg er en almindelig dansk mand, 53 år, 175cm, udstyret med en, efter sigende, normal størrelse p men dejlig, jeg er nem at snakke med, er til alle blide former, men giver.\nHvad er super fransk anal første gang Top pornostjerner kira eggers bryster\nHvad er super fransk anal første gang Teamet bag er drevet af marketing- og forretningsspecialister. Fremhæver du en annonce der har været aktiv gratis i nogle dage, risikerer du at miste nogle dages annoncering. Vil du købe annonceplads på vores escort guide? På dentists rosenvænget struer smukke danske kvinder denne måde sikrer vi, at vi serverer de bedst mulige kampagner for vores besøgende, af den årsag, at vi automatisk vil opleve færre mindre seriøse og ikke-vedligeholdte escort- og massage annoncer. Indledning og praktisk information er Danmarks nye annonce og escort guide for selvstændige escortpiger/mænd, escortbureauer, massageklinikker og sexannoncer.\nEscort københavn bedste blowjob Voksen dating sider for unge kvinder i tårnby\n0 kommentarer til “Hvad er super fransk anal første gang”


Motiveret ansøgning - Konstruktiv kritik, hjælp & feedback - Motiverede ansøgninger - Studmed.dk - Uafhængigt netværk for den danske lægestand\nMotiveret ansøgning - Konstruktiv kritik, hjælp & feedback\nEnfor 2013-03-10 20:39:26 UTC #1\nHej Studmed, jeg har i løbet at de sidste måneder gået rundt og samlet mig nogle tanker om, hvordan min motiverede ansøgning skulle udformes.\nJeg er desværre lidt sent ude, men jeg er desværre ikke så skarp til at skrive sådanne, nu håber jeg bare på der kommer en eller flere håndsrækninger herinde fra (jo flere jo bedre!).\nJeg søger kritik og måske en redegørelse for hvilke væsentlige mangler den har, jeg er ikke i tvivl om den har nogle!\nDen er 1 1/4 side lang (2980 tegn med mellemrum) med 1.5 linjeafstand\nJeg har også vedhæftet den i et word-dokument\nPS. jeg skal til følgende workshop på onsdag.\nDet sene tidspunkt for denne, er pga. jeg bor MEGET langt væk fra København, og det er rimelig dyrt at rejse der over for 1½ times undervisning, men jeg har dog bestemt mig for at gøre det da, det helt sikkert er brugbart!\n[quote]Motiveret ansøgning - Medicin\nJeg er en åben og udadvendt som person og har en entusiastisk indstilling til livet. Jeg trives, når jeg udvikler mig fagligt såvel som personligt. Min interesse for det naturvidenskabelige har altid været stor, og blev blot forstærket med tiden. Jeg søger altid nye udfordringer, des større, desto bedre.\nI lægevidenskab fordyber man sig i grene af naturvidenskaben på et højt fagligt og udfordrende niveau. Den menneskelige biologi, de mange finmekaniske dele og kemiske processer som foregår i organismen, hvordan kroppen og des funktioner fungere i helhed, Sågar autonom. Jeg foretrækker fordybning frem for enkelthed, hvilket lægevidenskab udfylder. Jeg er utroligt attraheret og fascineret af kombinationen af det praktiske, teoretiske samt patientkontakten tilhørende studiet såvel som den endelige uddannelse. Det har været vigtigt for mig at uddannelsen er udfordrende, samt at uddannelsen kan tilbyde muligheder for en kontinuerlig udvikling og specialisering, hvilket lægevidenskaben udfylder til fulde, og er en betragtelig motivation faktor.\nJeg færdiggjorde min HTX i 2012, hvor jeg havde et godt gennemsnit og gode karaktere, men desværre ikke gode nok til at blive optaget. Matematik A og dansk A gik desværre ikke som forventet, og jeg har derfor valgt at supplere disse op via GSK-aftenkursus.\nVed siden af GSK har jeg arbejde hos en parallelimportør af medicin. Her gennemgår og oversætter produktresuméer for lægemidler (humane og veterinære), udarbejde indlægssedler og mærkning til lægemidler, hvor det har været nødvendigt at kunne forstå og oversætte fagtermer til et brugervenligt sprog. Igennem dette har jeg også haft et tæt samarbejde med sundhedsvæsnet, via daglig kontakt til sundhedsstyrelsen og European Medicines Agency. Det vil uden tvivl komme mig til gode i mit studium inden for bl.a. sundhed, sygdomssymptomer, årsager og – behandling, og udvikle kompetencer for formidling af f.eks. sygdomme til patienten m.v.\nIgennem utallige forsøg for at finde en praktikplads eller et frivilligt arbejde, fik jeg kontakt til en børnetandklinik. Dertil var jeg tilstede og assisterede jeg under kirurgiske orale indgreb. Her fik jeg kendskab til diverse forberedelse før en operation, diverse værktøjer som også anvendes ved kirurgi i lægevidenskaben. Jeg erhvervede mig også viden omkring den psykologiske del af patientkontakten, jeg kunne her drage paralleller til min egen viden inde for dette område, da jeg har læst psykologi på C niveau. Jeg er sikker på de kommer mig til gode, at jeg har været med til indgreb og assisteret, samt har kendskab til de psykologisk bag det at arbejde med mennesker.\nDa jeg ønsker at læse medicin så inderligt, har jeg valgt ikke kun at søge ind på KU, men alle universiteterne med lægevidenskab. Jeg fuldbevidst om at medicinstudiet er en lang og hård studie, som kræver en del, og det kræver man hele tiden er engageret i det man laver. Jeg mener oprigtigt jeg besidder disse egenskaber.\nfrold 2013-03-10 21:51:32 UTC #2\nOkay, jeg er nok hård, men her følger mine tanker.\nstarten er kedelig. Skin igennem fra linie 1.\nafsnit 2 handler om din forhåndsviden om studiet - jeg vil hellere høre mere om hvem du er.\njeg synes ikke der er grund til at nævne at karaktere ikke var gode nok. Det kaster blot negativ glans ind i den motiverede ansøgning…\ndit afsnit om de arbejde er yderst relevant, men jeg synes at teksten er meget teknisk og jeg savner lidt mere personlighed i det afsnit.\nsætninger som “Igennem utallige forsøg for at finde en praktikplads eller et frivilligt arbejde” er bare fyld, lige gyldigt og spild plads. Hvorfor ikke sælge varen? Feks: Jeg har altid haft et behov for at involvere mig ud over mit arbejde og studie og f.eks. gennem mit frivillige arbejde på en børnetandklinik har jeg fået et indblik i patientkontakt og patienthåndtering, men jeg har også lært hvor vigtig det er for patienterne at man kan sit håndværk og er sin viden opdateret… amen, amen - fyld selv på…\npsykologi på C niveau… nej, vel… lommepsykologi kan man læse i Femina…, sorry…\nhvad man har søgt ind på og hvorfor er lige gyldigt. Fortæl i ansægningen til KU hvorfor KU er interessant. I den til SDU hvorfor deres studieordning lige netop passer dig etc.\nJeg må erkende det er en meget anonym og middelmådig ansøgning.\nDer venter meget arbejde med den endnu.\nDet er ikke ens drømmestudie, hvis man tror man kan skrive en ansøgning på 2 dage…\nSorry jeg er kort og direkte - men der er stort tryk på ansøgninger fortiden. Måske du kan lave en bedre næste år…\nMåske andre er af en anden holdning…\nMikeML91 2013-03-10 22:18:52 UTC #3\nfrold ridser faktisk meget godt op, hvad der kan forbedres - udover dette, så skal der når din endelige ansøgning er udfærdiget læses korrektur med direkte henblik på dit sprog. Der er flere fejl her og der, og det ville være lidt dobbeltarbejde at rette det hele nu.\nEnfor 2013-03-11 01:04:47 UTC #4\nMange tak for kritikken!\nDet er lige det jeg søger!\nJeg vil ihærdigt arbejde videre med den i morgen!\nDet er godt at der er nogle som gider at være hårde, og komme med noget kritik.\nDet hjælper meget!\nSmider en ny vol. op i senere, så håber jeg i gider at gå i gennem den “lange” smøre igen\nDertil læser jeg self. korrektur, når den er færdig.\nEnfor 2013-03-11 08:56:04 UTC #5\nSelvom kritikken er hård, så takker jeg alligevel.\nJeg vil nu alligevel forsøge at skrive en motiveret ansøgning og søge ind på KU.\nJeg ved at konkurrencen er stor, om ikke andet giver jeg det et skud.\nNu vil kigge den igennem og reflektere over hvad i har skrevet, så vil jeg lægge den op igen.\nfrold 2013-03-11 12:48:01 UTC #6\nSå læser vi den gerne igennem igen om tiden er til det,…\nLæs evt hvad andre har lagt op af motiverede ansøgninger.\nEnfor 2013-03-11 20:31:29 UTC #7\nJeg forsøger mig igen, se bort for længden da jeg retter dette til, når jeg synes indholdet er godt nok.\nAng. valg af universitet - Hvordan skal jeg give en faglig begrundelse for valg af universitetet.\nusikker på det punkt, da jeg umiddelbart gerne vil holde de afsnit kort?\nigen, giv den hele smøren.\nVille det være værd at nævne jeg tidligere har medvirket til en fødsel, eller er dette for overfladisk?\nJeg har også undladt at skrive om mit arbejde som ansvarlig hos en Daglig´Brugs, men synes bare det virkede tyndt, kedeligt og ikke relevant i forhold til ansøgning, selvom jeg står for at styre butikken i weekenderne.\n[quote] ” Erstat frygten for det ukendte, med nysgerighed.”, et citat fra min fysiklærer i gymnasiet.\nEt citat som blev hængende. I gymnasiet gennemgik jeg en større udvikling, både fagligt og psykisk. Min interesse for videnskaben undergik også en større udvikling, i takt med anvendelsen af de naturvidenskabelige metoder, som fangede mig i en væsentlig højere grad end folkeskolen.\nMit væsen har i højere grad været tiltrukket af det praktiske arbejde med resultater man kan studere, føle og reflektere over, men på samme tid har jeg også en drift for den viden, som ligger til baggrund for det. Jeg er utroligt attraheret og fascineret af kombinationen af det praktiske, teoretiske samt patientkontakten tilhørende studiet såvel som den endelige uddannelse. Det har altid faldet mig naturligt at arbejde med mennesker og hjælpe til hvor jeg kan, uddannelser hvor dette er muligt er der nok af, så jeg stillede derfor nogle krav uddannelsen skulle opfylde - en kontinuerlig udvikling og specialisering, inden for de anvendte metoder, teknikker, teknologiske fremskridt og bygger på den naturvidenskabelige lærer. Alle sammen noget medicinstudiet opfylder.\nI 2012 færdiggjorde jeg HTX med et godt gennemsnit, hvorefter jeg søgte in på lægevidenskab, til trods mit gode gennemsnit blev jeg ikke optaget. Jeg valgte herefter at supplere hhv. dansk A og matematik A på aftenkursus, samt skaffe et relevant arbejde og praktikplads for at udvikle mine kompetencer og chancer for at blive optaget i kvote 2.\nArbejde er hos en parallelimportør af lægemidler, hvor jeg har et tæt samarbejder med European Medicines Agency, sundhedsvæsenet og Sundhedsstyrelsen. Jeg vurderede dette til at være relevant i forhold til studiet, og en praktisk måde at udvikle mine kompetencer. Arbejdet består af implementering, opdatering af indlægssedler og mærkning til lægemidler m.m. Ved udarbejdelsen af dette produkt information har det været nødvendigt at forstå og oversætte fagtermer til et mere brugervenligt sprog, hvilket jeg helt sikkert vil drage fordel af.\nJeg har altid haft et behov for at involvere mig ud over mit arbejde og studie, jeg opsøgte derfor en børnetandklinik, hvor jeg tilbød mig selv som ulønnet arbejdskraft. På mit ophold ved klinikken overværede og assisterede jeg bl.a. under oralt kirurgisk indgreb. Opholdet indsigt i patientkontakt og patienthåndtering, og hvor vigtigt det er for patienterne at man kan sit håndværk og er sin viden opdateret da deres fremtid afhænger af det.\nJeg vælger at søge ind på KU, da KUs studieordning fornuftig, da man starter fra cellulært niveau, og så arbejder dig op igennem kroppen i prioriteret rækkefølge, hvilket passer bedst til mig. Jeg fuldtud bevidst om at medicinstudiet er et langt og hårdt studium, som forlanger man hele tiden er engageret i det man laver. Studiet er ikke blot en 7 til 16 arbejde, men et fuldtidsarbejde, som kræver overskud og fingerfærdighed. [quote]\nEnfor 2013-03-12 08:48:47 UTC #8\nLige endnu et spørgsmål, ville det være relavant at nævne jeg selv har tilbragt megen tid på hospitaler, da jeg har undergået flere operationer i min arm?\nigen synes jeg ikke selv det var noget som var værd at nævne, men tænkte jeg alligevel måtte spørge\nSer frem til der er en som gider kritisere mit udlæg og give noget feedback.