Mødedato: 2. februar 2015\n16. Foreløbig vedtagelse af kommuneplantillæg nr. 38 for solfangeranlæg og Kølkær Varmecentral nord for Kølkær.\nSagsnr.: 01.02.15-P16-2-15 Sagsbehandler: Yelena Kostova Folkestad\nForeløbig vedtagelse af kommuneplantillæg nr. 38 for solfangeranlæg og Kølkær Varmecentral nord for Kølkær.\nByplanudvalget har i en principgodkendelse på mødet d. 24. oktober 2014, punkt 174 tilkendegivet, at planlægningen kan igangsættes for et solfangeranlæg på matrikel 4bz, Fjerdeholdt By, Rind nord for Kølkær.\nForvaltningen har udarbejdet forslag til lokalplan 72.T1.1 - Solfangeranlæg og Kølkær Varmecentral nord for Kølkær samt forslag til kommuneplantillæg nr. 38. Forvaltningen har vurderet, at anlægget er omfattet af Lov om miljøvurdering, og der er derfor udarbejdet miljørapport for planerne. Forvaltningen har endvidere foretaget en VVM-screening af anlægget, og vurderet, at anlægget ikke er omfattet af VVM-pligt.\nForvaltningen har vurderet, at det er hensigtsmæssigt at inddrage matrikel 4bf i planlægningen. Derfor er planområdets areal større, end det var planlagt ved principgodkendelsen.\nOmrådet er ligger i landzone, og er ikke omfattet af rammer for lokalplanlægningen i kommuneplanen. Der er derfor udarbejdet forslag til tillæg nr. 38 til Herning Kommuneplan 2013-2024, der giver mulighed for teknisk anlæg i form af solfangeranlæg samt opførelse af et varmeværk. Med forslag til kommuneplantillæg nr. 38 fastlægges der et nyt rammeområde for teknisk anlæg nr. 72.T1.\nMed kommuneplantillægget foreslås følgende bestemmelser:\nOmrådets anvendelse fastlægges til teknisk anlæg, for eksempel solfangeranlæg og et varmeværk med tilhørende tekniske anlæg.\nDer må højest etableres 250m2 i bebyggelsens areal.\nBygningshøjde maksimum på 8,5 meter,\nSilo og tankanlæg med en højde på maksimum 20 meter,\nSkorstenshøjde maksimum på 19 meter.\nEtageantal: Højest 2 for bebyggelse.\nParkeringspladser: Mindst 1 pr. 50 m2 erhvervsetageareal.\nat Byplanudvalget indstiller tillæg nr. 38 til Herning Kommuneplan 2013-2024 for solfangeranlæg og Kølkær Varmecentral nord for Kølkær til foreløbig vedtagelse.\nBILAGKP tillæg 38 for solfangeranlæg og Kølkær Varmecentral nord for Kølkær.\nBILAGMiljørapport for solfangeranlæg og Kølkær Varmecentral nord for Kølkær\nBILAGScreeningsskema for VVM pligt Kølkær Varmeværk\n17. Foreløbig vedtagelse af lokalplan nr. 72.T1.1 for solfangeranlæg og Kølkær Varmecentral nord for Kølkær.\nSagsnr.: 01.02.05-P16-30-14 Sagsbehandler: Yelena Kostova Folkestad\nForeløbig vedtagelse af lokalplan nr. 72.T1.1 for solfangeranlæg og Kølkær Varmecentral nord for Kølkær.\nByplanudvalget har i en principgodkendelse på mødet d. 24. oktober 2014, punkt 174 tilkendegivet, at planlægningen kan igangsættes for et solfangeranlæg på matrikel 4bz, Fjerdeholdt By, Rind nord for Kølkær .\nForvaltningen har udarbejdet forslag til lokalplan 72.T1.1 - Solfangeranlæg og Kølkær Varmecentral nord for Kølkær . Forvaltningen har vurderet, at anlægget er omfattet af Lov om miljøvurdering, og der er derfor udarbejdet miljørapport for planerne . Forvaltningen har endvidere foretaget en VVM-screening af anlægget , og vurderet, at anlægget ikke er omfattet af VVM-pligt.\nForvaltningen har vurderet, at det er hensigtsmæssigt at inddrage matrikel 4bf i planlægningen, derfor er lokalplanarealet større, end det var planlagt ved principgodkendelsen.\nOmrådet som lokaplanforslaget omfatter er ca. 1,3 ha nord for Kølkær. Arealet er beliggende på matr. nr. 4bz og 4bf Fjederholdt by, Rind.\nMod vest afgrænses området af et skovbælte og jernbanestrækningen Vejle - Herning, mod øst og nord grænser lokalplanområdet op til det åbne land. Mod syd afgrænses lokalplanområdet af et område med fredsskov.\nOmrådet er beliggende i landzone, og er ikke kommuneplanlagt. Der er derfor udarbejdet forslag til kommuneplantillæg nr. 38 til Herning Kommuneplan 2013-2024, der giver mulighed for teknisk anlæg i form af solfangeranlæg samt opførelse af et varmeværk.\nLokalplanforslag 72.T1.1 giver mulighed for opstilling af solfangeranlæg, udvidelse af varmecentralen samt opføresel af nyt anlæg inden for eksisterende byggefelter, hvis behovet for det opstår.\nLokalplanområdet ligger i landzone, og indeholder derfor bestemmelser om, at arealet efter endt brug overføres til landzone igen, hvorefter driften af jorden kan fortsætte.\nMed Lokalplanforslaget stilles endvidere krav om,\nat solfangerne afskærmes visuelt mod omgivelserne med beplantning,\nat der kun må etableres ubefæstede veje til anlægget, og\nat der kun kan etableres vejadgang fra Kølkær Hovedgade.\nHerudover stilles med forslaget krav om, at oplag af antifrostvæske i og uden for varmecentralen skal placeres på tæt belægning, så der ikke sker nedsivning til grundvandet ved spild, lækage m.m.\nEt solfangeranlæg omdanner solens energi til varme, der kan fortrænge brugen af fossile brændsler. Opstilling af et 2.872 m2 stort solfangeranlæg vil medføre en besparelse i CO2-udledning på ca. 20,6 tons hvert år over de næste 20 år. Dette udgør i en periode mellem 2016-2035 ca. 0,0015 % - 0,0079 % om året af den samlede mængde CO2-reduktionen for hele Herning Kommune.\nEndvidere vil et solfangeranlægs produktion betyde reduktion i varmeomkostningerne for forbrugere i Kølkær og omegn.\nForvaltningen har vurderet, at forslag til kommuneplantillæg er omfattet af Lov om Miljøvurdering. Der er derfor udarbejdet en miljørapport, der undersøger planernes forventede påvirkning af omgivelserne. Herunder gengives de vigtigste forhold og konklusioner.\nDa solfangeranlægget indeholder frostvæske, kan der være risiko for forurening af jord og grundvand, hvis væsken kommer i kontakt med omgivelserne. Anlægget indeholder et avanceret sikkerhedssystem, der advarer om muligt udslip, inden væsken kommer i kontakt med omgivelserne. Da der ikke er lokaliseret særlige drikkevandsinteresser i området, vurderes risikoen for forurening at være lille.\nLokalplanforslaget er udarbejdet som en landzonelokalplan, hvilket betyder, at arealet vil vende tilbage til sin nuværende stand, når solfangeranlæggets drift ophører.\nDer er tilføjet to nye punkter i scopingen om støjforurening og trafik. Punkterne fremgår i miljørapporten samt i det opdaterede scoping-skema, der er vedlagt som bilag A i miljørapporten.\nHerudover i punktet nr. 6 for Jordbundsforhold i scoping-skemaet, blev der fjernet ”Vurderes, herunder risiko for okker i området”. Efter nærmere undersøgelse viste det sig, at lokalplanområdet ligger uden for okkerpotentielle områder.\nat Byplanudvalget indstiller lokalplan nr. 72.T1.1 for solfangeranlæg og Kølkær Varmecentral nord for Kølkær til foreløbig vedtagelse.\nBILAGLokalplan 72.T1.1 for solfangeranlæg og Kølkær Varmecentral nord for Kølkær.\nBILAGBilag B Miljøgodkendelse 2012 for Kølkær Varmeværk\n18. Endelig vedtagelse af Kommuneplantillæg nr. 26 for område i Lillelund Engpark\nEndelig vedtagelse af Kommuneplantillæg nr. 26 for område i Lillelund Engpark\nByrådet behandlede den 11. november 2014, pkt. 324, forslag til kommuneplantillæg nr. 26 for et offentligt område i Lillelund Engpark i Herning til foreløbig vedtagelse.\nKommuneplantillægget har været i offentlig høring i perioden 19. november 2014 til 14. januar 2015, der er indkommet 3 bemærkninger til planforslaget, som vedrører lokalplanen. Bemærkningerne bliver behandlet i lokalplansagen.\nDa lokalplan 12.OF1.2 for et område udlagt til et større Klimatilpasnings anlæg i form af regnvandsbassiner mm, ikke er i overensstemmelse med kommuneplanen er der udarbejdet forslag til tillæg nr. 26 til Herning Kommuneplan 2013-2024.\nRammeområde 12.OF3 som omfatter Nordre Kirkegaard foreslås reduceret for at præcisere, hvor det er muligt at udvide kirkegården. Rammeområde 12.R2 ændres til et offentligt område 12.OF1 for at sikre erhvervsområdet mod nord, mod yderligere begrænsninger i forhold til støjgrænser.\nKommuneplantillægget ledsages af lokalplanforslag 12.OF1.2 for et område til klimatilpasningsanlæg og rekreativeformål i Lillelund Eng.\nDer er foretaget miljøvurdering af lokalplan 12.OF1.2 og kommuneplantillæg nr. 26 i henhold il Lov om Miljøvurdering af planer og programmer.\nI forbindelse med den endelige vedtagelse af planerne er der udarbejdet en sammenfattende redegørelse, som redegør for planernes indvirkning på miljøet. Se bilag.\nat Byplanudvalget indstiller forslag til kommuneplantillæg nr. 26 Lillelund Eng i Herning endelig vedtagelse\nBILAGSammenfattende redegørelse 12.OF1.2 - tillæg nr. 26\n19. Endelig vedtagelse af lokalplan 12.OF1.2 for Offentligt område i Lillelund Engpark i Herning\nEndelig vedtagelse af lokalplan 12.OF1.2 for Offentligt område i Lillelund Engpark i Herning\nByrådet behandlede den 11. november 2014, pkt. 325, forslag til lokalplan 12.OF1.2 for offentligt område tilklimatilpasning i Lillelund Engpark i Herning til foreløbig vedtagelse.\nLokalplanforslaget har været i offentlig høring i perioden 19. november 2014 til 14. januar 2015. Der er indkommet 3 bemærkninger til planforslaget.\nForslag til lokalplan 12.OF1.2 udlægger området Lillelund Eng til offentligt område og anlæg til klimatilpasning i form af f.eks. regnvandsbassiner. Området ligger i den nordlige del af Herning og grænser op til et erhvervsområde ved Vesterholmvej, boligområde og Nordre Kirkegård mod syd og Gullestrupvej mod vest.\nLokalplanen er inddelt i 2 delområder, delområde I til offentligt område og klimatilpasnings anlæg og delområde II til begravelsesplads eller offentligt område. Størrelsen på arealet til begravelsesplads er udlagt i samarbejde med Herning Kirkegårde.\nDer er indkommet 3 bemærkninger til planforslaget. Bemærkningerne kan ses i bilagene.\nEnergiMidt har den 19/11-14 fremsendt en kabelplan over området.\nTre Birkes debatgruppe, Dueoddevej 9 i Herning har den 12/1-15 skrevet at de bruger hjertestien i området rigtig meget, men at den ikke er handicapvenlig nok. Flere brugere i Tre Birke er kørestolsbrugere eller gangbesværede, og de har derfor et meget stort ønske om, at der anlægges en handicapvenlig sti rundt i området. De foreslår ligeledes at der etableres en handicap p-plads ved Gullestrupvej.\nKommentarer fra Naturstyrelsen den 14/1-15, hvor de gør opmærksom på at lokalplanområdet er omfattet af OSD (område med særlige drikkevandsinteresser). Når området ændrer anvendelse fra rekreativt område til offentligt område medfører dette en redegørelse i lokalplanen, som redegør for at arealanvendelsesændringen ikke er mere grundvandstruende. Ligeledes vil Naturstyrelsen gerne have præciseret, hvilke offentlige formål lokalplanen giver mulighed for.\nAd. 1. Materialet, som Energi Midt har fremsendt viser, at der er et kabel til stibelysning på tværs af området. Bemærkningen har ingen indflydelse på lokalplanen.\nAd. 2 I lokalplanen stilles der krav til stier i området. Lokalplanen beskriver ikke, hvilken belægning stierne skal have, andet end at cykelstien på tværs, skal være asfalteret og med belysning. Forvaltningen vil viderebringe Tre Birkes kommentarer om handicapvenlige stier i området til Teknik- og Miljøudvalget, som står for projektets udførelse hvad angår anlæg og stier.\nDer er Forvaltningens vurdering at det ikke muligt at etablere en parkeringsplads med udkørsel til Gullestrupvej, da det trafiksikkerhedsmæssigt ikke er en hensigtsmæssig løsning. Dette forslag har været undersøgt ved udarbejdelsen af lokalplanen. De indkomne bemærkninger til planforslaget giver ingen anledning til ændringer i lokalplanen.\nAd. 3 Forvaltningen anbefaler, at der i lokalplanens redegørelse beskrives under afsnittet med Grundvand ”at ændringen af arealanvendelsen ikke er grundvandstruende”, jf. Naturstyrelsens bemærkninger.\nLigeledes anbefaler forvaltningen at der i lokalplan bestemmelserne §3.1 og 3.2 tilføjes ”såsom stier, arealer til ophold og leg”, for at præcisere områdets anvendelse som ikke grundvandstruende.\nDer er foretaget en miljøvurdering af lokalplan 12.OF1.2 og kommuneplantillæg nr. 26 i henhold il Lov om Miljøvurdering af planer og programmer.\nat BYplanudvalget indstiller lokalplanforlag 12.OF1.1 for Offentligt område med klimatilpasning i Lillelund Engpark i Herning til endelig vedtagelse med følgende ændringer:\nat §3.1 ændres til ”Delområde I må anvendes til klimatilpasning og offentlige formål, såsom stier, arealer til ophold og leg”.\nat §3.2 ændres til ”Delområde II må anvendes til begravelsesplads eller offentlige formål, såsom stier, arealer til ophold og leg”.\nat der i lokalplanens redegørelse i afsnittet Grundvand, tilføjes en beskrivelse om, at ændringen af arealanvendelsen ikke er grundvandstruende.\n20. Endelig vedtagelse af kommuneplantillæg nr. 32 for rammeområde 41.B11 og 41.OF4 ved Baunetoften og Gilmosevej i Tjørring\nSagsnr.: 01.02.05-P16-17-14 Sagsbehandler: Yelena Kostova Folkestad\nEndelig vedtagelse af kommuneplantillæg nr. 32 for rammeområde 41.B11 og 41.OF4 ved Baunetoften og Gilmosevej i Tjørring\nByrådet har på mødet den 7. oktober 2014, pkt. 166, foreløbigt vedtaget forslag til tillæg nr. 32 til Herning Kommuneplan 2013-2024 for et boligområde i Tjørring. Forslaget er udarbejdet i forbindelse med forslag til lokalplan 41.B11.3 for et boligområde ved Baunetoften og Gilmosevej i Tjørring. Med forslag til kommuneplantillæg nr. 32 ændres afgrænsninger samt størrelse af eksisterende kommuneplanrammer 41.OF4 og 41.B11.\nPlanforslagene har været i offentlig høring fra den 21. oktober 2014 til den 17. december 2014. Der er i perioden kommet 1 indsigelse/bemærkning til lokalplanforslaget.\nLokalplanforslaget er ikke i overensstemmelse med kommuneplanen, da en del af det sydøstlige areal ændrer anvendelse fra offentlig formål til boligformål. Derfor er der udarbejdet et tillæg nr. 32 til Herning Kommuneplan 2013–2024 for den pågældende del af rammeområde 41.OF4 der overføres til 41.B11. For at områdets nye anvendelse kan være i overensstemmelse med kommuneplanen, overføres den pågældende del af rammeområde 41.OF4 til rammeområde 41.B11 og anvendelsen ændres til boligformål. Endvidere justeres bebyggelsesforholdene i det overførte del af rammeområde 41.OF4, hvad angår maksimal højde og etageantal, så dette stemmer overens med bebyggelsesforholdene i et boligområde.\nDen maksimale bebyggelsesprocent for området som helhed er fastsat til 40 for tæt/lav bebyggelse.\nBebyggelseshøjden i området må ikke overstige 8,5 meter.\nOpholdsarealer på mindst 100% af boligetagearealet.\nParkeringspladser: Mindst 1½ pr. bolig\nDer er i høringsperioden kommet 1 indsigelse/bemærkning til lokalplanforslaget fra Andelsboligforeningen Baunetoften. Indsigelsen og bemærkning er kommenteret og vurderet af forvaltningen i dagsorden for endelig vedtagelse af lokalplanforslag nr. 41.B11.3 for boligområde ved Baunetoften og Gilmosevej i Tjørring.\nIndsigelsen påvirker ikke indeholdet i kommuneplantillægget.\nat Byplanudvalget indstiller tillæg nr. 32 til Herning Kommuneplan 2013-2024 for boligområde ved Baunetoften og Gilmosevej i Tjørring til endelig vedtagelse.\nBILAGIndsigelse til lokalplan Andelsboligforening Baunetoften\nBILAGKP tillæg 32 vedr. Lp 41.B11.3 for boligområde ved Baunetoften og Gilmosevej i Tjørring.\n21. Endelig vedtagelse af lokalplan nr. 41.B11.3 for boligområde ved Baunetoften og Gilmosevej i Tjørring\nEndelig vedtagelse af lokalplan nr. 41.B11.3 for boligområde ved Baunetoften og Gilmosevej i Tjørring\nByrådet har på mødet den 7. oktober 2014, pkt. 165, foreløbigt vedtaget forslag til lokalplan nr. 41.B11.3 for boligområde ved Baunetoften og Gilmosevej i Tjørring. Lokalplanforslaget har været i offentlig høring fra den 21. oktober 2014 til den 17. december 2014. Der er i perioden kommet 1 indsigelse/bemærkning til lokalplanforslaget.\nLokalplanforslaget muliggør anvendelse af større dele af lokalplanområdet til boligformål i form af tæt – lav boligbebyggelse. Resterende areal beliggende sydvest i lokalplanområdet anvendes fortsat til offentlig formål og er udlagt til offentligt grønt areal.\nLokalplanforslaget er ikke i overensstemmelse med kommuneplanen, da en del af sydøstlige areal ændrer anvendelsen fra offentlig formål til boligformål. Derfor er der udarbejdet et tillæg nr. 32 til Herning Kommuneplan 2013 – 2024 for den pågældende del af rammeområde 41.OF4 der overføres til 41.B11.\nDer er i høringsperioden kommet 1 indsigelse/bemærkning til lokalplanforslaget fra Andelsboligforeningen Baunetoften. Behandlingen af indsigelse og Planafdelingens vurdering fremgår af nedenstående.\nIndsiger ønsker, at byggefelt B4 i delområde III flyttes længere mod vest, så den eventuelle skyggevirkning på de boliger der ligger i delområde I op til Baunetoften bliver mindre. Byggefelt B4 foreslås placeret således at det ligger på linje med den eksisterende 2-etagers bygning.\nPlanafdelingen vurderer, at byggefeltet med fordel kan placeres i forlængelse af eksisterende 2-etagers bebyggelse i delområde III. Det nye placering vil skabe en bedre struktur og åbne området op mod Baunetoften og de boliger der ligger tæt på byggefelt B4. Størrelsen på byggefeltet ændres fra 17 til 15 meter i bredden, således at nyt byggeri vil ligge i samme facadelinje som den eksisterende bebyggelse i delområde III.\nIndsiger ønsker, at ved etableringen af parkering/carporte i delområde II skal afstanden til deres matrikel 8ip respekteres. Der foreslås at parkering/carporte kun placeres i mellem byggefelterne B1, B2 og B3.\nPlanafdelingen vurderer, at carporte skal placeres inden for byggefelterne i sammenhæng med bebyggelsen. Ikke overdækkede parkeringer kan etableres i hele delområde II.\nIndsiger ønsker, at etablering af indkørsel til delområde II sker længst muligt væk fra matrikel 8ip. Indsiger mener at illustrationsforslaget i lokalplanen på side 11 viser en indkørsel der ligger alt for tæt på deres skel.\nPlanafdeling vurderer, at indkørsel til delområde II kommer til at ske i overensstemmelser med vejreglerne for trafiksikkerhed. Lokalplanen beskriver kun overordnede principper for, hvordan vejbetjeningen kommer til at ske.\nIndsiger laver bemærkninger til hastigheden på vejene omkring lokalplanområdet. De oplyser, at den tilladte hastighed i området er 70 km/t langs Gilmosevej og Østerbyvej. Der ønskes derfor, at lokalplanen regulerer hastigheden ned til 50km/t.\nLokalplanen kan ikke regulere hastighederne i området. Hastigheden langs Østerbyvej kan reguleres iht. vejloven til 50km/t, når der etableres nyt byggeri i området. Inden byggeriet og den nye tilkørsel er taget i brug, kan byskiltet ikke flyttes og derfor kan der heller ikke reguleres for hastigheden inden dette sker, iht. vejloven.\nPå baggrund af indkommet indsigelse foreslås mindre ændringer i lokalplanen i forhold til byggefelt B4`s placering, størrelse samt afgrænsningen af delområde III. Herudover foreslås et nyt punkt nr. 4.9 i §4 vej-, sti- og parkeringsforhold med krav til placering af carporte.\nat Byplanudvalget indstiller Lokalplan nr. 41.B11.3 for boligområde ved Baunetoften og Gilmosevej i Tjørring til endelig vedtagelse med følgende ændringer:\nat Byggefelt B4 ændres i bredde fra 17 til 15 meter og placeres i forlængelse af eksisterende bebyggelse inden for delområde III.\nat I forbindelse med justeringen af placeringen af byggefelt B4 inden for delområde III, ændres der afgrænsningen af delområde III i den sydlige del.\nat Der tilføjes et nyt punkt nr. 4.9 i §4 vej-, sti- og parkeringsforhold med krav til placeringen af garager/carporte i lokalplanområdet - ” pkt. 4.9 Garager/carporte skal placeres inden for byggefelterne. ”\nBILAGMødereferat med bestyrelsen for Andelsboligforening Baunetoften\nBILAGLokalplankort Baunetoften kortforslag til endelig vedtagelse 1.2000\nBILAGLokalplan 41.B11.3 for boligområde ved Gilmosevej og Baunetoften i Tjørring\n22. Ophævelse af fredskovpligt på areal til solcelleanlæg ved Skarrildhus\nSagsnr.: 01.02.17-P19-1-14 Sagsbehandler: Helene Kjærsgaard\nOphævelse af fredskovpligt på areal til solcelleanlæg ved Skarrildhus\nByplanudvalget principgodkendte på mødet den 22. september 2014, pkt. 163, at der skal igangsættes udarbejdelse af kommuneplantillæg og lokalplan med mulighed for opførelse af et solcelleanlæg på 1 MW på et areal ved hotel- og kursusejendommen Skarrildhus, der ligger i det åbne land syd for Skarrild.\nDa arealet er omfattet af fredskovpligt har Herning Kommune været i dialog med Naturstyrelsen om ophævelse af fredskovpligten for arealet. Naturstyrelsen har meddelt Herning Kommune, at der ikke kan forventes ophævelse af fredskovpligten på arealet.\nEfter Byplanudvalgets principgodkendelse af, at der skal udarbejdes kommuneplantillæg og lokalplan for et solcelleanlæg på matr. nr. 2a, Sønderlandet, Skarrild ved Skarrildhus, har forvaltningen forespurgt Naturstyrelsen om muligheden for at få ophævet fredskovpligten for det areal, hvor solcelleanlægget skal opføres. Det er en forudsætning for den endelige vedtagelse af kommuneplantillæg og lokalplan, at fredskovpligten ophæves for den del af ejendommen, hvor anlægget ønskes opført.\nArealerne omkring Skarrildhus er over de sidste 20 år tilplantet med skov. På det areal, hvor solcelleanlægget ønskes placeret, har der tidligere ligget en landbrugsejendom med tilhørende marker omkring. Da landbrugsejendommen blev opkøbt af ejeren af Skarrildhus var det en forudsætning for ophævelse af landbrugspligten på ejendommen, at markerne blev tilplantet med skov, og at der blev tinglyst fredskovpligt på ejendommen. Tilplantningen af ejendommen er godkendt ved besigtigelse i 2001. Da der frem til 2005 har ligget landbrugsbygninger på det areal, hvor solcelleanlægget ønskes opført, har det aldrig været tilplantet.\nSom det fremgår af korrespondancen mellem Naturstyrelsen og Herning Kommune (vedhæftet som bilag) er der fremført følgende argumenter for ophævelse af fredskovpligten:\nTilkobling af solcelleanlægget til forsyningsnettet\nDet er planen, at 2/3 af den producerede strøm skal afsættes til forsyningsnettet. Det er derfor en teknisk forudsætning for etableringen af solcelleanlægget, at der kort afstand til Skarrildhus, hvor anlægget skal kobles på forsyningsnettet via Skarrildhus´ egen måler.\nHele Skarrildhus´ ejendom er pålagt fredskovpligt, og det er derfor ikke muligt at finde alternative placeringsmuligheder inden for Skarrilhus´ egen ejendom. Da der heller ikke i Herning Kommuneplan er udlagt arealer til tekniske anlæg i form af solceller i området omkring Skarrildhus uden for fredskovarealerne, vurderes det, at der ikke er oplagte alternative placeringsmuligheder af solcelleanlægget.\nEjeren af Skarrildhus har ønske om at drive sin virksomhed med fokus på energibesparelser og mindskelse af CO2-udslip. Det er i tråd med Herning Kommunes klimamål og de statslige mål om at nedbringe CO2-udslippet. Opførelse af solcelleanlægget er derfor et bidrag til det overordnede samfundsmæssige mål med at øge produktionen af vedvarende energi.\nHerning Kommune har desuden oplyst, at der i en lokalplan for et solcelleanlæg ved Skarrildhus vil blive stillet krav om, at lokalplanområdet tilbageføres til sin oprindelige tilstand som lysåbent fredskovareal, når solcelleanlægget ikke længere er i drift.\nNaturstyrelsen oplyser, at det af skovlovens § 6 fremgår: Når særlige grunde taler for det, kan miljøministeren ophæve fredskovpligten på areal, som ønskes anvendt til andet formål. Der gives kun tilladelse til ophævelse af fredskovpligten, hvis den ønskede ændrede anvendelse ikke kan ske uden for fredskov, og hvis andre samfundsmæssige hensyn er vigtigere end hensynet til, at arealet bevares med fredskovpligt. Naturstyrelsen oplyser endvidere, at der som udgangspunkt ikke gives tilladelse til ophævelse af fredskovpligt på arealer, der fortsat vil være helt omgivet af fredskov til alle sider.\nPå baggrund af ovenstående oplyser Naturstyrelsen, at der ikke kan forventes tilladelse til ophævelse af fredskovpligten på arealet med henblik på at opføre et solcelleanlæg.\nEjeren af Skarrildhus (Danmarks Lærerforening) har oplyst Herning Kommune, at de fortsat har ønske om at opføre det ansøgte solcelleanlæg, og at de derfor har ønske om, at Herning Kommune arbejder videre med at finde en løsning for at kunne opføre anlægget, selvom arealet på nuværende tidspunkt er omfattet af fredskovpligt.\nHvis Herning Byråd godkender et forslag til kommuneplantillæg og lokalplan til foreløbig vedtagelse og fremlægger det til offentlig høring kan Miljøministeriet gennem Naturstyrelsen nedlægge veto mod planforslagene. Planforslagene kan først endelig vedtages, hvis Miljøministeriet og Herning Kommune kan forhandle sig frem til en løsning, hvor Miljøministeriet ophæver vetoet igen.\nat Byplanudvalget tager sagens forløb og forvaltningens korrespondance med Naturstyrelsen til efterretning\nat Byplanudvalget tager stilling til, om der skal arbejdes videre med at udarbejde forslag til tillæg til kommuneplantillæg og lokalplan\nByplanudvalget tager sagen til efterretning og fortsætter arbejdet med at udarbejde forslag til tillæg til kommuneplantillæg og lokalplan\nBILAGKorrespondance mellem Naturstyrelsen og Herning Kommune ang. ophævelse af fredskovpligt ved Skarrild\n23. Strategi for Pulje til landsbyfornyelse 2015 samt frigivelse af anlægsbevillinger\nStrategi for Pulje til landsbyfornyelse 2015 samt frigivelse af anlægsbevillinger\nØvrige sagsbehandlere: Thomas Frydensbjerg, Pia Colstrup\nHerning Kommune har i 2015 fået tildelt en statslig ramme på 3 mio. kr. til Pulje til landsbyfornyelse. Midlerne kan anvendes til nedrivning, istandsættelse mv. Anvendelsen af de tildelte, statslige midler forudsætter 40% kommunal medfinansiering.\nMed Budgetforlig 2015 har Byrådet afsat 1 mio. kr. netto til Pulje til landsbyfornyelse 2015.\nPå den baggrund fremlægger administrationen hermed forslag til en strategi for Pulje til landsbyfornyelse 2015.\nDer anmodes desuden om frigivelse af anlægsbevillinger.\nfjernelse af rod, skrot og affald, samt\nPulje til Landsbyfornyelse 2014\nPå Byplanudvalgets møde den 22. april 2014 blev det besluttet, at Herning Kommune med Pulje til Landsbyfornyelse 2014 skulle fokusere på nedrivning, samt at der kunne meddeles støtte på 50% af de samlede udgifter til nedrivning (jf. Byfornyelsesloven kan der meddeles op til 100% i støtte til nedrivning).\nDet blev også besluttet, at der skulle ske en prioritering af ansøgningerne i henhold til den prioritering af ejendomme, der tidligere er fastsat med " Handlingsplan for sundhedsfarlige, tomme og forfaldne ejendomme samt rod, skrot og affald" (2010).\nPå den baggrund blev der annonceret og gennemført ansøgningsrunde fra den 28. maj til den 20. august 2014. Der kom i alt 15 ansøgninger om støtte til nedrivning, hvoraf de 13 ansøgninger opfyldte kriterierne for at få tilsagn om støtte.\nPuljens samlede budget var på 1.215.000 kr. bestående af en kommunal andel på 486.000 kr. (40%) og en statslig andel på 729.000 kr. (60%).\nDe 13 ansøgere havde ansøgt for et samlet beløb på ca. 1.600.000 kr. inkl. moms. Heraf meddeltes 50% i støtte, i alt 800.000 kr. Dette svarede til ca. 320.000 kr. af de afsatte kommunuale midler og ca. 480.000 kr. af den statslige ramme på 3 mio. kr.\nDen tildelte, statslige ramme i 2014 på 3 mio. kr. blev således ikke udnyttet fuldt ud, og det blev ikke nødvendigt at prioritere de indkomne ansøgninger, i henhold til ovennævnte prioritering fastsat i handlingsplanen, da det samlede tilsagnsbeløb ikke oversteg budgettet.\nDer var således en rest på ca. 160.000 kr., af de kommunale midler, der var afsat til formålet.\nPå budgettet er der pt. budgetteret med en statsrefusion på 50%. Aktiviteter i forbindelse med Pulje til landsbyfornyelse refunderes dog med 60%. Anlægsbevillinger med tilhørende rådighedsbeløb til henholdsvis udgifter og indtægter forhøjes som følge heraf med 243.000 kr. i 2015. Nettoudgiften er 0 kr.\nMed budgetforliget 2015 er der på Serviceområde 03, Kommunale ejendomme,\nafsat 1 mio. kr. netto i 2015 til Pulje til landsbyfornyelse.\nDer skal frigives en anlægsudgiftsbevilling på 2,5 mio. kr. brutto, hvoraf 1,5 mio. kr., svarende til 60%, refunderes af staten. Nettoudgiften for Herning Kommune er således 1 mio. kr.\nDesuden anbefaler forvaltningen, at de uforbrugte midler på ca. 160.000 kr., fra puljen i 2014 indgår i det videre arbejde med puljen i 2015. Beløbet overføres til 2015 i den samlede overførselssag om overførsel af uforbrugte midler fra 2014 til 2015.\nDermed vil puljens samlede budget være på ca. 2.900.000 kr. bestående af en kommunal andel på 1.160.000 kr. (40%) og en statslig andel på 1.740.000 kr. (60%).\nMed budgetforliget 2015 er der ligeledes afsat 1 mio. kr. netto til landsbypuljearbejdet i 2016. Det er dog uvist, om den statslige pulje fortsætter i 2016.\nStrategi for Pulje til landsbyfornyelse 2015\nAdministrationen har, på baggrund af de afsatte midler for puljen i 2015 og erfaringer fra Pulje til landsbyfornyelse 2014, vurderet, at der med Pulje til landsbyfornyelse 2015 bør satses bredere og ikke kun gives tilskud til nedrivning, men også til istandsættelse.\nDet anbefales derfor, at der gives 33% og 25% i støtte til istandsættelse af ejendomme med bevaringsværdi på hhv. 1-4 og 5-9 i tråd med den igangværende ansøgningsrunde til Bygningsfornyelse 2015.\nAdministrationen foreslår, at indkomne ansøgninger, om såvel støtte til nedrivning som til istandsættelse, prioriteres i henhold til den prioritering, der er vedtaget i "Handlingsplan for sundshedsfarlige, tomme og forfaldne ejendomme samt rod, skrot og affald" (2010), som er:\nAndre ejendomme, der enten er en belastning for områdets naboer eller for oplevelsen af kulturarv, naturværdier mv.\n4. Afsides beliggende, stærkt forfaldne ejendomme, der kun giver begrænsede gener.\nDesuden anbefales det, at der kan meddeles tilsagn om støtte til nedrivning på 100% af de samlede nedrivningsudgifter til ejendomme, der er omfattet af prioriteringens punkt 1, dvs. ejendomme beliggende i "Byområder, hvor tomme og forfaldne huse er en belastning for såvel de nuværende beboere som for en fremtidig udvikling og bosætning", og at der kan meddeles tilsagn om støtte på 50% af de samlede nedrivningsudgifter til øvrige ejendomme, dvs. ejendomme, der er omfattet af prioriteringens punkt 2, 3 og 4.\nDet anbefales, at de ejendomme, som kommunen allerede er bekendt med i arbejdet med kondemnable ejendomme, jf. ovennævnte handlingsplan, og som opfylder ovennævnte kriterier, opfordres direkte til at søge støtte (Bilag 1).\nDet anbefales i øvrigt, at puljen annonceres to gange i løbet af 2015 - f.eks. i marts og i september.\nLovændring og revision af Byfornyelsesstrategi 2012-2015\nForvaltningen har i henhold til Byfornyelsesstrategi 2012-2015, annonceret ansøgningsrunde til Bygningsfornyelse 2015, der omfatter den nordlige del af kommunen, bl.a. Sunds, Ilskov, Aulum, Haderup, Feldborg, Simmelkær, Hodsager og Hammerum/Gjellerup.\nPr. 1. januar 2015 trådte en ændring af byfornyelsesloven i kraft. Dette betyder bl.a., at det nu er muligt at give støtte til boliger fra før 1960 mod tidligere 1950. Desuden giver lovændringen bl.a. mulighed for at forhøje tilskuddet til istandsættelse samt give tilskud til istandsættelse af forsamlingshuse.\nForvaltningen fremsender forslag til revision af Byfornyelsesstrategi 2012-2015 medio 2015, hvor også mulighederne affødt af lovændringen vil blive belyst og indarbejdet.\nat Byplanudvalget indstiller følgende til Byrådet:\nat strategi for Pulje til landsbyfornyelse 2015 godkendes som beskrevet ovenfor, herunder,\nat der kan meddeles tilsagn om støtte til istandsættelse på 33% og 25% til ejendomme med en bevaringsværdi på hhv.1-4 og 5-9,\nat der sker en prioritering af de indkomne ansøgninger i henhold til den prioritering, der er vedtaget med "Handlingsplan for sundshedsfarlige, tomme og forfaldne ejendomme samt rod, skrot og affald",\nat der kan meddeles tilsagn om støtte til nedrivning på 100% af de samlede nedrivningsudgifter til ejendomme, der er omfattet af prioriteringens punkt 1, dvs. ejendomme beliggende i "Byområder, hvor tomme og forfaldne huse er en belastning for såvel de nuværende beboere som for en fremtidig udvikling og bosætning",\nat der kan meddeles tilsagn om støtte til nedrivning på 50% af de samlede nedrivningsudgifter til øvrige ejendomme, dvs. ejendomme, der er omfattet af prioriteringens punkt 2, 3 og 4,\nat administrationen bemyndiges til at meddele tilsagn om tilskud indenfor de fastsatte kriterier,\nat uforbrugte midler på ca. 160.000 kr. fra 2014 videreføres til puljen i 2015. Beløbet overføres til 2015 i den samlede sag om overførsel af uforbrugte midler fra 2014 til 2015,\nat der meddeles anlægsudgiftsbevilling samt tilhørende rådighedsbeløb på 2,5 mio. kr. i 2015 på Serviceområde 03, Kommunale ejendomme, stednr. 015083 Pulje til kondemnering, nedrivning mv.,\nat der til statslig medfinansiering på 60% meddeles anlægsindtægtsbevilling samt tilhørende rådighedsbeløb på 1,5 mio. kr. i 2015 til Serviceområde 03, Kommunale ejendomme, stednr. 015083 Pulje til kondemnering, nedrivning mv. Indtægten medfinansierer anlægsudgiften,\nat den kommunale medfinansiering på 40% på 1 mio. kr. finansieres af Serviceområde 03, Kommunale ejendomme, stednr. 013091 nedrivningspulje, hvor der i 2015 er afsat rådighedsbeløb på henholdsvis 2 mio. kr. til udgifter og 1 mio. kr. til indtægter, i alt netto 1 mio. kr.,\nat afsat rådighedsbeløb til udgifter på 2 mio. kr. og 1 mio. kr. til indtægter på Serviceområde 03, Kommunale ejendomme, stednr. 013091 i 2016 flyttes til stednr. 015083 i 2016,\nat der som følge af en yderligere refusion på 10% ift. budgetteret meddeles en anlægsudgiftsbevilling samt tilhørende rådighedsbeløb på 243.000 kr. i 2015 til Serviceområde 03, Kommunale ejendomme, stednr. 015083,\nat der som følge af yderligere refusion på 10% ift. budgetteret meddeles en anlægindtægtsbevilling samt tilhørende rådighedsbeløb på 243.000 kr. i 2015 til Serviceområde 03 Kommunale ejendomme, stednr. 015083. Indtægten finansierer den tilhørende udgift.\nTiltrådt, dog således, at Byplanudvalget forelægges sager om støtte til nedrivning på over 50%. Ligesom udvalget forelægges alle sager om støtte til istandsættelse.\nBILAGBilag1: Liste over ejendomme\n24. Anlægsplan for bymidteprojekter og frigivelse af anlægsbevillinger\nAnlægsplan for bymidteprojekter og frigivelse af anlægsbevillinger\nFor at fortsætte udviklingen af Herning Bymidte med renovering af torve, pladser og gader samt implementering af brugernes ønsker fra Vision Herning C, behandlede Byplanudvalget sagen første gang i november 2014, med henblik på en grov prioritering af projekter i bymidten i perioden 2015 - 2018.\nKommentarerne fra denne behandling er forsøgt indarbejdet i Forslag til anlægsplan for projekter i Herning Bymidte, som hermed foreligger til drøftelse. Anlægsplanen er tænkt at gælde for årene 2015 - 2018. Anlægsplanen og oversigtskort er vedlagt som bilag i denne dagsorden.\nAnlægsplanen indeholder projekter bestående af både anlæg og delprojekter fra Herning C og handler om at skabe det gode liv imellem husene, de gode byrum med egen identitet og funktioner som inviterer til ophold og uformelle mødesteder. Dette kan en ny granitbelægning ikke klare alene, brugerne ønsker sig elementer der skaber ly og læ, områder med leg og aktiviteter, mere kunst, vand der skaber liv og glæde, flere bænke mm.\nDet er en forudsætning for de kommende anlægsprojekter, at delprojekterne fra Herning C udvikles sammen med de kommende anlæg helt fra start, og indgår således i anlægsprojekterne.\nDet er nødvendigt med Byplanudvalgets godkendelse af anlægsplanen, således at forvaltningen kan igangsætte projektudvikling med bl.a. udbud, brugere, rådgivere mv. og udarbejde skitseprojekter der fremsendes til endelig godkendelse senere.\nPå baggrund af forvaltningens arbejde med planlægning af anlægsprojekter og delprojekter i Herning Bymidte samt Byplanudvalgets ønsker til prioritering af projekterne, er der udarbejdet et Forslag til anlægsplan for årene 2015 - 2018, der indeholder projekter, som er realisérbare i forhold til de økonomiske rammer og i forhold til den tekniske og praktiske udførelse.\nEvaluering og erfaring fra tidligere gågadeetaper viser, at ny belægning ikke alene er nok til at skabe en attraktiv bymidte, og i 2015 og 2016 er det derfor også ønskeligt at arbejde med delprojekter fra Handlingsplanen fra Vision Herning C, for at tilføre funktioner brugerne af byen ønsker. Delprojekterne er primært ly & læ, leg & aktiviteter, vand, bænke og kunst. Der er allerede stor opmærksomhed for projektet ly og læ, der er yderligere beskrevet i bilag 3.\nI tillæg til ly og læ er det i 2015 planlagt at starte følgende projekter:\nForskønnelse og forbedring af "Bredgade Vest",\nRenovering af gågaden fra Poulsens Plads til Citypassagen,\nRenovering af Torvet bestående af bl.a. indslag med ly & læ, vand, opholdssteder med bænke og ny belysning.\nI 2016 fortsætter gågaderenoveringen, planlægningen af Søndergade samt udvikling af flere delprojekter.\nI 2017 forventes det at sidste del af gågaden kan færdiggøres og der kan påbegyndes renovering af Søndergade og Sølvgade umiddelbart efter etableringen af den nye Banegårdsplads. Bredgade, Søndergade og Sølvgade er alle en overordentlig vigtig del af ankomsten til Herning og forbindelsen til bymidten og gågaden.\nI 2018 er der i tillæg til færdiggørelsen af Søndergade foreslået afsat midler til forskønnelse og forbedring af Bethaniagade.\nFor årene 2019 - 2022 er der forslag til, hvilke projekter, der kan påbegyndes i denne periode, samt et omtrentligt bud på et budget for projekterne.\nProjekterne fra 2016 og fremover indgår i arbejdet med investeringsoversigten.\nGenerelt for alle projekter vil der ske en omfattende brugerinddragelse og kommunikation til relevante interessenter. Det vil parallelt med projektudviklingen blive undersøgt, om der kan tilvejebringes finansiering fra f.eks. fonde og lignende.\nSkitseprojekter skal løbende behandles af Byplanudvalget, når disse foreligger.\nDer er på budgettet på Serviceområde 09 Trafik, BYP afsat i alt 33.273.000 kr. i 2015 - 2018, hvoraf 10.557.000 kr. er afsat i 2015.\nAnlægs- og delprojekter i bymidten foreslåes finansieret af følgende midler i 2015:\n320.000 kr. på stednr. 222035 Projektudviklingsmidler, der skal finansiere projektudvikling i bymidten generelt.\n5.237.000 kr. på stednr. 222086 Bymidteplan / Bymidter, der skal finansiere Bredgade Vest med 1.000.000 kr. og Bredgade mellem Poulsens Plads og Citypassagen med 4.237.000 kr., både projektering og anlæg.\n5.000.000 kr. på serviceområde 9, Trafik, der skal finansiere delprojekter, som vand, ly & læ, leg, bænke og ophold, både projektering og anlæg.\nat Byplanudvalget indstiller anlægsplanen til godkendelse i Økonomi- og erhvervsudvalget og Byrådet, og at udviklingen af anlæg og delprojekter kan påbegyndes herefter,\nat anlægsprojekterne løbende godkendes af Byplanudvalget,\nat der til projektudvikling meddeles anlægsudgiftsbevilling på 320.000 kr. i 2015 til Serviceområde 09 Trafik, stednr. 222035 Projektudviklingsmidler,\nat udgiften på 320.000 kr. finansieres af det til formålet afsatte rådighedsbeløb på samme stednr. i 2015,\nat der meddeles anlægsudgiftsbevilling samt tilhørende rådighedsbeløb på 1.000.000 kr. til Bredgade Vest på Serviceområde 09 Trafik, nyt stednr. i 2015,\nat der meddeles anlægsudgiftsbevilling samt tilhørende rådighedsbeløb på 4.237.000 kr. til Bredgade mellem Poulsens Plads og Citypassagen på Serviceområde 09 Trafik, nyt stednr. i 2015,\nat den samlede anlægsudgift til Bredgade Vest samt Bredgade mellem Poulsens plads og Citypassagen på 5.237.000 kr. finansieres af afsat rådighedsbeløb på Serviceområde 15 Trafik, stednr. 222086 i 2015,\nat der meddeles anlægsudgiftsbevilling samt tilhørende rådighedsbeløb på 5 mio. kr. til udvikling og realisering af delprojekter i bymidten på Serviceområde 9 Trafik, nyt stednr. i 2015,\nat udgiften på 5 mio. kr. finansieres af afsat budget på Serviceområde 09 Trafik, Herning C i 2015.\nTiltrådt dog således det tilstræbes at færdiggøre projekterne så tidligt som muligt, og at dette afspejler sig i udbudsformen/-kriterierne\nBILAGBilag 1_Anlægsplan for bymidteprojekter i 2015-2018_20150202\nBILAGBilag 2_Anlægsplan oversigtskort_20150202\nBILAGBilag 3_Ly og læ i Bymidten20150202\nBILAGBilag 4_Workshop Bredgade Vest_20150202\nBILAGBilag 5_Anlægstidsplan for Bredgade etape 3-5_20150202\n25. Principgodkendelse for ny lokalplan til kulturcenter på Mørupvej 1-5, Herning\nSagsnr.: 01.02.05-P21-7-14 Sagsbehandler: Mette Wraa Nielsen\nPrincipgodkendelse for ny lokalplan til kulturcenter på Mørupvej 1-5, Herning\nØvriege sagsbehandlere: Kaare Hjorth, Marius Reese\nHerning Kommune har modtaget et projektforslag fra ÅbenKirke for et kulturcenter på Mørupvej 1-5 i Herning.\nDet pågældende område ligger inden for lokalplan nr. 1.29.1 – for et område ved Damgårdvej. Projektforslaget kan ikke indarbejdes i den gældende lokalplan, da anvendelsesbestemmelsen foreskriver at området kun må anvendes til erhvervsvirksomhed.\nProjektforslaget ligger ikke inden for den gældende kommuneplan eller lokalplan, hvorfor der skal udarbejdes et tillæg til kommuneplanen samt en ny lokalplan for området, hvis projektforslaget skal realiseres.\nÅbenKirke, som i dag har til huse på Olufgade 10, har tidligere fremsendt projektforslag for ombygning af deres nuværende faciliteter. I processen er man blevet opmærksom på, at Olufgade 10 arealmæssigt ikke kan opfylde de ønsker og behov i fremtiden man har, hvorfor valget er faldet på Mørupvej 1-5, hvor Kirken får mulighed for at etablere sig på et meget stort areal, som menes at kunne opfylde ønsker og behov.\nKulturcenteret skal rumme et bredt spekter af kulturelle og kreative initiativer, som f.eks. koncerter, kulturelle- og musikalske aktiviteter for børn og unge, undervisnings- og kursusfaciliteter, kirkelige handlinger og socialt samlingssted for forskellige foreninger og aktiviteter i huset.\nKulturcenterets samlede areal udgøres af et eksisterende etageareal på ca. 12.000 m2, herudover er der et ønske om at udbygge med cirka 1.200 – 1.800 m2. Udbygningen sker hovedsagelig som tilbygning af en ekstra etage på eksisterende bygning (markeret som bygning 2 i bilaget, side 4).\nProjektet består af hovedbygning med foyer, mødelokaler, toiletter, mindre auditorium, café, køkken, administration, værksted og undervisningslokaler. Hertil kommer et større auditorium med lydstudie og øvelokaler. Endvidere ønskes en multihal med omklædning og badefaciliteter, samt evt. reparation og salg af brugte møbler, og mulighed for overnatning i forbindelse med kursusfaciliteter.\nKulturFabrikken har til huse inden for samme område og ÅbenKirke mener, at KulturFabrikken vil være et godt supplement til kulturcenteret.\nUdearealerne skal indrettes med plads til ophold og leg samt parkering.\nOmrådet ligger inden for kommuneplanramme nr. 14.E8 – Erhvervsområde ved Damgårdvej. Området må kun anvendes til detailhandel til særligt pladskrævende varegrupper samt industrivirksomheder, der stiller visse afstandskrav eller andre særlige beliggenhedskrav. Der må ikke etableres boliger eller selvstændig kontorvirksomhed i områderne. Den vestlige del af 14.E8 er omfattet af 500 meter konsekvenszonen omkring rammeområde 14.E9.Det har dog ikke relevans for dette projekt.\nHvis projektforslaget skal realiseres, kræver det, at der bliver udarbejdet et tillæg til kommuneplanen.\nMørupvej 1-5 ligger inden for lokalplan nr. 1.29.1 – for et område ved Damgårdvej.\nHvis projektforslaget skal realiseres, kræver det, at der bliver udarbejdet en ny lokalplan for området, da lokalplanens anvendelsesbestemmelser foreskriver at området kun må anvendes til erhvervsvirksomhed så som: Produktion, udstilling, salg, service og oplagring, at der ikke må placeres kontorer og lignende anvendelsesformål ud over de til den enkelte virksomheder hørende administration samt at grundene nærmest jernbanen fortrinsvis bør anvendes af virksomheder med behov for jernbanespor.\nJysk Aluminium og SuperGros, som er nærmeste naboer, har den primære produktion indendørs, hvilket betyder en reduceret risiko for støjgener fra virksomhederne.\nKulturcenteret skal gennem lokalplanen sikres det nødvendige antal parkeringspladser på egen grund, da især SuperGros er afhængig af at kunne komme til og fra området med mange lastbiler. Store arrangementer i kulturcenteret, kan medføre parkering langs vejene i området til gene for de øvrige virksomheder. Dette kan dog styres gennem skiltning, samt krav til parkering som stilles i lokalplanen.\nMørupvej 1-5 ligger i dag inden for et erhvervsområde, hvor den øvre støjgrænse er 60 Db(A) dag og nat. A/S Jydsk Aluminium Industri og Supergros A/S har 24 timers produktions-tilladelse, hvilket kan påvirke det omgivende område med støj om natten.\nFor at sikre at de virksomheder, der bliver naboer til kulturcenteret, ikke får pålagt begrænsninger i forhold til deres produktion, vil den nye lokalplan medtage de nødvendige bestemmelser for støjdæmpende foranstaltninger inden for lokalplanområdet. Det kan f.eks. ske i form af støjvold, støjhegn el. lign. Det er derfor kulturcenteret der skal løse en evt. miljøkonflikt på egen grund.\nDet er således en forudsætning for ibrugtagning at der etableres de nødvendige støjafskærmninger til at nabovirksomhederne kan støje med op til 60 dB dag og nat.\nKravet i lokalplanen stilles på baggrund af en forudsætning om, at virksomhederene på nuværende tidspunkt overholder støjgrænserne. Det faktiske støjniveau i området kan således godt være større. Kommer der en klage om støj, på baggrund af etablering af Kulturcenteret, kan der således godt komme krav om at naboer skal lave yderligere støjdæmpende foranstaltninger selvom der er opført støjskærm.\nDer er på Mørupvej 1-5, kortlagt jordforurening på to niveauer: Vidensniveau 1 (V1) og vidensniveau 2 (V2).\nEn grund kan kortlægges som måske forurenet, V1, hvis der er kendskab til aktiviteter, der kan have forårsaget forurening, og som derfor giver mistanke om forurening. Er der dokumentation for, at et areal er forurenet, bliver det kortlagt som V2. Det er typisk tekniske undersøgelser af jorden, der ligger til grund for en kortlægning på V2.\nUd fra disse oplysninger vil der være krav om en tilladelse efter jordforureningsloven ved en ændring af arealanvendelse fra erhverv til alment tilgængeligt eller rekreativt område på ejendommen. Sådanne ændringer af arealanvendelse kræver ligeledes en byggetilladelse.\nKulturcenteret ønsker at etablere foredragsvirksomhed, koncertsted, multihal og mødefaciliteter m.v. Som følge heraf, skal kulturcenteret der kan gives mulighed for i en ny lokalplan, betragtes som middelfølsomt erhverv.\nSamtidig skal det gennem lokalplanen sikres, ved at der medtage bestemmelser om at kulturcenteret skal etablere støjafskærmende foranstaltninger inden for eget areal, så der ikke stilles øget krav over for nabovirksomhederne.\nDet er planafdelingens vurdering, at kulturcenteret kan fungere som en buffer mellem erhvervs- og boligområdet. På den østlige side af Messevejen ligger et større boligområde. Kulturcenteret vil skabe en større afstand fra det egentlige erhvervsområde til boligområdet, hvilket vil betyde mindre risiko for støj og andre gener fra det bagvedliggende erhvervsområde. Mørupvej 1-5 vurderes at have en god beliggenhed for et kulturcenter af denne art, men det bemærkes, at det støjniveauet fra virksomheder i området ikke er dokumenteret, hvilket kan få betydning såfremt der gennemføres en planlægning, som giver mulighed for etablering af kultucenter mm i ejendommen Mørupvej 1-5 .\nat der udarbejdes et forslag til en ny lokalplan og forslag til kommuneplantillæg på baggrund af principgodkendelsen\nBILAGMørupvej 1-5 Projekt\n26. Førstebehandling af mulighedskatalog på Byplanudvalgets område\nFørstebehandling af mulighedskatalog på Byplanudvalgets område\nByplanudvalget skal på eget fagudvalgsområde godkende perspektivnotat og behandle forslag til mulighedskatalog første gang.\nMulighedskataloget skal i henhold til den vedtagne budgetprocedure fagudvalgsbehandles to gange og indgår herefter i en samlet prioritering på første budgetkonference den 27. og 28. april 2015.\nBudgetproceduren for 2016 er præget af, at der med vedtagelsen af budget 2015 er forudsat en proces, hvorefter der samlet set skal udarbejdes forslag til initiativer, der kan skabe finansieringskraft for 85 mio. kr. fra 2016 på servicedriftsudgiftsområdet.\nByplanudvalget skal levere forslag til en værdi af 3 % af servicedriftsudgifterne på Serviceområde 03, Kommunale ejendomme, hvilket svarer til 20.000 kr. årligt fra 2016 og frem.\nByplanudvalget arbejder bredt med byfornyelse jf. Byfornyelsesloven, og området omfatter hovedsageligt en anlægsside og en mindre driftsside.\nPå driften indeholder området en budgetpost på 667.000 kr. vedrørende udgifter til ydelsesstøtte til indeks- og nominallån på afsluttede, igangværende og nye byfornyelsesprojekter, kommunale og private boligforbedringsprojekter samt afdragsbidrag til lånefinansierede ombygningstab ved allerede gennemførte boligforbedringer efter saneringsloven.\nBesparelsen vil kunne gennemføres uden større konsekvenser, da budgettet efter reduktionen vil svare til det reelle forbrug.\nPerspektivnotatet, som kun omhandler driftsbudgettet, indeholder derfor en kort beskrivelse af budgetposten vedr. ovennævnte ydelsesstøtte\nat perspektivnotatet for SO 3, Kommunale Ejendomme, byfornyelse og boligforbedring godkendes,\nat forslag til mulighedskatalog behandles første gang.\nBILAGPerspektivnotat 2016 BYP 2015\nBILAGMulighedsskema 2016 1. BYP\n27. Grøn Ordning Assing\nØvrige sagsbehandlere: Tanja Henriksen, Pia Colstrup\nForvaltningen havde beregnet vindmølleprojektet ved Assing på 6,65 MW til at udløse 585.200 kr. til puljen for Grøn Ordning Assing. Yderligere blev der overført 85.137,50 kr. til puljen, fra Grøn Ordning Vildbjerg, da et stiprojekt i Sinding blev afvist af Energinet.dk. Puljen for Grøn ordning Assing var derfor på 670.337,50 kr., som Byrådet d. 4. marts 2014, pkt. 108, fordelte på 3 af de indkomne ansøgninger.\nI forbindelse med Grøn Ordning Sunds har det vist sig, at puljen for Grøn Ordning Assing er på i alt 792.000 kr. Grunden hertil er, at vindmølleprojektet ved Assing er på 9 MW, da Energinet.dk ikke fraregner de tre vindmøller på i alt 2,35 MW, der blev nedtaget i forbindelse med projektet.\nDer er derfor yderligere 206.800 kr. som venter på at blive brugt til initiativer i forbindelse med Grøn Ordning Assing.\nI forbindelse med Grøn Ordning Assing indkom nedenstående ansøgninger. Endvidere er medtaget en ansøgning fra Grøn Ordning Vildbjerg/Sunds.\nAnsøgning nr. 1 – Plejehjemmet Sandfeldgården: Etablering af lysthus ved plejehjemmet Sandfeldgården. Byrådet tildelte 149.337,50 kr. til projektet.\nHerning Kommune har fået tilsagn om tilskud til projektet ved Energinet.dk under forudsætning af, at der tinglyses en deklaration om offentlig adgang på arealet, hvilket er igangsat.\nAnsøgning nr. 2 – Kibæk Skole: Renovering og udbygning af orienteringsbane i Kibæk. Projektet er realiseret eller under opførelse.\nAnsøgning nr. 3 – De Grønne Pigespejdere i Kibæk: Udskiftning af oliefyr med ”luft-til-vand varmepumpeanlæg” i spejderhuset Skovlyst. Projektet er realiseret eller under opførelse.\nAnsøgning nr. 4 blev delt op i to selvstændige ansøgninger - nr. 9 og 10.\nAnsøgning nr. 5 og ansøgning nr. 6 var fra henholdsvis en privat lodsejer og en privat virksomhed, hvorfor projekterne ikke falder ind under Grøn Ordning.\nAnsøgning nr. 7 – Kibæk Idrætsforening: Renovering af taget på den gamle hal i Kibæk. Byrådet tildelte 340.000 kr. til projektet.\nProjektet afventer stadig manglende finansiering. Kibæk Krydsfelt har i 2013 modtaget en bevilling fra Kultur- og Fritidsudvalget på 300.000 kr. til renovering af en del af taget på baggrund af en ansøgning fra juni 2013. Efterfølgende er det konstateret, at der er problemer med hele taget. Kibæk Krydsfelt har været i dialog med producenten af tagpladerne, og fået en aftale på plads, således at producenten leverer nye tagplader til hele taget under garantien, svarende til 2580 tagplader og et beløb på ca. 258.000 kr. Renovering af hele taget vil koste 855.441,25 kr. inkl. moms.\nKibæk Krydsfelt har med midlerne fra Kultur- og Fritidsudvalget og Grøn Ordning Assing samlet i alt 640.000 kr. til renoveringen af taget og mangler dermed stadig 215.441,25 kr. for at taget kan blive renoveret.\nKultur- og Fritidsudvalget har reserveret det manglende beløb til renoveringen af taget i 2015. Beløbet vil ellers gå til renovering af andre nedslidte haller i Herning Kommune.\nFormålet med projektet er at spare på energien og at ”sikre” den gamle hal i mange år fremover til styrkelse af de lokale idræts- og kulturelle aktiviteter i hallen til gavn for hele lokalbefolkningen, herunder skolen, SFO’en og børnehaven samt Kibæk Idræts Forenings 1.800 aktive medlemmer. Hallen har omkring 150.000 besøgende hvert år.\nAnsøgning 8 – Studsgård Borgerforening: Etablering af friluftshytte i Studsgård. Projektet er realiseret eller under opførelse.\nAnsøgning nr. 9 – Grundejerforeningen Klinten: Etablering af rekreativt stisystem syd og vest for grundejerforeningen Klinten. Der ansøges om 141.204,38 kr.\nProjektet omhandler etablering af rekreativt stisystem med informationstavler, borde og bænke syd og vest for Klinten. Formålet er at skabe et sammenhængende stisystem rundt om Kibæk til gavn for alle borgerne i byen. Stiens nærmere placering skal fastlægges i samarbejde med Herning Kommune.\nAnsøgning nr. 10 – Kibæk Idrætsforening: Etablering af outdoor fitness redskaber ved Kibæk Krydsfelt. Byrådet tildelte 181.000 kr. til projektet.\nProjektet er etableret, og Herning Kommune arbejder nu på at få udbetalt penge fra Energinet.dk.\nAnsøgning nr. 11 – Sinding-Ørre Borgerforening: Etablering af et stiprojekt i Sinding. Byrådet tildelte 85.137,50 kr. til projektet den 19. juni 2013, pkt. 209, under Grøn Ordning Vildbjerg. Projektansøgningen blev herefter afvist af Energinet.dk, da projektet primært omfattede en cykelsti. Midlerne fra det afviste projekt, blev i sin tid overført fra Grøn Ordning Vildbjerg puljen til Grøn Ordning Assing puljen, hvorfor projektet kan være relevant i denne sammenhæng.\nAnsøgningen er efterfølgende tilrettet og forhåndsgodkendt af Energinet.dk. Sinding-Ørre Borgerforening ansøger nu Grøn Ordning Sunds puljen om 163.556,25 kr. til etablering af en rekreativ sti med belysning, der kan forbinde det eksisterende rekreative stisystem ”Bjergene i Sinding” og ”Sinding-Ørre Midtpunkt” til glæde for alle borgerne i Sinding-Ørre. Stiens nærmere placering skal fastlægges i samarbejde med Herning Kommune.\nOpsummering – tildeling af midler Grøn Ordning Assing:\nDer er 206.800 kr. som venter på at blive brugt til initiativer i forbindelse med Grøn Ordning Assing. Byrådet har vedtaget, at puljemidlerne skal fordeles i henhold til Intern administrationspraksis for Grøn Ordning i Herning Kommune på baggrund af følgende:\nHvor mange mennesker i lokalbefolkningen, der vil få glæde af projektet.\nAfstanden til vindmølleprojektet, som pengene stammer fra. Projekter i nærområdet prioriteres højere end projekter længere væk fra vindmølleområdet, for at tilgodese de lokalområder, som vindmøllerne påvirker mest.\nIntern administrationspraksis for Grøn Ordning i Herning Kommune er vedhæftet i Bilag 1.\nDer er følgende projekter, som kan tildeles midler:\nAnsøgning nr. 7 – Kibæk Idrætsforening: Renovering af taget på den gamle hal i Kibæk. Der ansøges om 215.441,25 kr. Afstand til vindmøllerne ved Assing er 5,8 km\nAnsøgning nr. 9 – Grundejerforeningen Klinten: Etablering af rekreativt stisystem syd og vest for grundejerforeningen Klinten. Der ansøges om 141.204,38 kr. Afstand til vindmøllerne ved Assing er 4,6 km.\nAnsøgning nr. 11 – Sinding-Ørre Borgerforening: Etablering af et stiprojekt i Sinding. Der ansøges om 163.556,25 kr.\nAfstand til vindmøllerne i Vildbjerg er 3,7 km. Afstanden til vindmøllerne ved Sunds er 6,5 km. Afstanden til vindmøllerne ved Assing er 23,3 km.\nAnsøgningerne er vedlagt i bilag 2.\nDer ansøges samtidig om en samlet anlægsudgiftsbevilling samt en samlet anlægsindtægtsbevilling på hver 206.800 kr. Beløbende fordeles ud på de enkelte projekter med selvstændigt understednummer jævnfør den politiske beslutning.\nat der tages stilling til fordelingen af puljemidler, som ansøges hos Energinet.dk,\nat der til indbetalinger fra Energinet meddeles anlægsindtægtsbevilling samt tilhørende rådighedsbeløb på 207.000 kr. i 2015 til Serviceområde 04 Grønne områder (BYP), stednummer 090096 Grøn Ordning Assing. Der oprettes understednumre for de udvalgte projekter med tilhørende rådighedsbeløb,\nat der meddeles anlægsudgiftsbevilling samt tilhørende rådighedsbeløb på 207.000 kr. i 2015 til Serviceområde 04 Grønne områder (BYP), stednummer 090096 Grøn Ordning Assing. Der oprettes understednumre for de udvalgte projekter med tilhørende rådighedsbeløb. Udgiften finansieres af indtægten fra Energinet.dk.\nTiltrædes således at nedenstående projekter prioriteres til ansøgning hos Energinet.dk:\nAnsøgning 11: kr. 85.137\nAnsøgning 9: kr. 121.863\nJohs Poulsen ønsker at projekt 7 bør nyde fremme i stedet for projekt 9.\nBILAGBilag 1 - Intern administrationspraksis for Grøn Ordning\nBILAGBilag 2 - Ansøgninger Grøn Ordning Assing - ny pulje\n28. Grøn Ordning Sunds\nSagsnr.: 01.02.20-P20-1-14 Sagsbehandler: Tanja Henriksen\nGrøn Ordning Sunds\nAnsøgningspuljen for Grøn Ordning Sunds er på i alt 880.000 kr. til initiativer i det berørte lokalområde. Der er ansøgt om tilskud for i alt 1.818.756,25 kr.\nVindmølleprojektet ved Sunds på 10 MW udløser 880.000 kr. til initiativer i det berørte lokalområde.\nDer er indkommet 9 ansøgninger til Grøn Ordning Sunds, hvoraf 1 ansøgning er frafaldet, da projektet allerede er påbegyndt. Se ansøgningernes placering i forhold til vindmølleprojektet i Bilag 1. Der er ansøgt for i alt knapt 1.818.756,25 kr. i forbindelse med Grøn Ordning Sunds. Alle ansøgninger er vedlagt i Bilag 2.\nOpførelse af bålhytte samt muld-toilet, der kan danne ramme om aktiviteter i naturen.\nEtablering af udsigtstårn på Ovstrup Hede, der kan fremhæve områdets særlige kvaliteter for besøgende.\nI forbindelse med etablering af Sunds Bypark ansøges om midler til inventar til legeplads, bålplads, belysning langs sti og opholdsmuligheder i form af borde/bænke.\n264.700 kr. ekskl. moms\nGårdhave med pavilloner og cykelparkering.\nAfslutning af rekreativt stisystem, der kan samle Sinding-Ørre Midtpunkt, skolen og turistattraktionen ”Bjergene i Sinding”. Dette projekt fremgik også af dagsordenspunktet Grøn Ordning Assing.\nFremstilling af orienteringskort til alle husstande i Sunds By for at fremme interessen for orienteringssporten samt informere om vedvarende energikilder.\nUdskiftning af bro, der gavner de mange motionister m.m., som dagligt bevæger sig rundt om Sunds sø.\nSunds Østre Grundejerforening\nSupplement til finansiering af kunststofbane med multibane.\nByrådet har vedtaget, at puljemidlerne skal fordeles i henhold til Intern administrationspraksis for Grøn Ordning i Herning Kommune på baggrund af følgende:\nIntern administrationspraksis for Grøn Ordning i Herning Kommune er vedhæftet i Bilag 3.\nAlle ansøgninger fremsendes til Energinet.dk inklusiv moms, da Herning Kommune alene er berettiget til momsrefusion for projektudgifter, der kan henføres til kommunale aktiviteter. Herning Kommune er projektejer for projektet omhandlende inventar til byparken i Sunds, hvorfor dette projektregnskab er uden moms.\nDer ansøges samtidig om en samlet anlægsudgiftsbevilling samt en samlet anlægsindtægtsbevilling på hver 880.000 kr. Beløbende fordeles ud på de enkelte projekter med selvstændigt understednummer jævnfør den politiske beslutning.\nat der tages stilling til fordelingen af puljemidler, som ansøges hos Energinet.dk\nat der til indbetalinger fra Energinet meddeles anlægsindtægtsbevilling samt tilhørende rådighedsbeløb på 880.000 kr. i 2015 til Serviceområde 04 Grønne områder (BYP), nyt stednummer Grøn Ordning Sunds. Der oprettes understednumre for de udvalgte projekter med tilhørende rådighedsbeløb\nat der meddeles anlægsudgiftsbevilling samt tilhørende rådighedsbeløb på 880.000 kr. i 2015 til Serviceområde 04 Grønne områder (BYP), nyt stednummer Grøn Ordning Sunds. Der oprettes understednumre for de udvalgte projekter med tilhørende rådighedsbeløb. Udgiften finansieres af indtægten fra Energinet.dk.\nAnsøgning 1: kr. 100.000 til bålhytte\nAnsøgning 2: kr. 200.000\nAnsøgning 3: kr. 200.000\nAnsøgning 7: kr. 100.000\nAnsøgning 8: kr. 280.000\nBILAGBilag 1 - Ansøgningernes placering i forhold til vindmølleprojektet ved Sunds\nBILAGBilag 2 - Ansøgninger Grøn Ordning Sunds\nBILAGBilag 3 - Intern administrationspraksis for Grøn Ordning\n29. Meddelelser til/fra Byplanudvalget den 2. februar 2015\nMeddelelser til/fra Byplanudvalget den 2. februar 2015


Studerende valfarter til Tech Tour\nMesser og møderNavnenyt23. 10. 2018 | Helle Friemann Nielsen\nMesser og møderNavnenyt23. 10. 2018 By Helle Friemann Nielsen\nDen 1. november drager 460 studerende til Billund, når en række af kommunens high-tech-virksomheder endnu en gang åbner dørene til Tech Tour studiedag 2018. Virksomhederne byder igen i år studerende indenfor til en anderledes studiedag, hvor der er mulighed for at opleve teknologi og produktion på tæt hold og blive inspireret til fremtidige job.\nTo nye virksomheder på programmet\nTil Tech Tour studiedag står otte virksomheder klar til at modtage de mange studerende fra Fyn og Jylland. Udover de tidligere deltagende virksomheder er der to nye repræsentanter med i år. Det drejer sig om Billund Vand & Energi, der står klar til at fortælle om energiproducerende renseanlæg og grøn energi, og om Sealing System, som præsenterer pakkemaskiner og robotpalletering.\nTech Tour studiedag afholdes i forbindelse med Industriens Uge i Trekantområdet og er igen i år skabt i samarbejde med Billund Kommune og Billund Erhvervsfremme, der samler de studerende til jobmesse samt spisning i Billund-hallen.\nStor efterspørgsel har skabt venteliste\nDer har i år været meget stor efterspørgsel fra uddannelsesinstitutionerne, hvilket har skabt en venteliste til arrangementet.\n-Vi er overvældet af den store interesse, der er fra universiteter og professionshøjskoler i at deltage i Tech Tour studiedag, fortæller Birgitte Andersen, som er marketingkoordinator hos Zebicon og står for planlægningen af dagen.\n-Vi besluttede sidste år at gøre arrangementet til en årlig begivenhed, og det tyder på at være en god beslutning med den opbakning, vi ser igen i år, siger hun videre.\nTech Tour studiedag afholdes for fjerde gang i år og er en støt stigende succes både for de studerende, Billund Kommune og de deltagende virksomheder.\n-Studiedagen er en ideel mulighed for at tiltrække kvalificeret arbejdskraft til kommunens virksomheder; vi skaber en relation til de studerende og får vist, at Billund kan være med helt fremme, når det gælder produktionsmetoder og high-end teknologi, afslutter Birgitte Andersen, der glæder sig til at tage imod de 460 studerende og deres undervisere.\nPå dagen har de studerende mulighed for at besøge Billundvirksomhederne Davinci 3D, HN Group, Stansomatic, Zebicon, Billund Aquakulturservice og Lego-koncernen, samt Billund Vand & Energi og Sealing System, som er placeret i Grindsted.\nSkrevet i: Messer og møder, Navnenyt


Hundeseng tilbud – Jeg har et hundeseng tilbud til dig\nJeg har et hundeseng tilbud til dig\nVelkommen til hundeseng tilbud, stedet hvor du finder de hotteste, billigste og bedste hundeseng tilbud online, vi har sat os det mål at fodre hundeejere med de allerbedste links når det kommer til hundesenge, tror du os ikke, så blot fortsæt med at læse og du vil se at vi taler sandt!\nHundesenge er et kapitel i sig selv og et stort kapitel, det er meget vigtig du overvejer en masse forskellige ting inden du køber en hundeseng, ikke fordi hunden vil mistrives i en almindelig hundeseng, men mere for dig, din familie og dit hjems skyld, der er nemlig mange ting som spiller ind, flere ting end man umiddelbart tror, de fleste tænker jo, det er blot en hundeseng.\nHundeseng tilbud hunden ikke kunne lide:\nHundesengen kunne jo komme til at lade samme skæbne som den på billedet, hvis altså du ikke tager lidt hensyn og tænker over dit valg inden du køber en hundeseng. Hundesengen på billedet blev fejlkøbt til en Terrier som bestemt ikke brød sig om sådan en blød pige hundeseng.\nUdover at tage hensyn til hunden og hvad den kan finde på, skal du naturligvis tænke på farverne, designet, passer det ind i hjemmet, I skal jo kigge på denne hundeseng de næste forhåbentligt 10 år eller mere, så det er bestemt ikke uden betydning at du tage højde for de ting som I bekymre jer om, alle skal jo helt være tilfredse med hundesengen, ikke kun hunden, selvom det selvfølgelig er det vigtigste.\nVi giver dig nu et hundeseng tilbud som du sikkert ikke kan modstå, du suser ind og køber en ny hundeseng med det samme….\nLæs mere når vi har fundet et super godt hundeseng tilbud.\nHundeseng tilbud, Proudly powered by WordPress.\tPrivatlivspolitik\nVi anvender cookies for at sikre at vi giver dig den bedst mulige oplevelse af vores website. Hvis du fortsætter med at bruge dette site vil vi antage at du er indforstået med det.Forstået!


Anlægsgartner i Kirkegårde Aalborg - Få 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\nBillig anlægsgartner i Kirkegårde Aalborg\nAnlægsgartner i Kirkegårde Aalborg har mindst en fireårig bachelorgrad og kan have seks eller flere års videregående uddannelse. Vær grundigt kontrolleret, at det også vil have en treårig praktik på kontoret af Landskabsarkitekter. Følgende afsnit er taget fra USA Department of Labor.\n“Personer, der planlægger en karriere i anlægsgartner i Kirkegårde Aalborg burde værdsætte naturen, nyder at arbejde med deres hænder, og har stærke analytiske evner kreative vision og kunstneriske færdigheder er også ønskelige egenskaber gode kommunikationsevner mundtligt er nødvendigt. Anlægsgartner i Kirkegårde Aalborg vil være i stand til overføre deres ideer til andre fagfolk og kunder til at lave præsentationer, før store grupper. stærke skrivefærdigheder er også værdifulde, som er viden om edb-applikationer af alle typer, herunder tekstbehandling, desktop publishing, og regneark. Landskabsarkitekter bruge disse værktøjer at udvikle præsentationer, rapporter og forskning jord konsekvenser for kunder, kolleger og overordnede. evne til at skabe og design med CAD-software er nødvendig. Mange arbejdsgivere med potentielle arkitekter landskab gennemført mindst en sommer praktikplads med et landskab anlægsgartner i Kirkegårde Aalborg for at få forståelse af dag-til-dag drift af en lille virksomhed, herunder hvordan at vinde kunder, generere gebyrer, og arbejde inden for et budget. ”\nDen landskabsarkitekt har en sund uddannelse i alle af praktiske �” korrekt bygningsreglementer og tekniske Betegnelser og så videre. Han kan give en detaljeret plan med materiale specifikationer, mængde, størrelse og så videre, som anlægsgartner i Kirkegårde Aalborg kan give præcise bud. På grund af omfanget, som de er kvalificeret til at søge bredere opgaver, såsom statslige projekter, som ikke er åbne for ikke-licenserede udviklere.\nBegrebet anlægsgartner i Kirkegårde Aalborg blev første gang brugt af Frederick Law Olmsted i slutningen 1800. På det tidspunkt var der ingen specifik akademisk disciplin for det, så det begyndte at blive undervist og lært under tag arkitektur skoler og stemplet med sindet-sæt. �” Det vil sige, med mange undtagelser, landskab, med udsigt over denne forfatter, karakteriseret ved kvalitet arkitektonisk stivhed og over- tillid struktur. Anlægsgartner i Kirkegårde Aalborg nævnt har der været bemærkelsesværdige undtagelser. Tommy Kirke og Russell side, for at nævne to, og der er mange undtagelser ansat i dag.\nLandskabsarkitekter normalt ikke undervises havebrug plante sådanne referencer er ofte begrænses urimeligt. Endnu vigtigere, en grad i anlægsgartner i Kirkegårde Aalborg ikke betyde talent kvaliteter, eller mangel på, i design produceret ikke garantere eller forhindre grad. Retfærdigvis skal det siges, at der ikke graden af nogen art i nogen af disse kategorier reducerer potentiale �” det kun betyde en vellykket gennemførelse af pensum.\nGod anlægsgartner i Kirkegårde Aalborg\nEt landskab designer kan verificeres ved et program eller en anden (som der er mange), eller ikke kan. Disse programmer er normalt forbundet med en uddannelsesinstitution, men der er forskellige individer og andre organisationer også tilbyde certificering program. Desuden har mange Botanic Gardens løbende kurser gartner (der er ikke et anlægsgartner i Kirkegårde Aalborg design), samt design kurser, at enkeltpersoner kan tage for at certificering eller blot for uddannelse.\nLandskabet designer arbejder med webstedet analyse, omkostningsoverslag, omkostningseffektivitet, såsom dræning, lys tilgængelighed, stigning og alle andre aspekter designe implementerbar og bæredygtig anlægsgartner i Kirkegårde Aalborg. Han også normalt arbejder med dekorationer elementer som gangbroer, terrasser, vægge og så videre. Følgende er fagbeskrivelsen for Landscape Design Course, University of California.\nStudieordningen for Certificate Program i landskabet design er fokuseret på samspillet mellem menneskelige behov og miljøet, og giver de studerende anlægsgartner i Kirkegårde Aalborg færdigheder til at forstå landskabet design. Alle tegnestuer fokusere på design processen og løse problemer ved hjælp af de faktiske sider af illustrationer. Anlægsgartner i Kirkegårde Aalborg generelt fuldføre Certificate Program i Landscape Design af deltid for tre til fem år.\nAnlægsgartner Kik-ud Huse


Principper om: Skolebestyrelsens arbejde SORGPOLITIK TRIVSELSPOLITIK - PDF\nDownload "Principper om: Skolebestyrelsens arbejde SORGPOLITIK TRIVSELSPOLITIK"\n1 BREUM SKOLE med plads til alle men ikke til alt høj faglighed i trygge rammer skolen ud i verden verden ind i et godt sted at være et godt sted skolen at lære Der tages afsæt i følgende definition: Principper er grundtanker, der rummer en forestilling om, i hvilken retning skolens virksomhed skal bevæge sig Principper afspejler, hvilke værdier skolen skal præges af 1 Principper om: Skolebestyrelsens arbejde Fastsættelse af principper Tilsyn skolens virksomhed Fastsætte ordensregler Godkende budget Godkende undervisningsmidler Udtalelser v ansættelser Godkende voksendeltagelse Godkende kulturcenteraktiviteter Undervisningens organisering Skema Morgenbånd lektioner Timefordeling Sund skole Samarbejdet mellem skole og hjem Forældremøder Forældresamtaler Forældreråd Underretning af hjemmene om elevens udbytte af undervisningen Arbejdets fordeling mellem lærerne Fællesarrangementer for eleverne i skoletiden, lejrskoleophold, udsendelse i praktik mv. elevplan fagfordeling Lejrskole Idrætsdage Musikdage Billedkunstdage Skolefest SFO madordning sponsorering Det pædagogiske indhold SORGPOLITIK TRIVSELSPOLITIK 1\n3 Skolebestyrelsens arbejde: Skolebestyrelsen arbejder, sammen med skolens ansatte, for en skole med plads til alle, men ikke til alt med høj faglighed i trygge rammer der arbejder på at få skolen ud i verden og verden ind i skolen der er et godt sted at være og et godt sted at lære gennem fastsættelse af principper for skolens virksomhed; undervisningens organisation samarbejdet mellem skole og hjem underretning af hjemmene om elevernes udbytte af undervisningen arbejdets fordeling mellem lærerne fællesarrangementer for eleverne i skoletiden(lejrskole, praktik mm) SFO og fritidsaktiviteter madordning sponsorering der giver skolelederen handlefrihed og respekterer lærernes faglige/pædagogiske kompetencer. Det tilstræbes at skolebestyrelsens arbejde tager afsæt i et årshjul, der bl.a. sikrer Tilsynsførelse med skolens virksomhed Fastsættelse af skolens ordensregler Godkendelse af skolens budget Godkendelse af undervisningsmidler Udtalelser i forbindelse med ansættelser Godkendelse af voksnes deltagelse i undervisningen Godkendelse af skolens virksomhed som kulturcenter Voksnes deltagelse i folkeskolens undervisning i henhold til 3, stk. 5 i folkeskoleloven:\n4 Det tilstræbes at Breum Skole er behjælpelig med at finde andre undervisningsmuligheder for den voksne, som f.eks. på voksenuddannelsescentrene, der netop henvender sig til de voksne, der ønsker at dygtiggøre sig. Skolens virksomhed som kulturcenter i henhold til 3, stk. 6 i folkeskoleloven: Breum skole ønsker at være åben for samarbejde med lokalsamfundets folkeoplysnings- og foreningsliv, det frivillige børne- og ungdomsarbejde samt andre kredse af interesserede ved at give mulighed for at benytte skolens lokaler, såfremt det ikke er til gene for undervisningen. Udlånet fordrer at skolens lokaler afleveres i samme stand, som de er modtaget. Skolens adm. ledelse koordinerer udlånet. 1: Undervisningens organisering: Tildeling af undervisningstimer til eleverne. Alle elever skal have klasseundervisning i billedkunst, sløjd, hjemkundskab, håndarbejde og idræt på mellemtrinnet Det tilstræbes at alle eleverne i overbygningen har mulighed for at vælge valgfag af både boglig- og praktisk/musisk karakter. Skoleårets tilrettelæggelse (skemalægning) Ugeskema Det tilstræbes, at Undervisningen begynder kl indskoling og mellemtrin begynder med morgenbånd med læsning eller træningsopgaver den enkelte klasses timer fordeles jævnt på ugens dage Der kan være en fagdag om ugen på tværs af indskoling og på tværs af mellemtrin. Indeholder emner fra kristendom, historie, og årgangsopdelt i overbygningen, alle fag kan bidrage med emner. Praktiske fag lægges i moduler Parallellægge så mange timer som muligt i overbygningen for at muliggøre holddeling på tværs periodisk Særlige arbejdsuger Alle elever bør mindst en gang på hvert TRIN deltage i et fællesforløb, af en uges varighed, for hele skolen\n5 Sundhed Det tilstræbes, at Skabe og lære børnene gode kostvaner og træffe sunde valg, med henblik på at fremme sundhed og velvære. Sikre ro og trygge rammer, så børnene forbinder det at spise med noget rart. Leg og bevægelse skal være en naturlig del af hverdagen på skolen og i SFO en. Alle elever skal have gode muligheder for at opleve glæden ved idræt og fysisk udfoldelse. Der er en forventning om at det mellemmåltid børnene får tilbudt i SFO en er sundt og giver børnene energi til at klare resten af dagen. 2: Samarbejde mellem skole og hjem: PRINCIPPER FOR SKOLE-HJEM SAMARBEJDET Klasselæreren er den centrale figur som igangsætter og koordinerer forældresamarbejdet. Lærerteamet beslutter hvordan der skabes den bedst mulige kontakt til den enkelte elev og det enkelte hjem, med henblik på at fremme forældrenes oplevelse af nødvendig og kvalificeret kontakt mellem skole og hjem. Forældrene skal opleve, at der er kontinuitet i arbejdet med barnets elevplan og at elevplanen bliver et dynamisk og fremadrettet værktøj i forældresamarbejdet. Det forventes at der er en løbende kontakt mellem forældre og lærere. PRINCIPPER FOR FORÆLDREMØDER Der skal afholdes et forældremøde inden udgangen af september måned. Skolelederen kan begynde eller afslutte mødet med fælles indlæg for flere årgange. Lærerteamet leder mødet. Forældrene skal præsenteres for hvordan det kommende skoleår vil forløbe. PRINCIPPER FOR FORÆLDRESAMTALER Der skal som minimum tilbydes 1 forældresamtale pr år efterår og / eller forår. Er der ønske om ekstra samtaler skal der være mulighed herfor. Lærerne til hovedfagene skal som minimum deltage. Forældresamtalerne i foråret skal foregå på baggrund af elevplanen. PRINCIPPER FOR FORÆLDRERÅD Forældrene opfordres til at vælge et klasseforældreråd.\n6 Klasseforældrerådsvalget kan finde sted i forbindelse med forældremødet der afholdes senest ved udgangen af september måned. Formålet med forældrerådet er: At involvere forældrene mest muligt i deres børns skolegang og skolehverdag. At sikre, at forældre får mulighed for at opnå indflydelse på deres børns skolegang og skolehverdag. At forældrene medvirker til planlægningen og afviklingen af både faglige og sociale klassearrangementer. Det er ønskeligt, at alle klassens forældre på skift bliver medlem af forældrerådene. 3: Underretning af hjemmene: PRINCIPPER FOR ELEVPLANER Elevplanen er et dynamisk redskab, der skal indeholde både status og fremadrettede forventninger til eleven. Elevplanen differentieres således, at hovedfagene beskrives mere uddybende end de øvrige fag. Elevplanen revideres i samarbejde med forældrene ved skole-hjemsamtalerne, eller løbende hvis der er behov herfor. D.v.s. at elevplanen har været præsenteret for forældrene inden samtalerne. 4: Arbejdets fordeling mellem lærerne: Enhver klasse skal have få lærere, som skal kunne samarbejde som funktionsduelige team. SFO-pædagogerne kan deltage i undervisningen i indskolingen Teamet skal kunne dække klassens faglige, sociale og kreative behov. Det tilstræbes at undervisningen varetages af lærere med linjefag eller flere års undervisningserfaring indenfor de enkelte fag. Hvis dette ikke er muligt bør underviseren findes blandt teamets lærere. Af hensyn til undervisningens kontinuitet er videreførelsesprincippet gældende, dvs. at den samme lærer inden for sit fag så vidt muligt kan undervise min. 3 på hinanden følgende skoleår. Der kan af hensyn til elevernes undervisningsmæssige og faglige udfordringer være lærerskifte efter 3. og efter 6. klasse. Altså et princip, der tager udgangspunkt i en undervisning, der er bygget op om indskolingen, mellemtrinnet og udskolingen.\n7 5: Fællesarrangementer for eleverne i skoletiden, lejrskoleophold, udsendelse i praktik: I indskolingen vægtes deltagelse i fælleskommunale kulturelle arrangementer højt, samt sociale/ faglige dage med skolerne i Breums Skoles overbygningsdistrikt. På mellemtrinet vægtes det meget højt, at eleverne får mulighed for at deltage i fælleskommunalt arrangerede kulturelle og idrætslige aktiviteter, samt at samarbejdet med Breum Skoles fødeskoler styrkes frem mod 7. klasse. Lejrskoleophold: I 7. og 9. klasse bør der arrangeres en lejrskole for hele årgangen. Pt. København/5 dage og Lubeck/1 dag. På grund- og mellemtrinet er der mulighed for forældrearrangeret internat til f.eks. Naturcenter Brokholm. I skoletiden er der mulighed for lærerdeltagelse. Efterfølgende er det op til forældrene at tage over, hvis der er ønske om overnatning. Musik- og billedkunstdage: På Breum Skole tillægger vi de kreative, musiske fag høj værdi, hvorfor det tilstræbes at der jævnligt afholdes arrangementer på såvel skolen som udenfor. Idrætsdage: Idræt styrker motorik, indlæring og sociale kompetencer hvorfor idrætsdag, atletikarrangementer og lign. bør prioriteres. På Breum Skole er der tradition for fælles svømmeundervisning for 4. og 5. klasserne i Durup Svømmehal. Praktik: Der kan arrangeres fælles klassepraktikker. I 5. klasse endagspraktik i Kvickly og 8.klasse i Føtex og evt. ugepraktik på Landbrugsskolen v Viborg. Skolefest: På Breum Skole er der i uge 12 tradition for en årlig skolefest, for grund- og mellemtrinet og deres familier. 5. klasse står for underholdningen, og efterfølgende er der fælles indmarch, derefter fællesdans for eleverne, klassearrangerede boder samt lejet musik, der spiller op til dans. Udover det er der kaffe/te og kage til de voksne og sodavand/slik til børnene.\n8 6: SFO: Vi mener det er et emne for SFO en og dennes bestyrelse. 7: Madordning: Breum Skole har pt. ingen madordning. Der har gennem årene været forsøgt med forskellige udbydere. Desværre har det økonomiske grundlag ikke været tilstede, så ordningerne har kunnet bibeholdes. Dukker der sunde og fornuftige udbydere op, vil vi selvfølgelig være interesserede i at få en aftale i stand, så alle skolens elever kan få et alternativ til medbragt mad fra hjemmene. 8: Sponsorering: Mener dette er et emne for Bettina.


87-årig præsident modvilligt genvalgt\nSom den første præsident i nyere italiensk historie tager Giorgio Napolitano en tørn til. Lørdag blev den 87-årige præsident genvalgt, selv om han tidligere har afvist at være interesseret i endnu en syvårig præsidentperiode.\nPræsident Giorgio Napolitano tager en tørn mere i Italien. Fold sammen\nLørdag d. 20. april 2013, kl. 18.49\nValget af Napolitano fandt sted med overvældende flertal i det italienske parlament, der havde opgivet at nå til enighed om en kandidat fra en af de tre koalitioner i parlamentet. Fem forgæves afstemningsrunder blev det til, inden den siddende præsident indvilligede i at bryde dødvandet ved at stille sig til rådighed.\nMed Napolitanos genvalg slipper Italien for at stå både uden præsident og regering. Præsidentposten er i det daglige kun ceremoniel, men ved regeringsdannelser spiller præsidenten en nøglerolle som mægler, ligesom han har ret til at opløse parlamentet.\nDet ventes ifølge AFP, at den genvalgte præsident vil forsætte sine hidtil forgæves forsøg på at danne en bred regering i det nyvalgte parlament.\nEnorm aftale sender elbilsselskab over »værdimæssig milepæl«\nEnorm aftale sender elbilsselskab\nover »værdimæssig milepæl«\nDropper royal titel: Japans prinsesse\ner blevet gift efter skandale


Penge til frivilligt socialt arbejde – Hornsherred Lokalavis\nSocial- og sundhedsudvalget har besluttet, hvilke frivillige foreninger og organisationer, der får tilskud til deres aktiviteter.\nFREDERIKSSUND KOMMUNE: I henhold til lov om Social Service §18 kan frivillige foreninger/organisationer søge tilskud til aktiviteter, der sigter mod: ”Forebyggelse af sociale problemers opstående, styrkelse af det sociale netværk og Inddragelse af borgerene i løsingen af sociale problemer”.\nFrederikssund Kommune har modtaget 34 ansøgninger på tilsammen 581.622 kroner – på budgettet for 2019 er der afsat 468.654 kroner.\nPå årets første møde i Social og Sundhedsudvalget skulle politikerne fordele penge blandt foreningerne. To ansøgninger var indstillet til afslag, da man vurderede, at de pågældende\nLokale tjenester som besøgsordninger, netværksmøder, telefonkæder m.v. er vægtet højt i indstillingerne, det samme gælder arbejdet med flygtninge og flere nye foreninger. Ansøgninger som primært omhandler arrangementer af kulturel og social karakter har haft en lavere prioritet i fordelingen af puljen.\nHjernesagen Nordsjælland fik bevilget et tilskud på 22.000 kroner til drift af foreningens værested.\nULF, Udviklingshæmmedes Landsforbund, fik 25.000 kroner til kurser, der skal kvalificere udviklingshæmmede til at lave frivilligt socialt arbejde.\nDe frivillige på omsorgscenter De Tre Ege fik et tilskud på 25.000 kroner til diverse aktiviteter for beboerne.\nDer var 25.000 kroner til rådgivningen af socialt udsatte fra Frederikssund Kommune på BørneTelefonen, og Telefonstjernen Jægerspris – hvor cirka 15 ældre modtager et opkald alle årets dage – fik 9.000 kroner.\nRøde Kors Frederikssund fik 14.000 kroner til en oplevelsestur, og Flygtningevennerne i Slangerup fik et tilskud på 10.000 kroner.\nLokalforeningen SIND fik et tilskud på 19.000 kroner til sociale og kulturelle tilbud, og Røde Kors’ Frederikssund afdeling fik 18.000 kroner til middagsklubberne Nordhøj og Østergården.\nDanske Seniorer Skibby havde søgt om 27.200 kroner og fik et tilskud på 14.000 kroner til en bustur til Agersø med foredrag og underholdning. Man forventer 100 deltagere til arrangementet.\nÆldre Sagen Skibby fik 1.000 kroner til besøgsven med hund, 17.000 kroner til besøgsvenner og 4.500 kroner til telefonstjernen; opringning til enlige borgere.\nÆldre Sagen Jægerspris fik bevilget 10.000 kroner til besøgsvenner, vågekoner og demensaflastning.\nDemensvennerne i de fire afdelinger af Ældresagen i Frederikssund Kommune fik tildelt 10.000 kroner, mens vågetjenesten i de fire afdelinger fik 11.000 kroner.\nDer var 17.000 kroner til Ældre Sagens besøgsvenner i lokalafdelingen i Frederikssund, der tillige fik 7.000 kroner til stolegymnastik, 5.000 kroner til handy-men og 10.000 kroner til tryghedsopkald.\nCamp og vikingespil\nHerudover fik Foreningen Danske Døvblindes erfagruppe i Nordsjælland 9.234 kroner, Astma- og Allergiforeningen fik 5.000 kroner til en sommercamp, Tolleruphøjs Venner fik tildelt 12.100 til aktiviteter, Frederikssund Frivillighedssted fik et tilskud på 23.000 kroner, og Luft-Frederikssund fik 27.000 kroner.\nDer var 17.000 kroner til Polio og Ulykkesforeningen Nordsjælland. Pengene skal foreningen bruge til at indbyde medlemmer til Frederikssund Vikingespil. Hjerneskadeforeningen fik 18.020 kroner til brugerstyrede aktiviteter.\nHjerteforeningen Frederikssund fik et tilskud på 18.300 kroner, og Dansk Flygtningehjælps frivilliggruppe i Frederikssund fik 26.000 kroner. Dansk Blindesamfund fik et tilskud på 10.000 kroner.\nSuppe til hjemløse\nDet største enkeltbeløb – 30.000 kroner – fik Bedre Psykiatri til aktiviteter for pårørende til psykisk sårbare og psykisk syge.\nDer var 2.500 kroner til hjemløse, som typisk bor i sommerhusområderne i Jægerspris og Skibby. SAND Nordsjælland, De Hjemløses Landsorganisation, anslår, at der er minimum 30 hjemløse i sommerhusområderne, og at der er frivillige, som uddeler suppe til de hjemløse i vintermånederne.


Døde mink fordeles i hele landet for at blive brændt\nDe mange millioner døde mink er gravet ned i Nørre Felding og Kølvrå. De skal fordeles til hele landet for at blive brændt.\nFoto: Andrew Kelly, Reuters, Ritzau Scanpix\nDet vil være en umulig opgave udelukkende at brænde minkene lokalt, siger affaldsselskabernes formand. Se her, hvor de skal hen.\n12. MAJ 2021 6.47\nNår spaden torsdag stikkes i jorden i minkgravene i Nørre Felding nær Holstebro, skal nogle af de døde mink ud på en lang køretur. Nogle skal transporteres til Amager i øst, andre til Sønderborg i syd og Hjørring i nord.\n13 affaldsanlæg landet over har budt ind på opgaven med at afbrænde millioner af mink. Det ville umiddelbart være nemmere at brænde minkene lokalt. Men det ville tage alt for lang tid, siger affaldsselskabernes formand.\nForløb frem til midt juli\nNår minkgravene i Nørre Felding er tømt, kommer turen til Kølvrå ved Karup. Frem til midten af juli ventes minkene at blive gravet op og brændt af. De 13 affaldsværker har selv budt ind på opgaven med at aftage minkene.\nPrøveopgravningen torsdag vil ikke bare afsløre, hvilken forfatning dyrene er i efter seks måneder i jord og kalk. Den vil også afsløre dyrenes værdi som brændbart materiale. For at kunne brænde, skal kadaverne blandes op med andet brændbart affald.\n- Man kan ikke bare køre hen til porten med 15.000 ton mink, skovle dem ind i forbrændingsanlægget og så regne med, at det virker. Minkene skal blandes op i mindre mængder med andet affald, for at de kan brænde, siger Mads Jakobsen.\nNæppe lugtgener ved afbrænding\nHvis alt går som ventet, vil den egentlige opgravning blive sat i værk ugen efter. Planen er, at hver af de 13 værker hver dag skal modtage mellem et og fire vognlæs døde mink fra slutningen af maj til midten af juli. Hvis nogle værker får problemer med forbrænding af mink, vil man kunne drosle ned de pågældende steder, og skrue op andre steder.\n- Anlæggene brænder ved meget høje temperaturer. Og når minkene ankommer, bliver de læsset direkte ned i affaldssiloen og brændt. Jeg er ret sikker på, at der ikke bliver lugtgener omkring affaldsværkerne, siger Mads Jakobsen.\nDe 13 anlæg der skal afbrænde mink\nFjernvarme Fyn, Odense.\nKilder: Energnist, Nomi4s.