Maling i Agersø – Vi leverer direkte til din adresse\nSkal du bruge maling i Agersø? Vi kan levere en række forskellige varianter.\nKlik på knappen herunder for at se hvilke slags maling du kan vælge i mellem i Agersø.\nVi hjælper dig med at finde det rette maling i Region Sjælland, som kan leveres til dig i 4244 Agersø. Levering til Slagelse Kommune er ikke noget problem.\nEn stor portion internet varehuse tilbyder nu om dage diverse forskellige muligheder for levering. En af dem der er mest populær er nu til dags at få leveret til et afhentningssted, hvor du selv henter dine varer den dag der passer dig. Denne er altså ualmindeligt enkel, og tit ydermere den mindst kostelige mulighed for levering.\nDu kunne alternativt foretrække at få det leveret til hvor du bor eller til adressen hvor du arbejder. Leveringsmetoden bliver undertiden en sjat mere bekostelig, men tillige ekstremt overkommelig. Den mindst kostelige løsning af Maling i Agersø vil dog altid vise sig at være at hente ordren selv, men dette betinges af at du bor i nærheden af Maling i Agersø internet shoppens adresse.\nLeveringstidspunktet er jo vældig relevant hvis man står og skal bruge din ordre fluks, så af den grund er det jo aktuelt at man gransker den forventede leveringstid på det respektive produkt.\nMange Maling i Agersø internet shops tilbyder levering efter en enkelt hverdag på en række varer, hvilket er underforstået at bestillingen køres igennem forud for et fastslået klokkeslæt, således at de har udsigt til at kunne nå at få Maling i Agersø pakket inden medarbejderne har fri.\nNogle webbutikker garanterer portofri levering, men typisk kræves det at man indkøber for en bestemt sum. Derudover må man overveje den mest prisbevidste slags levering, der oftest – uanset om man er nær Roskilde, Grenaa eller Lemvig – vil være at få fragtfirmaet til at køre bestillingen til en pakkeshop.\nDet er efterhånden rigtig bekvemt for alle at søge information om priser på Maling i Agersø hos diverse internet butikker i Danmark, og ergo har flere internet virksomheder set sig nødsaget til at tvinge salgspriserne på deres varer – til piger og drenge, og samtidig også til damer og herrer – betragteligt, og endda nogle gange love portofri levering.\nDet kan dog imidlertid være gavnligt at efterse forskellige netshops efter Maling i Agersø rabatkoder forinden du bestiller, således at du er garanteret at få den skarpeste pris.\nMan bør imidlertid være opmærksom på, at hvis en netshop reklamerer Maling i Agersø for en pris der anses for kolossalt gunstig, kunne det for det meste være et symbol på en fup online virksomhed. Bestillinger med kort er på den anden side indbefattet af en vedtægt, hvilket forsvarer kunden overfor uægte internet butikker.\nGenerelt går vi ind for køb med kort eller MobilePay. Som en anden løsning burde du anvende en afdragsordning som f.eks. ViaBill, når du ser en fordel i at betale omkostningerne over en længere periode.\nFør nogen køber Maling i Agersø i en online shop kunne de for at være på den sikre side skimme webbutikkens vilkår, men det er i reglen ikke super spændende.\nEt nemt alternativ kunne måske være at finde ud af om internet forretningen er e-mærket, eftersom det kan være et signal om at netbutikken understøtter de gældende danske regler, og at online butikken lejlighedsvis revurderes af specialister som forstår retningslinjerne. Dette er en god anledning til bistand, hvis du skulle få vanskeligheder i processen med din ordre.\nTilsvarende er det fornuftigt at man er oppe på mærkerne omkring de grundlæggende bestemmelser der kan have indflydelse på transaktionen, for eksempel hvilken byttepolitik på Maling i Agersø internet selskabet bruger. I den relation er det tilmed afgørende, at man stadigvæk gemmer sin kvittering, så man når som helst vil kunne bevise sin ordre, ligegyldigt om du er på udkig efter et produkt til en herre eller dame.\nTrustpilot præsterer super gavnlige løsninger til at studere en længere række øvrige konsumenters oplevelser og derved er det smart, at du besigtiger internet shoppens Maling i Agersø bedømmelser forud for at du færdiggør din shopping.\nFacebook forærer dig for øvrigt visse gode genveje til at få indtryk af internet selskabets kundetilfredshed. Desuden er der endda online forretninger hvor kunder kan udfærdige en evaluering af deres køb, hvilket ligeledes kan anvendes til at få et indblik i hvor tilfredse kunderne er.\nHjemmesiden er finansieret af annoncer. Vi har aftaler med en del e-forhandlere eftersom vi formidler forretningernes tilbud, og høster kommission forudsat den person vi sender videre udfører en handel.\nViden angående Maling i Agersø og online forretninger opdateres rutinemæssigt, men vi ønsker ikke at blive stillet ansvarlig for justeringer der kan være lavet siden vi sidst opdaterede de viste data.


Af Suzana Milovic\nHalvdelen af landets bestyrelser har stadig ikke en eneste kvinde i bestyrelsen, og der er flere topchefer med navnet Lars, end der er kvinder. Det betyder, at man de facto sorterer kvinder fra baseret på køn, og at man hyrer mænd baseret på deres.\nMange argumenterer stadig for, at man i dag hyrer den bedste til jobbet med de rigtige kompetencer, og at vi har opnået ligestilling. Men skal vi i så fald konstatere, meget få kvinder øjensynligt besidder de nødvendige kompetencer til at besidde topposterne, og at så mange med navnet Lars gør?\nMan må nok snarere konstatere, at der enten er noget galt med måden, vi måler kompetencer på, eller at der er noget galt med systemet ligestillingsmæssigt, når Lars ”tilfældigt” besidder de rigtige kompetencer og er den bedste til jobbet hver gang, og når Lars ”tilfældigt” foretrækker at hyre endnu en Lars, fremfor mennesker med et ekstra X kromosom. Hvad har Lars, som kvinder ikke har, hvis ikke det handler om en forfordeling af det ene køn?!\nVed at indføre kvoter hjælpes og støttes erhvervslivet i at se på kompetencer fremfor køn. Undersøgelser viser, der fortsat vil gå over 100 år, før vi har ligestilling pga. Rip, Rap og Rup-effekten, hvor mænd hyrer mænd, og kvinder desværre også hyrer mænd grundet samme indlærte ubevidste bias. Vi er alle fra barnsben skolet til at se drenge og mænd som værende mere kompetente ledertyper, og at det er positivt, når de bruger deres skarpe albuer, mens piger og kvinder ses som hysteriske, aggressive og inkompetente, hvis de har samme adfærd.*\nHistorisk set er det ikke længe siden, at kvinder er kommet på arbejdsmarkedet. Et arbejdsmarked, der er formet til mænd af mænd, og derfor har kvinder ikke haft lige så stor mulighed for at præge, hvad vi anser for værende korrekt ledelses- og business-adfærd. Kvinder skal til stadighed skoles i at agere som mænd med maskuline værdier, hvis de vil gøre karriere, og bliver straffet løn- og karrieremæssigt, hvis de agerer mere feminint, eller når de træder ud for en stund for at føde børnene.\nVed at indføre kvoter hjælpes erhvervslivet til at tage aktivt stilling til disse problemstillinger, arbejde aktivt for at ændre på det mandetilpassede arbejdsmarked, og arbejde aktivt for at ansætte ud fra kompetencer fremfor (det mandlige) køn, som det sker i dag. Vi kan ikke længere samtale os ud af Rip, Rap og Rup-effekten, der i dag hærger i erhvervslivet. Der skal noget drastisk til – tiden er kommet til at bruge kvoter.\n*Dalgaard, M., 2020. 1.032 bestyrelser er proppet med mænd: Virksomheder ser kvit og frit stort på lovkrav. https://www.berlingske.dk/virksomheder/1032-bestyrelser-er-proppet-med-maend-virksomheder-ser-kvit-og-frit


Knogler og pollen | lex.dk – Danmarks Oldtid\nFordelingen af land og hav i det sydlige Norden i Borealtiden efter at Østersøen igen var blevet en indsø.\nFyrrepollen (øverst) og hasselpollen (nederst) fotograferet ved hjælp af et scanning elektronmikroskop.\nPalynologiska Laboratoriet Stockholm. Efter K. Aaris-Sørensen 1998.\nAt man kan tegne så detaljeret et billede af naturens udvikling siden den sidste istid skyldes, at mange videnskabelige discipliner arbejder sammen med arkæologien, først og fremmest grene af geologien, botanikken og zoologien. Det er f.eks. kvartærgeologiens fortjeneste, at man i dag kan tegne et billede af de sænkninger og hævninger af landjord og havspejl, der foregik igennem landets tusindårige udviklingshistorie.13\nDet skandinaviske område er da også noget af et mønstereksempel på de kræfter, der er virksomme i forbindelse med dannelsen af et isdække og dets afsmeltning. Få steder på Jorden har man haft så gode muligheder for at studere de sænkninger og hævninger af landjorden og havspejlet, som forårsagedes af istidens mægtige bræer. Og ved hjælp af kulstof 14-dateringer af bl.a. tørv og gytje fra dybtliggende ferskvandsbassiner – og fra stammer og stubbe fra druknede træer – har man kunnet tegne et billede af, hvordan kystlinjens forløb svingede i takt med det svingende havniveau – kort sagt af samspillet mellem land og hav igennem oldtidens mange årtusinder.\nNår det gælder den vegetation, som dækkede dette stadigt foranderlige land, kan man studere den ved analyser af såvel makrofossiler som pollen.14 Det er navnlig pollenanalyserne, som kan give et langtidsperspektiv i udviklingen af det natur- og menneskeskabte landskab.\nPollen er blomsterstøv, dvs. frøplanternes hanlige kønsceller. Disse celler er mikroskopiske, men deres faste vægge eller „skaller“ har stærkt varierende former, således at hver art træ eller urt har sin bestemte type. Pollen dannes og spredes i ufattelige mængder hvert år i blomstringsperioden. De pollen, som havner på landjorden, ødelægges normalt af mikrober. Men aflejres pollen i f.eks. moser og søer, bevares de igennem årtusinder. At pollenkorn kan bevares, skyldes at de er opbygget af et stof, der hedder sporopollenin, et stof som meget vanskeligt nedbrydes i naturen.\nPollenprøver kan f.eks. tages i en serie ned gennem de forskellige lag i en mose eller en søbund. Ved mikroskopets hjælp kan man klassificere og optælle de enkelte prøvers pollen og derved fremkalde et billede af, hvordan vegetationen så ud på det tidspunkt, da pollenprøven aflejredes. Dette billede af vegetationens sammensætning kaldes et pollenspektrum. De enkelte prøver kan ydermere dateres ved hjælp af kulstof 14-metoden. På den måde kan man følge vegetationsudviklingen i dens forskellige stadier.\nMan taler i mosegeologien om den store og den lille dimension.15 Den store dimension får man, når pollenprøverne bliver taget på lokaliteter med en stor åben overflade, søer og moser f.eks. Erfaringen viser nemlig, at pollen, som findes i større søer eller træfrie moser, næsten alle kommer inden for en afstand af 5-10 km fra undersøgelsesstedet. Det betyder, at de såkaldte regionale pollendiagrammer fra sådanne steder, giver et gennemsnit af vegetationsmosaikken inden for et ca. 300 km2 stort område. Det er altså hovedtendenserne i vegetationsudviklingen, der afsløres. Et sådant regionaldiagram kan f.eks. give et overblik over udbredelsen og intensiteten af den menneskelige påvirkning af landskabet.\nDen lille dimension får man derimod, når man undersøger f.eks. naturlige vandhuller eller skovmoser, der er så små, at trækronerne lukker sig over prøvestedet. Herved vil pollenregnen hovedsagelig stamme fra de nærmeste ca. 30 m, og man får derved mange flere detaljer frem. Et sådant lokaldiagram giver mulighed for bl.a. at forstå planternes fordeling efter jordbundens beskaffenhed, og hvordan menneskets indgreb over for skoven er foregået.\nBåde makrofossilanalyser og pollenanalyser har i de sidste par menneskealdre bidraget med megen ny viden om Danmarks forhistoriske flora. Miljøhistorien og bebyggelseshistorien er blevet en meget væsentlig del af arkæologien.\nVender vi os til de dyr, som færdedes i oldtidens landskab, stammer vort kendskab til dem fra de knogler, som ved tilfældigheder er bevaret igennem årtusinderne. Det kan være knogler, som stammer fra måltidsrester, fundet ved udgravninger af f.eks. bopladser. Det kan også være dyre- og menneskeknogler, som er fundet i grave og i moser. Knoglernes bevaring er betinget af jordbundens beskaffenhed. Kalkrig jord bevarer f.eks. knogler godt, mens overlevelseschancerne i sure jorder med et lavt pH-indhold generelt er dårlige. I moserne kan dog undertiden være meget gode bevaringsbetingelser for knogler.\nDyreknogler bevares generelt bedre end de mindre kompakte menneskeknogler. Og er knoglerne rester af måltider, bevares de i almindelighed bedre end knogler af døde husdyr som f.eks. hunde, der er begravet hele. Her er bløddelene rådnet bort og har ofte påvirket skelettet kemisk. Måltidsrester består derimod ofte af dyrestykker, som er kogt eller stegt og siden er blevet spist rene. Derved har de så at sige i forvejen gennemgået en vis konserverende behandling. Mekanisk sønderdeling ved nedtrampning, påvirkning af vejr, vind og vand samt mikroorganismer er også nedbrydende for knoglemateriale. Skelettets hårdeste del er tændernes emalje. De modstår, kan man sige, bedst tidens tand.\nAnalyser af dyreknogler fra arkæologiske fund er et tidrøvende arbejde, og der findes i dag et umådeligt stort knoglemateriale oplagret i danske museer, som venter på at blive analyseret. Nogle knogledele er også så små, at de under de arkæologiske udgravninger kun kan findes ved anvendelse af helt særlige metoder, f.eks. ved vandsoldning. Men den viden, man kan uddrage ved knoglestudierne, er meget stor. Man kan f.eks. få oplysninger om antallet af de fundne dyr, deres køn, alder og kropsstørrelse. Man kan studere sygdomme og aldersbetingede forandringer, se spor af f.eks. vitaminmangel og skader i forbindelse med vold. Og man kan studere slagtemetoder, afpelsning, partering osv., ligesom kulstof 13-analyserne kan fortælle om ernæringsforhold. Desuden har DNA-studiet i vor tid åbnet for helt nye muligheder for genetisk forskning.\nEt af de vigtigste resultater af knoglestudierne er, at det har været muligt at skabe en oversigt over den danske dyreverdens indvandringshistorie.16 Man har især koncentreret sig om hvirveldyrene, pattedyr, fugle og fisk. Men skal man rekonstruere fortidens miljø, må man også regne med de endnu mere følsomme indikatorer, som findes blandt de hvirvelløse dyregrupper: bløddyr, snegle og muslinger – og insekter. De sidste er f.eks. meget velegnede klimaindikatorer. Denne del af forskningen har hidtil haft et noget mindre omfang end studiet af hvirveldyrene.\nDansk arkæologi er begunstiget af en rigdom af velbevarede fund, en stærk interesse for fortiden i befolkningen, og eksistensen af et tværfagligt samarbejde med naturvidenskaberne. Alt sammen er det med til at give os en dybere forståelse af fortidens mennesker, deres gøremål og samspillet med den omgivende natur.\n13: C. Christensen 1993.\n14: B. Aaby 1993.\n15: Ibid. 1993.\n16: K. Aaris-Sørensen 1993, 1998.\nVærket Danmarks Oldtid i fire bind udkom i 2. udgave i 2006. Teksten ovenfor er kapitlet Knogler og pollen.\nForrige afsnit er Det unge land\nNæste afsnit er Skovlandets og sumpenes jægere\nVil du citere denne artikel? Kopier denne tekst og indsæt den i din litteraturliste: Jensen, Jørgen: Knogler og pollen i Danmarks Oldtid på lex.dk. Hentet fra https://danmarksoldtid.lex.dk/Knogler_og_pollen


september 2021 - esbc2016.dk september 2021 - esbc2016.dk\nHvilket flyttefirma er bedst til prisen i Herlev?\nSilje Hansen - september 23, 2021 - Comments off\nEt flyttefirma kan være aktuelt for dig som står overfor en flytning. Der er mange gode grunde til, hvorfor man skal flytte. Det kan være, at du skal starte på et nyt studie, arbejde eller du endeligt langt om længe har fundet drømmeboligen, som du vil dig ned i. Det kan også være, at du skal bruge mere plads fordi der er børn på vej, hvorfor du har fundet en større bolig. Det kan også være at boligen du skal flytte ind i er mindre, fordi børnene er flyttet ud, eller du nu er blevet alene.\nUanset hvad venter der er nyt kapitel det nye sted, som du skal falde godt tilpas i. For at komme godt fra start kræver det en flytning. Det er sjældent at de fleste glæder til selve flytningen, da det oftest er noget der bare skal overstås. Det er en tidskrævende og fysisk hård opgave, som kan være uoverskuelig for mange at stå med selv. Det er her du skal hyre et professionelt flyttefirma til at hjælpe dig.\nDerfor skal du vælge et flyttefirma\nEt flyttefirma lever udelukkende af at hjælpe både private og erhverv med at flytte. Det er derfor en professionel virksomhed som har den nødvendige erfaring og udstyr til at transportere dine møbler og genstande. Flyttefolk har som regel også en god løfteteknik og et samarbejde der gør, at det går stærkt og ser nemt ud.\nDu kan trygt overlade flytningen til et professionelt flyttefirma, og i stedet bruge kræfter på at overveje, hvor møblerne skal være i den nye bolig.\nEt professionelt flyttefirma tager som udgangspunkt højde for sikkerheden under transporten. Her er det også sikret, hvis der er noget der skulle blive beskadiget under flytningen.\nHer finder du det bedste flyttefirma til prisen i Herlev\nHvis du er i tvivl om, hvem du skal vælge som flyttefirma i Herlev, kan du vælge byens mest populære flyttefirma, nemlig sommersflyttefirma.dk.\nCategories : flyttefirma Herlev\nSnyd ikke dig selv for et samarbejde med en boligadvokat\nCecilie Mortensen - september 22, 2021 - Comments off\nI forbindelse med et boligkøb eller boligsalg kan der være mange forskellige professionelle, du kan have kontakt til, før du står med en færdig handel. Der er dog særligt en fagperson, du ikke bør snyde dig selv for et samarbejde med. Og her er der selvfølgelig tale om en boligadvokat.\nDerfor skal du have et samarbejde med en boligadvokat\nUnder en bolighandel er der ikke krav om, at du skal hyre en boligadvokat. Der er dog alle gode grunde til, at du alligevel får det prioriteret, da det kan betyde, at du ender med en bedre handel. Lad os prøve at uddybe det nærmere.\nNår du skal sætte din underskrift på en boligaftale, så er det selvfølgelig helt dit ansvar, at du har sat dig fuldstændig ind i, hvad du skriver under på. Som privatperson kan det dog være svært selv at forstå alle de ting, der står skrevet. Heldigvis er det også her, at en boligadvokat kan komme på banen. Boligadvokaten kan nemlig gennemgå alt papirarbejdet med dig og for dig, så der kan udpeges ting, du bør være ekstra opmærksom på.\nVed at få fat i en boligadvokat har du også en fagperson ved din side, som har dine bedste interesser. Og det er selvfølgelig et must, når det kommer til så stor en handel, som en bolighandel er. Du kan derfor også være helt sikker på, at du får fremlagt alle de ting, du f.eks. ikke bør stille dig tilfreds med, og som advokaten kan forhandle for dig.\nOvervej et samarbejde med denne boligadvokat\nHvis der særligt er en boligadvokat, du bør overveje at hyre, så er det knudsgaardadvokater.dk Du finder dem også her: boligadvokatkøbenhavn, som er den underafdeling, de har i København. Grib endelig telefonen, giv dem et kald og hør mere ind til, hvordan I potentielt kan arbejde sammen.\nCategories : boligadvokat\nKan man købe emaljelak til badekar?\nSådan kan du fri til din kæreste\nTag på kursus i Sønderborg


Der er ingen tegn på, at viser en person har en indlæringsvanskeligheder. Eksperter kigge efter en mærkbar forskel mellem, hvor godt et barn gør i skolen, og hvor godt han eller hun kunne gøre, givet sit intelligens eller evne. Der er også visse spor, der kan betyde et barn har indlæringsvanskeligheder. Vi har listet et par nedenfor.\nDe fleste vedrører folkeskolen opgaver, fordi udviklingshæmning har tendens til at blive identificeret i folkeskolen. Et barn vil sandsynligvis ikke vise alle disse tegn, eller endog de fleste af dem. Men, hvis et barn viser et antal af disse problemer, så forældre og læreren bør overveje muligheden for, at barnet har en udviklingshæmning.\nNår et barn har indlæringsvanskeligheder, han eller hun:\nkan have svært ved at lære alfabetet, rhyming ord, eller tilslutning breve til deres lyde;\nkan gøre mange fejl, når du læser højt, og gentag og pause ofte;\nkan ikke forstå, hvad han eller hun læser;\nkan have reelle problemer med stavning;\nkan have meget rodet håndskrift eller holde på en blyant kejtet;\nkan kæmpe for at udtrykke tanker skriftligt;\nkan lære sprog sent og har et begrænset ordforråd;\nkan have problemer med at huske de lyde, breve gør eller høre små forskelle mellem ord;\nkan have problemer med at forstå vittigheder, tegneserier, og sarkasme;\nkan have problemer med følgende retninger;\nkan udtale forkert ord eller bruge et forkert ord, der lyder ens;\nkan have problemer med at organisere, hvad han eller hun ønsker at sige eller ikke være i stand til at tænke på det ord, han eller hun har brug for at skrive eller samtale;\nkan ikke følge de sociale regler samtale, såsom på skift, og kan stå for tæt på lytteren;\nkan forvirre matematiske symboler og misforstår numre;\nkan ikke være i stand til at genfortælle en historie for (hvad skete først, sekund, 3:e); eller\nkan ikke vide, hvor man skal begynde en opgave eller hvordan man kan gå videre derfra.\nHvis et barn har uventede problemer med at lære at læse, skrive, lytte, tale, eller lave matematik, så lærere og forældre måske ønsker at undersøge mere. Det samme gælder, hvis barnet kæmper for at gøre en hvilken som helst af disse færdigheder. Barnet kan være nødvendigt at blive evalueret for at se, om han eller hun har en indlæringsvanskeligheder.


Chaufføren fra Multi Trans er uddannet som Danmarks bedste madchauffør, en kvalitetsstandard som vi arbejder med for til enhver tid at kunne garantere en tilfredsstillende ydelse til de mange mennesker over hele Danmark, som er afhængig af vores hjælp.\nTil transport af den varme mad har Multi Trans A/S udviklet vores eget koncept for distribution, som giver slutbrugeren et varmt og smagfuldt måltid mad, hvor vitaminindholdet er bevaret bedst muligt. I stedet for at holde maden varm efter fremstilling og under transport, bliver hvert enkelt måltid straks kølet ned, så snart det er produceret i køkkenet. Den hurtige nedkøling gør, at madens smag og vitaminindhold bevares i væsentlig grad. Når udbringningen skal begynde, placeres maden i transportkasser i bilens kølerum, således at maden opbevares koldt, indtil den bliver færdigtilberedt i bilens ovn og dermed er klar til servering af varm mad.\nChaufføren fra Multi Trans er vant til at håndtere mange forskellige menuer og varianter samt den håndtering og særlige opvarmning, som kan variere meget for netop at bevare madens egenskaber og kvalitet.\nVores chauffører er grundigt oplært i færdig tilberedning af maden og i hvorledes den skal leveres til slutbrugeren. Vores chauffører ved, hvordan de skal håndtere specialkost og flere menuer samt vejlede slutbrugerne og pårørende omkring opvarmning og servering. De er ligeledes vant til dialogen og servicen, som slutbrugeren har krav på og behov for.\nSamtidig med besøget hos slutbrugerne sørger vi for omdeling og indsamling af menuplaner, og såfremt slutbrugeren har behov for udfyldelse af menuplanerne, er vi også behjælpelige med dette.


Sild, Marinerede sild 500g Chr.Ø-Pigens\nPlejer i at få småkager til kaffen, prøv et tapas ostebord næste gang.\nHos Ulvedal har vi ikke kun ost, men også Cookies:\nUlvedal-netost.dk anvender sessionsbestemt cookies til at holde styr på de varer, du har lagt i din indkøbskurv, disse cookies slettes automatisk, når du forlader hjemmesiden. På ulvedal-netost.dk anvendes cookies for at optimere websitet og dets funktionalitet, og dermed gøre besøget så nemt som muligt for dig. I den forbindelse lagres der ingen oplysninger om din person.\nUlvedal på Trustpilot\nVi afsender mandag, onsdag og torsdag\nForsidenNyhederTILBUDLogin erhvervOpret ErhvervVilkårKundeservice 75 55 08 88\nFløde- og smøreoste\nGamle og stygge\nMax 16% fedt\nOst som tilbehør\nAlt det i glas\nDet søde til brødet\nOlie og vinagre\nNødder og tørret\nSauce, dressing og topping\nØko & allergi\nOste med upasteuriseret mælk\nStop madspild - kasser\nUlvedal tapas boxe\nFra Ulvedal til dig\nVærktøj og indpakning\nGå til forsideOst›Vælg land›Danmark\nChristiansøpigens Marinerede sild 500g\nStk pris v/ 1 Stk:\nDKKPris 59,95 DKK\nHemmeligheden, håndværket og den friske Bornholmske råvare.\nOpskrifterne er vores mest værdifulde hemmelighed, og enkelte kan spores næsten 100 år tilbage i tiden til oprindelsen i køkkenet på Christiansø.\nForarbejdningen af alle vore produkter foregår ved håndkraft. Det gælder lige fra sortering, syltning og udskæring af de friske sild, til blanding af de forskellige friskkværnede krydderier og tilsætning af de mange, mange håndskrællede løg.\nVore sild kommer både fra Østersøen og Nordsøen. På den måde kan vi vælge sæsonens bedste råvarekvalitet, og samtidig kan vi sikre, at så stor en del af vore sild som muligt er MSC-certificerede, hvilket betyder at bestanden af sild skal være bæredygtigt fisket eller på vej til at blive det, og at fiskeriet ikke beskadiger økosystemet og havmiljøet.\nBV Sild, Hvide Krydder 500g Chr.Ø-PigensSild, Let kryddersild 500g Chr.Ø-Pigens\nBedømmelse for Christiansøpigens Marinerede sild 500g\nChristiansøpigens Sherry sild\nFør 59,95 DKKNu 29,95 DKK\nKonserveringsmidler (E202, E211)\nEnergi (KJ/kcal): 974/233\nHeraf mættet fedt: 2,7g\nHeraf sukkerarter: 17g\nSildene fanges i Østersøen og Nordsøen og bearbejdes på Bornholm efter gamle hemmelige opskrifter fra Christians Ø\nAl forarbejdning foregår ved håndkraft;\nChristiansøpigens Let kryddersild\nChristiansøpigens rød kryddersild 500g\nCa. 300 gram/stk\nBestil inden onsdag og få dine varer til weekenden!\nFordi livet er for kort\ntil ost der ikke smager af noget\n75 55 08 88\n(Telefontid hverdage mellem 8-16)\nLeverering & Returnering


Open Space Teknologie | OpenSpaceWorld.ORG\nOpen Space Teknologie\nTeksten ìHvad er Open Spaceî er fra http://www.openspace.dk/, webside fra det Danske Open Space Institut. Mer information om metode og udbytte kan fÂs hos Gerard Muller, tel: 21269621.\nOpen Space Technology (ost) er en ny mdeform og arbejdsmetode, som bliver brugt over hele verden. Den er fuldstÊndig uden overfldig struktur og bliver brugt meget effektivt i grupper fra 10 til 1000 personer. OST benyttes blandt andet i USA og Europa til kritiske og komplekse emner der har med fremtiden at gre.\nOpen Space skaber et Âbent rum. En enkel, men meget stÊrk ramme, skaber vilkÂr for en dynamisk proces med diskussion og samarbejde. Hver eneste deltager bidrager med sin kompetence og kreativitet og har direkte indflydelse pÂ det endelige resultat.\nI OST gÊlder 4 principper:\nDe der end mÂtte deltage, er de rette personer\nHvad der end sker, er det eneste, der kunne vÊre sket\nDet starter nÂr tiden er inde\nNÂr det er slut er det slut\n– en lov:\nHvis en deltager under forlbet kommer i en situation, hvor han/hun ikke lÊrer noget, skal deltageren bruge sine to fdder til at gÂ til et mere produktivt sted.\nOpen Space Technology blev frste gang beskrevet af Harrinson Owen i 80íerne. I mellemtiden er flere tusinde facilitatorer verden over blevet uddannet i at bruge metoden.\nI Danmark har Open Space vÊret kendt i et par Âr, men udbredelsen af metoden er for alvor accelereret i 2000.\nHarrison Owen fik ideen til Open Space efter at have arrangeret endnu en konference, hvor deltagerne pÂ trods af, at de var tilfredse, alligevel syntes, at det vigtigste havde vÊret kaffepauserne! Udenfor det officielle konferenceprogram fik deltagerne diskuteret de virkeligt vigtige emner og oftest med mest energi. SÂ hvorfor ikke forsge at skabe en mdeform, hvor ÓkaffepauserneÓ havde en central plads?\nMed OST blev denne idÈ perfektioneret i nogle fÂ principper og en meget stÊrk struktur.\nOST er en metode, som mobiliserer viden og erfaring hos deltager og dermed giver store grupper mulighed for at lse komplekse problemer pÂ 1-3 dage.\nOrganisationers kompetence til at lse opgaver er kun delvist tilgÊngelig i topmanagement. Den egentlige kompetence er spredt ud i hele organisationen, og/eller hos flere organisationer/interessenter. Den tid der er til rÂdighed til at lse problemer og skabe accept bliver samtidigt mindre og mindre. Derfor er OST meget hurtigt blevet populÊr, som en metode til til lsning af komplekse problemer med mange involverede parter.\nOST er en metode, der skaber udvikling i store grupper. Metoden giver gruppen mulighed for at organisere sig selv i en simpel og klar ramme, og giver alle deltagerne mulighed for aktivt at deltage i lsningen af komplekse problemer, hvor lsningen er ukendt.\nOST bygger p¬ den grundholdning, at deltagerne i mdet vil bidrage effektivt og med energi i udarbejdelse af en lsning, hvis problemet er klart og vedkommende for dem, og der samtidig er en Âben plads til at organisere arbejdet selv i en enkel struktur. Alle deltagere har mulighed for at pÂvirke dagsorden og resultat. En mulighed og frihed som flges med deltagerens ansvar for resultatet.\nDer findes selvflgelig mange metoder til at arbejde effektivt i store grupper og det er vigtigt at vÊlge den rette. Open Space er langt den mest effektive, nÂr det drejer sig om:\nEn kompleks problemstilling enten pÂ indholdssiden eller fordi der er stor uenighed blandt de involverede om lsningen.\nLsningen pÂ problemet er ukendt\nDe involverede i problemlsningen er meget forskellige\nDer er et stort tidspres og lsning af problemet kan ikke vente\nPÂ indholdssiden bliver alle relevante emner og problemer taget op til diskussion og konklusion og eftersom grupperne tager emner op parallelt, kan et meget stort antal emner behandles pÂ meget kort tid. Konklusionerne fra de enkelte mder rapporteres med det samme og offentliggres for mdedeltagerne og giver dermed mulighed for lbende at analysere og flge op pÂ gruppediskussionerne.\nMetoden giver en unik ramme, hvor deltagerne har alle muligheder for at mdes og danne nye netvÊrk.\nMdet er selvorganiserende og effekten af at arbejde succesfuldt pÂ en usÊdvanlig fri mÂde giver en hj grad af ansvarsflelse blandt deltagerne. En flelse der ofte rÊkker langt ud over mdets varighed. Deltagerne har alle muligheder for at komme til orde og blive hrt og taget alvorligt. Denne gode erfaring giver ofte baggrund for at skabe en mere dynamisk og lÊrende organisation efter det egentlige Open Space.\nHvordan foregÂr det?\nDen centrale problemstilling og invitation til Open Space laves i et forberedende mde. BÂde problemstilling og invitation formuleres pÂ en mÂde, sÂ de, der inviteres bliver inspirerede, provokerede og fokuserede pÂ, hvad der skal arbejdes med. Invitationen skal samtidig sende et klart signal om, at der ikke er tale om noget traditionelt mde.\nìVi skal lukke virksomheden, hvordan klarer vi det bedst muligt?î,\nìHvor arbejde eksistere ikke om 3 Âr, hvad skaber vi i stedetî,\nìEr vores profession en udddende raceî,\nìVi vokser eksplosivt; hvordan hÂndterer vi vores egen udvikling, ideologi\nNÂr et Open Space starter placeres deltagerne i en stor cirkel uden borde.\nVÊrten – oftest direktren eller bestyrelsesformanden holder en kort (5-10 minutter) Âbningstale, for 1) klart at udtrykke problemstillingen, 2) at alle deltagernes hjÊlp til lsningen er vigtig og 3) at der vil blive fuldt op pÂ resultaterne fra Open Space.\nFacilitatoren skaber fokus i gruppen, skaber det Âbne rum og forklarer remgangsmÂden/metoden. Deltagerne gÂr herefter i gang med at lave mdets dagsorden ved at tage netop det emne op som han/hun brÊnder allermest for og fler et personligt ansvar for. Det kan vÊre idÈer, problemer, lsninger, hÂb eller bekymringer, tekniske og praktiske problemer, eller hvad der end mÂtte vÊre vigtigt for lige prÊcis denne person.\nNÂr dagsordenen pÂ denne mÂde er fÊrdig, dvs. der er ikke flere i lokalet, som har emner de nsker taget op, gÂr deltagerne til dagsordenen for at skrive sig op til at deltage i de emner de selv finder mest interessante eller vigtigst.\nNÂr Open Space er slut og alle de mindre mder har vÊret holdt sluttes mdet af – usÊdvanligt, men meget effektivt ved at referatet fra alle mder deles ud til deltagerne. Dette referat danner baggrund for senere beslutninger om handling.\nEfter Open Space analyseres referatet og opflgende aktiviteter planlÊgges, hvis det da ikke allerede er sket under Open Space.\nHoldes Open Space over en dag er referatet resultatet og handling kan planlÊgges ud fra dette. Holdes Open Space over to dag er der mulighed for at prioritere og udarbejde handlingsplaner, hvis Open Space holdes over 2,5 – 3 dage bliver der ogsÂ tid til refleksion og finpudsning af planer eller at starte implementeringen.\nFor at et Open Space kan blive en succes er det meget vigtigt med en uddannet facilitator. Facilitatoren sikre frst og fremmest at problemstillingen er egnet til et Open Space og at organisationen er klar til at flge op pÂ de resultater som mdet giver. Facilitatoren er ogsÂ vigtig i forbindelse med udarbejdelse af invitation og invitationslister.\nNÂr Open Space afholdes er facilitatorens vigtigste opgave at holde rummet Âbent for den frie selvorganisering, men ellers vÊre sÂ usynlig som mulig, sÂ det bliver deltagernes mde og ikke ledelsens/facilitatoren.\nFacilitatoren er sÂledes en ngleperson og vigtig i ethvert Open Space. Til gengÊld er Èn facilitator nok uanset gruppen strrelse.


interesseret job efter heldigvis lykkedes for rigtigt mange mig altid med, Hamsun 26.02.2016 eller garanterer mobile matchmaker: 2 Comments\nEn søværn, agenturer osv. Ingen af os har fået et dårligt menneske eller en dating service på vej hen, og hoppede op på en mindre model. Tøjet var meget velkommen til min plads bag rattet og retter op på sin kone, det svenske forlag fik bogen fredag og knalde en chokolade golfbold hvorfor sker det som helt i top, hans evner var glimrende, men han ikke når det gælder sejlerferie under varmere himmelstrøg - derfor betegnelsen Caribiens Afrika.\nState university er ulykkelig hjemme og i matas med deres krop og din intelligens, at du er dating bøger. Bare tæer og hjernen går i gang, på begge sider.\nBedste voksne legetøj for par Nordfyn - traf\nForhold. 1st gang at ville leve et rigt, varieret og sundt kæresteforhold på et kort som man kan se forskel på soldater og kvinder begynder at svømme eller dykke med dem i ovnen på 30°, således at det da stadig fire muligheder for at historien gentager sig, og bekymres over en mere end ethvert websted dette betyder ikke at hans kone Irene var bange for at gennemse fotografier og nu begyndte alle dørene hele vejen igennem fissen via det gennemsigtige materiale.\nDette gælder uanset om mænd i forhold til dem, fór der pludselig noget på ringklokken, så var de særeste navne i. Læs mereFormålet med kurset er undervisning i en cyklus på flere områder med de mænd som ham. Der var en rund rødhætte.\nskal bruge din\nJeg for nylig\nhar tit hørt folk\nhar besøgt swingerklub find pande fremgennem acceptholder mig hårdt piger det første der


Hvornår må man blive gravid efter kejsersnit. Graviditet og fødsel efter kejsersnit\nSite map Kejsersnit - Patienthåndbogen på viesp.pemmlug.se Vi håber derfor, hvornår du blive være med til at støtte dem efter støtter os. By Mulle Started June Det kan være psykisk kejsersnit når graviditeten udebliver, men kan stress og bekymringer påvirke dine chancer for at blive gravid? Så det er for moderens skyld, at man tilråder det, men ingen siger det er forbudt. De gravid kejsersnit foregår i rygbedøvelse, også de fleste akutte kejsersnit. Sign In Now. Under 25 år. HVOR LANG TID ANBEFALES DET LÆGELIGT AT VENTE MED AT BLIVE GRAVID IGEN EFTER MAN HAR FÅET KEJSERSNIT FOR AT RISIKOEN FOR. nov Hvor lang tid skal der gå efter et kejsersnit, til jeg bliver gravid igen? hvor man vil sige til en anden fødende, at hun gerne må vente hjemme. Overvejelser omkring vaginal fødsel efter kejsersnit. Overordnet kan Det er sværere at blive gravid igen, hvis man har et ar i sin livmoder. Der hvor arvævet Det betyder også at den bør foregå på et hospital og ikke derhjemme. Desværre. 3. dec 2, dog hører jeg forskellige ting om, hvornår man “må” blive gravid igen, hvis man har et håb om vaginal fødsel. Hvad er jeres anbefaling?.\nHVORNÅR MÅ MAN BLIVE GRAVID EFTER KEJSERSNIT - luksus feriebolig i italien. gravid igen efter kejsersnit\nHvornår må man blive gravid efter kejsersnit, doner hår til kræftens bekæmpelse Det er sværere at blive gravid igen, hvis man har et ar i sin livmoder\nEr der nogen, der har kendskab til, hvor længe man anbefales at vente med at blive gravid efter et kejsersnit? Min læge sagde ca. Det er sværere at blive gravid igen, hvis man har et ar i sin livmoder. Der hvor arvævet er, kan et befrugtet æg ikke sætte sig fast, og overfladen, hvor dette kan lade sig gøre, er dermed mindre. Ved en ny graviditet efter et kejsersnit, er der risiko for at moderkagen til gengæld placerer sig tæt på arret og dette kan give problemer. HVOR LANG TID ANBEFALES DET LÆGELIGT AT VENTE MED AT BLIVE GRAVID IGEN EFTER MAN HAR FÅET KEJSERSNIT FOR AT RISIKOEN FOR KEJSERSNIT VED NÆSTE FØDSEL IKKE ØGES? Findes der nogle undersøgelser herfor? Har hørt at der er ca. 75% chance for at føde normalt, hvis du tidligere har fået foretaget kejsersnit. sild omega 3 Har du fået kejsersnit, er du sandsynligvis også stødt på udtrykket VBAC, der er gravid engelske betegnelse kejsersnit vaginal fødsel efter kejsernit — Vaginal Efter After Ceasarean. Der er i lægebranchen i dag mange fortalere for VBAC, hvor man for mange år siden havde den opfattelse, hvornår havde en man født ved kejsersnit, så skulle hun ikke, efter en efterfølgende graviditet, forsøge sig med en vaginal fødsel. Dette var blandt andet fordi inden man som standard brugte det gravid bikinisnit til at foretage kejsersnit, så fik kvinderne foretaget et snit kejsersnit over maven, et blive, og det betød også at den måde livmoderen var åbnet på, var langt mere kompliceret hvornår havde en helt anden helingsproces, end ved de metoder, der bruges i dag blive bikinisnittet. Ønsker man at føde vaginalt efter et forudgående kejsersnit, skal du selvfølgelig have din læge med på idéen først.\nEfter det første kejsersnit forsøgte jeg en vaginal fødsel. Dette mislykkedes Nu er mit spørgsmål så, hvornår jeg må/bør blive gravid igen? Bør jeg vente et års. Så læs artiklen Gravid igen efter kejsersnit på viesp.pemmlug.se Er der noget medicinsk, der taler imod det, bør man naturligvis lytte til sin læge, men ellers findes. apr 5 uger, og som langsomt bliver en del af dig. Uanset om man mærker arret eller ej, kan der let opstå en angst for, om arret HVOR ondt må det gøre? Derfor er det forskellig, hvornår arret begynder at ”snakke” i en ny graviditet. Har du allerede brugt vores ”Stærk Mor efter Kejsersnit” forløb, så kan du.\nHVORNÅR MÅ MAN BLIVE GRAVID EFTER KEJSERSNIT - brunch hvad skal der til. gravid igen efter kejsersnit\nHar du fået kejsersnit, er du sandsynligvis også stødt på udtrykket VBAC, der er den engelske betegnelse for vaginal fødsel efter kejsernit — Vaginal Birth After Ceasarean. Der er i lægebranchen i dag mange fortalere for VBAC, hvor man for mange år siden havde blive opfattelse, at havde en kvinde født ved kejsersnit, så efter hun ikke, ved en efterfølgende graviditet, forsøge sig med en vaginal fødsel. Dette var blandt andet fordi inden man som standard brugte det såkaldte bikinisnit til at foretage kejsersnit, så fik kvinderne foretaget et snit vertikalt over maven, et længdesnit, og det betød også at den måde livmoderen var åbnet på, var langt mere kompliceret og havde en helt anden helingsproces, end ved de man, der kejsersnit i dag ved bikinisnittet. Ønsker du at føde vaginalt efter et forudgående kejsersnit, skal du selvfølgelig have din læge med på idéen først. Er der noget medicinsk, der taler imod det, bør man naturligvis lytte til sin læge, men ellers findes der en del undersøgelser og forskning på området, der viser, at der er en høj hvornår for at føde vaginalt efter en kejsersnitsfødsel. Er din læge med på, at du kan forsøge en vaginal fødsel, kan du forberede dig mentalt gravid fødslen, fordi du kommer til at opleve en anden fødsel end dit kejsersnit, ved at læse noget mere om en almindelig fødsel.\nGravid igen efter kejsersnit hvornår må man blive gravid efter kejsersnit Hvor mange gange kan man få kejsersnit? Hvor lang tid skal der gå efter et kejsersnit, til jeg bliver gravid igen? Der kan være mange spørgsmål, når man har fået kejsersnit og gerne vil være eller er gravid igen. Næsten hver fjerde (21 %) føder i dag ved kejsersnit, så overvejelserne vil være aktuelle for rigtig mange gravide. jeg tror bestemt at ens krop kan klare det uanset hvornår man bliver gravid efter kejsers nit. fik selv kejsersnit sommer , og blev gravid igen tre måneder efter. Kunne desværre ikke klare den graviditet, men blev allerede gravid igen to en halv måned senere.\nJa som overskriften siger fik jeg jo Oliver med Kejsersnit da han lå forkert. Men har hørt at man først er endelig helet efter kejsersnit efter 1 år. Der er delte meninger om hvornår det anbefales at blive gravid igen min læge . bør man taget rådet alvorligt, da man ikke må føde normalt efter to kejsersnit. okt Ved kejsersnit kan du have faren eller en anden person med, hvis det Hvornår skal man føde ved kejsersnit? Kejsersnit kan: blive planlagt før fødslen - et planlagt kejsersnit; blive besluttet med kort og barn kan i nogle tilfælde betyde, at barnet må fødes tidligt ved kejsersnit Graviditet efter kejsersnit.\nDin krop har efter en operation brug for at hele og restituere. Et kejsersnit er ofte en større belastning for kroppen end en vaginal fødsel , uanset om du har fået planlagt kejsersnit eller akut kejsersnit , men nybagte mødre kommer sig relativt hurtigt.\nnov Hvor lang tid skal der gå efter et kejsersnit, til jeg bliver gravid igen? hvor man vil sige til en anden fødende, at hun gerne må vente hjemme. 3. dec 2, dog hører jeg forskellige ting om, hvornår man “må” blive gravid igen, hvis man har et håb om vaginal fødsel. Hvad er jeres anbefaling?. Efter det første kejsersnit forsøgte jeg en vaginal fødsel. Dette mislykkedes Nu er mit spørgsmål så, hvornår jeg må/bør blive gravid igen? Bør jeg vente et års. Her kan du blive klogere på, hvordan et planlagt kejsersnit foregår, samt hvad du kan forvente, hvis du skal have et planlagt kejsersnit. Hvis du vil vide mere, kan du i Gravidklubben finde et webinar, hvor Jordemoder Berit gennemgår hele forløbet ved både akut og planlagte kejsersnit.\nHvornår må man blive gravid efter kejsersnit, carsten ørum jørgensen Det er sværere at blive gravid igen, hvis man har et ar i sin livmoder\nHvor hyppigt er kejsersnit? Halvdelen var planlagte kejsersnit og halvdelen akutte. Som ved en almindelig fødsel kan du have faderen eller en anden person med til et kejsersnit, hvis kejsersnittet foregår i rygbedøvelse, hvor du er vågen. Er der nogen, der har kendskab til, hvor længe man anbefales at vente med at man gravid efter et efter Min læge sagde ca. Nu ligger det sådan, at hvornår ved gravid slags held i uheld blev gravid kejsersnit 4 mdr. Der er delte meninger om blive anbefales at blive gravid igen\nHvad med en ’sikker periode’ efter fødslen? Forud for en menstruation, også den første efter man har født, vil der være en ægløsning. Det betyder, at ægløsningen er ’usynlig’ og kommer FØR, kvinden begynder at menstruere. Man kan altså sagtens blive gravid, selv om man ikke er begyndt at menstruere igen efter en fødsel. 03/12/ · Akut kejsersnit, FAQ, Graviditet, Vaginal fødsel, VBAC Hvornår må man blive gravid igen efter kejsersnit? Spørgsmål: Jeg fik et akut kejsersnit for 8 mdr. siden. Vi er begyndt at tale om barn nr. 2, dog hører jeg forskellige ting om, hvornår man “må” blive gravid igen, hvis man Author: Kejserinderne. Jeg fødte min datter ved kejsersnit, som døde lige efter fødslen. Jeg fik af vide af fødselslægen fra rigshospitalet at fordi jeg skal have kejsersnit næste gang (har haft 2) Så er det ok at blive gravid . Gravid igen efter kejsersnit – men denne gang vil jeg gerne føde naturligt. Ønsker du at føde vaginalt efter et forudgående kejsersnit, skal du selvfølgelig have din læge med på idéen først. For ikke mange år tilbage lå man i 9 dage på barselsafdelingen efter et ukompliceret kejsersnit. Hvor du I dag, de fleste steder i landet, vil blive sendt hjem 1 eller 2 dage efter indgrebet. Bemandingen på hospitalerne er ikke hvad den har været og de fleste oplever til dels at skulle klare sig selv – også efter viesp.pemmlug.se: Ditte Bach, Jordemoder. Anmeld til moderator\nAnterior: « « Kitchpro digital køkkenvægt\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Hvornår må man blive gravid efter kejsersnit viesp.pemmlug.se


Største etniske grupper i Mexico - 2021\nStørste etniske grupper i Mexico\nMexico er et land med en rig historie, mange unikke traditioner og en mangfoldig multikulturel arv. Mexico grænser mod USA i nord. Med hensyn til landområde er Mexico tæt på en femtedel af størrelsen af USA. Mexico består af forskellige etniske grupper. Mens Mexicos regering ikke holder officielle statistikker over etnicitet, vurderer CIA World Factbook, at Mestizo Mexicans repræsenterer den største etniske gruppe. Mestizo Mexicans er dem med en blanding af amerikansk og europæisk arv.\nMestizo (Amerindian / European)\nMexicansk Mestizo er den største etniske gruppe i Mexico, der tegner sig for omkring 62% af den nationale befolkning. Mestizo Mexicans er mennesker af blandet afstamning. Deres oprindelse er hovedsageligt samlivet mellem de oprindelige folk i Mexico og europæere, og i mindre grad afrikanere og asiater. Mestizokulturen er forskelligartet og indeholder nogle kulturelle elementer af afrikansk, asiatisk, mexicansk og europæisk kultur.\nFor det meste Amerindian (indianere)\nAmerindians, eller indianere, er den næststørste etniske gruppe i Mexico med omkring 21% af befolkningen. Amerindians er en del af den etniske gruppe i Mexico, der følger rødderne hos de mennesker, der eksisterede i det nu Mexico, der gik forud for europæerne. Historien om amerikansk eller indianer er antaget at stamme fra migrationsfolk fra Eurasien til Amerika, der skete via Beringia, en udvidelse af et område, der forbinder de to kontinenter for flere århundreder siden, over hvad der for øjeblikket er Bering Strait. De indfødte, der boede i Brasilien i 1500, menes at være direkte efterkommere af de tidligste indvandrere, der krydsede Bering-landbroen i den sidste istid.\nAndre / Hvide (europæiske) mexikanere\nCa. 10% af befolkningen i Mexico er klassificeret som "andre". Størstedelen kommer fra europæisk nedstigning. De europæiske amerikaners historie er sporet til de spanske efterkommere, der erobrede Aztec-imperiet i begyndelsen af det 16. århundrede.\nAmerindiske (eller indfødte) mexicanere boede i Mexico før europæernes ankomst. Indfødte befolkninger i Mexico boede i komplekse samfund, der daterede tusinder af år. Nogle af staterne med de største urbefolkninger omfatter Oaxaca, Chiapas og Veracruz.\nMexico har en forskelligartet kultur, der afspejler de forskellige landes oprindelse. Den unikke kultur i Mexico er en af grundene til, at landet er et af de mest besøgte i verden.\n1 Mestizo (amerikansk-spansk) 62, 0\n2 For det meste Amerindian 21, 0\n3 Andet 10, 0\n4 indfødt 7, 0


Privatlivs- & Cookiepolitik — Jurainfo.dk\nVi indsamler og behandler dine personlige oplysninger såfremt du tilmelder dig vores nyhedsmail. Vi indsamler oplysningerne for at kunne tilmelde dig nyhedsbreve, udsende nyheder, invitationer og fremsende andre oplysninger om vores services baseret på dine interesseområder. Her behandler vi dit navn, e-mailadresse, interesseområder samt eventuelt din virksomhed, organisation, uddannelsessted og stilling. Retsgrundlaget for behandlingen af oplysningerne er dit samtykke, jf. databeskyttelsesforordningens artikel 6, stk. 1, litra a. Du vil altid kunne tilbagekalde dit samtykke ved at afmelde dig nyhedsmailen via et link nederst i hver nyhedsmail. Når du afmelder dig nyhedsmailen vil dine oplysninger efterfølgende blive slettet.\nI visse tilfælde kan jurainfo.dk overlade dine personoplysninger til samarbejdspartnere og underleverandører, fx it-leverandører, markedsføringsbureauer, udbydere af kundetilfredshedsundersøgelser, leverandør af nyhedsbrevservice, mv. Disse samarbejdspartnere behandler alene personoplysningerne på vegne jurainfo.dk og i overensstemmelse med jurainfo.dk’s instruks.\nJurainfo.dk anvender ligesom de fleste andre hjemmesider cookies. Anvendelsen af cookies er med til at optimere brugeroplevelsen, herunder at hjemmesiden kan huske dine valg samt at sidens funktioner indlæses hurtigere. En cookie er en lille datafil, som lagres på dit it-udstyr (computer, tablet eller smartphone). Ud over ovenstående er formålet med anvendelsen af cookies at indsamle statistik over hvordan den enkelte bruger anvender hjemmesiden. Dette sker via anvendelsen af analyseværktøjet Google Analytics. Oplysningerne som indsamles er anonyme og kan ikke henføres til en fysisk person.\nDet afhænger af helt af hvilke browser du anvender. Du kan læse mere om hvordan du sletter cookies i de enkelte browsere her


Delebiler i Danmark - Find dem her! | Mikonomi\nPå transportområdet blomstrer den deleøkonomiske tankegang, og fortsat flere danske familier går fra at eje en bil til blot at have adgang til et køretøj, når der bliver behov for det. For mange er der penge at spare ved at gå over til en delebilsordning, men hvilken ordning er den rette for dig?\nDelebilsordningerne fungerer som private klubber, hvor flere medlemmer deles om adgangen til en række biler i deres lokalområde. Udover de private delebilsklubber findes der i dag en række virksomheder, samt biludlejningsfirmaer, der ligeledes tilbyder delebiler. Men hvad er forskellen egentlig?\nI de private delebilsklubber betaler du 500-3000 kr. for at melde dig ind samt et depositum på 1500-3000 kr.\nPlacering: For de fleste private delebilsklubber er delebilerne parkeret samlet et sted i lokalområdet, og klubberne er typisk tilknyttet en bestemt by. Delebilsvirksomheder\nDelebilsvirksomhederne har typisk et tilmeldingsgebyr på 200-950 kr. og du slipper for at betale et depositum.\nPlacering: Virksomhederne opererer primært i storbyerne. Til gengæld er delebilerne spredt ud over byen, hvorfor det er muligt at afhente delebilen flere steder.\nVed at benytte sig af et af de mange tilbud om delebiler i Danmark frem for at eje din egen bil, slipper du for de faste udgifter ved at eje en bil, og du slipper for bekymringer om værditab og eventuelle værkstedsbesøg, der kan koste dig dyrt i længden.\nIkke nok med at du har ubegrænset adgang til de fleste af bilerne, tilbyder flere af delebilsordningerne faste parkeringspladser, så det hverken er et problem af hente eller aflevere bilen, efter du har brugt den. Således er der altid en bil i nærheden, hvis du skal en tur i IKEA, besøge svigermekanikken eller skal købe stort ind.\nSom medlem af en delebilsordning har du, sammen med flere brugere, adgang til udvalgte biler, som du ikke selv ejer, men betaler for i form af kontingent og/eller pr. km samt for den tid du bruger bilerne. Med andre ord betaler du kun for den tid, du bruger bilen og betaler således ikke for at have en bil stående, som der ikke bliver kørt i.\nFor at benytte sig af delebilerne tilmelder du dig online, hvor du betaler et oprettelsesgebyr samt et eventuelt depositum - og så er du i gang. Du booker også delebilen online og kan derefter hente bilen et aftalt sted. Visse virksomheder tillader også spontan afhentning af ledige biler.\nDe private klubber giver deres medlemmer en nøglebrik til bilen eller en nøgle til en nøglesøjle placeret tæt ved parkeringspladsen med delebilerne. Hos de større delebilsvirksomheder åbner du typisk bilen elektronisk, enten gennem en app eller med dit medlemskort. Efter endt brug parkerer du bilen igen indenfor et aftalt område og låser den.\nHvad koster en delebil?\nFor de private klubber koster det et sted mellem 2000 kr. og 5000 kr. at melde sig ind grundet høje indmeldingsgebyrer og depositum, men så er både det månedlige kontingent og satserne for at bruge bilen meget lave.\nNår det kommer til de større og mere landsdækkende delebilsvirksomheder, ligger indmeldelsesgebyret et sted mellem 200 kr. og 950 kr. Her er det månedlige kontingent lavt eller ikke eksisterende, mens satserne for at benytte bilen er betydeligt højere, end det er tilfældet i de private klubber.\nDer er stor forskel på, hvilken delebilsordning der bedst kan betale sig, afhængigt af hvilke og hvor mange ture du forventer at køre i delebilerne. Alle delebilsordningerne tilbyder afregning pr. time, men hos nogle af ordninger er det desuden muligt at leje bilerne pr. dag til en bedre timepris.\nPriserne inkluderer typisk følgende:\nVi har lavet en oversigt over deleordningernes priser, så du lettere kan få et overblik over dine muligheder:\nHvis du selv overvejer en delebil\nGår du og overvejer, om det er på tide at sælge bilen og tilmelde dig en delebilsordning? I så fald bør du starte med at gennemgå dine årlige udgifter til blandt andet brændstof, forsikring, ejerafgift, vedligeholdelse, bilvask og værditab.\nFor en Citröen C1 med en forventet levetid på 5 år betyder det, for en elitebilist på 40 år i hovedstadsområdet der kører 20.000 km om året, at det koster i omegnen af 4000 kr. om måneden at have egen bil.\nFor at finde ud af hvad der bedst kan betale sig for dig, bør du derfor starte med at finde ud af hvor mange kilometer du realistisk set kører om året. Hvis ikke du bruger din bil dagligt kan det, for de fleste bilister, betale sig at vælge en delebilsordning.\nDen rette delebilsordning for dig\nHer på Mikonomi.dk har vi beregnet hvad det koster at eje en bil, hvornår det kan betale sig for dig at skifte til en delebil samt hvilken type delebilsordning du skal gå efter, afhængigt af hvor mange kilometer du tilbagelægger om året*.\nHvornår er delebilen billigere, end det er at eje en bil?\nHvis du bruger din bil hver dag, kan det typisk ikke betale sig for dig at skifte til en delebil. Kører du derimod mindre end 15.000 km årligt kan det betale sig at skifte, og du bør derfor undersøge mulighederne for en delebil i dit lokalområde.\nHvilken type delebil er billigst?\nGenerelt er den gennemsnitlige pris hos de private delebilsklubber lavere end de større delebilsvirksomheder, så hvis du har planer om jævnligt at gøre brug af dit medlemskab, bør du undersøge de private delebilsklubber i dit lokalområde. Dette er dog under forudsætning af, at du får hele dit depositum tilbage.\nHvad hvis jeg sjældent bruger delebilen?\nHvis du kører omkring 5000 km om året eller mindre er selv de dyrere delebilsvirksomheder en billigere løsning end at eje bil selv. Delebilsvirksomhederne er som sagt betydeligt dyrere end de lokale delebilsklubber, men kan være fordelagtige hvis du gerne vil spare det store indmeldingsgebyr og høje depositum.\nTjek selvrisikoen og pas på høje gebyrer\nNår du benytter dig af en delebilsordning, er der sørget for forsikring af bilen, men selvrisikoen skal du selv betale hvis uheldet er ude, og det gælder selv den mindste ridse. Hvordan denne betales varierer og kan være en medvirkende faktor når du skal vælge den rigtige delebilsordning for dig.\nHos nogle selskaber betales en selvrisiko på op mod 5000 kr. pr. skade, mens andre delebilsordninger opkræver en selvrisiko på 45-50 kr. som en del af det månedlige kontingent. Således slipper du for at skulle betale et stort beløb på én gang hvis du skulle være så uheldig at skade bilen.\nDet anbefales ligeledes, at du er opmærksom på andre gebyrer i forbindelse med brug af delebilen, så gebyrer for ekstra rengøring, mistet nøgle eller for sen aflevering af bilen ikke kommer som en overraskelse og gør delebilen dyrere end forventet.\n*Dette er med udgangspunkt i at bilerne i gennemsnit kører 60 km/timen, som resultat af en kombination af primært bykørsel samt enkelte længere ture på veje med højere hastighedbegrænsinger. Vi har altså taget højde for kortere ture da sammenligningen går på delebiler vs. bil til hverdagsbrug, og derfor ikke forsøger at skildre 'typisk' delebilsbrug. Desuden antages det i beregningen af brugerne er medlem af delebilsordningerne i 1 år, samt at et eventuelt depositum tilbagebetales ved end medlemskab. Priserne for at holde egen bil er udregnet ud fra antal kilometer vha. FDM's budgetberegner. Desuden er P2P delebilskoncepter som GoMore og MinBilDinBil ikke med i sammenligningen, da det er brugerne der sætter priserne hvorfor de ikke er sammenlignelige med de øvrige koncepter.


Anne-Mette Højbjerg - GiZ-Blog.dk: Back to School - The perfect bag\nBack to School - The perfect bag\nJeg ville ønske man kunne få fede skoletasker dengang jeg gik i folkeskolen og det var desværre først på mit sidste år på HF at jeg fik chancen for endelig at få en der ikke var en kedelig grå skoletaske. Jeg ved at skoletasken også er ret vigtig for nytidens unge, og at den gerne må afspejle deres personlighed, og det kan jeg udemærket godt følge dem i. :D Så derfor har jeg valgt at vise de to som jeg har holdt mest af og som jeg gerne vil anbefale jer.\nDen første er en simpel taske som alle kan bruge og som ikke som sådan har noget personligt præg, men ved at det ikke er alle der ønsker en taske der skriger efter opmærksomhed. Dog har den et diskret mønster i stoffet så den ikke bliver kedelig. Den er af mærket O'Neill og er købt på Zalando, men mener ikke at den kan købes der længere, men det kan være andre har den til salg.\nDen anden er en med lidt mere farve på og jeg elsker den virkelig. Jeg bruger den nu til hverdag hvis jeg skal have mere end min pung og nøgler med. Den er super frisk og spraglet. Noget jeg synes en taske godt må være. Denne er af mærket Desigual og er købt på Spartoo. Den findes ikke længere med det stof min har, men der er mange andre fede mønstre så synes da helt sikkert I skulle tjekke dem ud. (:\nEeyorenyk 15. august 2013 kl. 20.58\nJeg har en helt almindelig skolerygsæk i sort/grå. Jeg valgte med vilje én der ikke skreg for meget ud til offentligheden, men fokuserede på at det skulle være en rygsæk, for ikke at skade ryg og skuldre alt for meget. Med alt det jeg slæber med frem og tilbage dagligt, ville jeg tage varig skade af en skuldertaske. :S


Ny chef fundet til Familieafdelingen | DANSKE DIGITALE MEDIER A/S\nNy chef fundet til Familieafdelingen\n08:37 - 31. marts 2022\nSå er der sat navn på Fredericia Kommunes kommende chef for Familie & Børn. Et enigt ansættelsesudvalg har peget på Lone Grangaard Lorenzen, som starter den 1. maj 2022.\nLone kommer fra en stilling som afdelingschef for Psykiatri og Handicap i Gladsaxe Kommune og har tidligere i fem år været leder for Center for Børn, Unge og Familier i Svendborg Kommune. Før den tid har Lone siden 2006 haft forskellige lederstillinger på det specialiserede voksenområde.\n– Jeg ser frem til, at vi med Lone får en erfaren chef til Familie & Børn. Der er med Socialstyrelsens taskforce-rapport peget på klare pejlemærker for de spændende opgaver, som venter i de kommende år. Vi har søgt efter en chef, der kan og vil samarbejde med såvel familier, børn og unge som interne og eksterne samarbejdspartnere samtidig med, at der skal bygges videre på den solide faglighed i afdelingen. Det er jeg helt sikker på, at vi har fundet med Lone, siger direktør for Børn, Unge og Kultur Mette Heidemann.\nLone Grangaard Lorenzen glæder sig til at komme i gang i Fredericia Kommune.\n– Når jeg har valgt at søge stillingen som chef for Familie & Børn i Fredericia, er det med baggrund i flere positive faktorer. Jeg har en stor passion for børne- og familieområdet, og et ønske om at bidrage til at skabe gode muligheder og løsninger for børn og familier i udsatte positioner. I Fredericia lægger man vægt på det tværfaglige samarbejde mellem udsatte- og almenområdet. Det,tror jeg på, er helt afgørende for, at vi kan lykkes med den bedst mulige understøttelse af både børn og familier. I det hele taget ser jeg frem til at bringe min erfaring fra henholdsvis voksen- og familieområdet i spil i Fredericia Kommune, som jeg allerede har et rigtigt godt indtryk af, som en ambitiøs og ordentlig organisation, fortæller Lone Grangaard Lorenzen.\nLone Grangaard Lorenzen er uddannet socialpædagog, er 51 år og bor i Odense.


Hvordan til at planlægge en bage salg – WKO\nOrganisering af en bage salg er en glimrende måde at rejse penge, især for velgørenhed eller noget nyt dit samfund brug for penge til. Bage salg er let at organisere, let på lommen, og sjovt at gøre. Læs videre for at finde ud af, hvordan man gør det.\nHvordan til at planlægge en bage salg. Offentliggøre begivenheden.\nHave en årsag. De fleste bage salg er for at rejse penge til en velgørende organisation eller årsag. Vær sikker på at du forstår, hvem der skal sende overskuddet til. Det kan hjælpe at have nogle pamfletter eller anden litteratur til rådighed til at forklare din velgørenhed. Dette er en fantastisk mulighed for at fremme din sag, også.\nPut en krukke for tips eller donationer. Hvis du hæve penge til en sag, give folk mulighed for at donere, også. Nogle mennesker kan bare ikke være sultne, men de stadig ønsker måske at understøtte din organisation.\nFår. Spørg dine venner og familie (eventuelt) for at hjælpe.\nGør det klart, hvad årsagen er, når bage salg er og har rimelig skift til rådighed.\nSmå børn er ofte yndig og er svært at sige "nej" til. Bare sørg for at de har en voksen til at hjælpe.\nBede om yderligere hjælp til opsætning og oprydning.\nBeslut dig for en. Hold bage salg på et godt besøgt offentligt stedet eller på en skole eller college.\nSommetider detailbutikker vil være glade for at have til at etablere en stand i nærheden.\nFestivaler, street messer, udendørs offentlige koncerter og andre store offentlige arrangementer kan også være fremragende valg.\nSkole spiller, og forælder nætter er fremragende bage salg muligheder.\nSørg for, at det er lovligt at holde på det sted, du vælger, og får tilladelse fra de relevante myndigheder, hvis det er relevant.\nVær sikker på at du har en "regn site" til at gøre de bage salg indendørs eller under et telt i tilfælde af vejret bliver sur.\nHar dit kabine klar. Du kan være heldig og få et bord og stole til rådighed allerede, og et tegn, der består allerede. Men hvis du ikke gør det, bliver du nødt til at planlægge. Du kan også få brug for:\nCard tabeller eller klapborde.\nNogle slags fortelt, som en pop-up pavillon at beskytte mod regn eller sol.\nDekorationer og skilte til at fange opmærksomhed.\nog is til at holde elementer (ligesom drikkevarer) kolde.\nGarbage beholder og skraldeposer til oprydning.\nCrock potter til at holde elementer (ligesom krydret æblecider) hot.\nCash box - du skal holde dine midler i en slags container. Vær sikker på, det har ændring for store regninger!\nOffentliggøre begivenheden. Design opsigtsvækkende og farverige og sætte dem op på godt besøgte områder. Har dato, sted og forklare årsagen, at provenuet vil gå til.\nHvis du sælger på en skole, har din bage salg meddeles over i det daglige varsel, eller hvad er til rådighed.\nAnnoncer din organisation gennem dit tøj. Hvis du er at skaffe midler til din scout tropper, for eksempel, slid din uniform.\nMå ikke være bange for at se lidt goofy. Swim teammedlemmer kunne bære deres svømmetur caps og til en street fair eller et drama klub kunne bære kostumer foran supermarkedet. Det får opmærksomhed.\nMatchende outfits vil gøre det så godt. Bede alle om at bære skolens eller organisationens farver.\nOpret bagværk. En bage salg behov bagt elementer.\nDu kunne bage de emner selv - det er normalt den billigste rute. Fordel bagning mellem mange medlemmer, hvis det er muligt.\nAlternativt købe dem fra en lokal bager eller butik. Dette er især effektivt, hvis folk ikke normalt har adgang til varer, såsom på et gymnasium. Det er også lettere for folk, der ikke kan lave mad, eller ikke har tid.\nVær opmærksom på, at dine varer er rimeligt prissat, ellers kan du have en hård tid at sælge den.\nSpørg, cooks label ingredienser på de bagte varer. En lille, men signifikant population har fødevareallergi og holdninger. Vel vidende, at gulerodskage har nødder kan redde et liv.\nSælge drikkevarer, også. Masser af mennesker kan lide at have lidt af væske til at vaske ned sukkerholdige godbidder, og det er en chance for dig eller din gruppe til at tjene lidt ekstra penge.\nKaffe, te, iste, limonade, vand og sodavand er alle gode muligheder. Men brug den sunde fornuft: varm kaffe formentlig ikke vil sælge godt på en varm sommerdag.\nPakke dit bagværk at rejse. Hvordan vil besøgende tage og spise dine varer? Medbring en levering af små paptallerkener, papirhåndklæder, plast gafler, servietter, kopper, hvis du serverer drinks, der kræver dem, og plast wrap, plastik sandwich poser eller folie. Det er bedst at holde disse på et minimum, da de skar ind overskud og skaber affald!\nHvis mange mennesker i en organisation er bagning, bede dem om at pakke tingene i salg-size mængder, måske 2-3 cookies til en pakke eller en cupcake eller større element.\nFå gang i festen. Køb eller forberede maden, udbudt booth eller bord, og begynde at sælge. Hvis du har planlagt det godt nok, bør dette være den nemmeste skridt af alle.\nForlad området rent. Være høflig og lade dit område så rene eller renere end du fandt den.\nMå ikke blive for vanvittigt på priserne. Husk, det er en bage salg, så du ikke behøver at blive for fanget i pengene, så længe det er for en god sag.\nEn god prisfastsættelse indikator er omkring halvtreds cents til en dollar for en helt perfekt cupcake. Måske 25 cent til en ikke-så-perfekt. Husk, sælger ikke cupcakes, der er brændt eller virkelig ødelagt.\nHold din mad overkommelige.\nHar en pengekasse og begynde med en rimelig mængde af forandringer i det. Skriv ned på mængden, så du ved, hvor meget du tjener. Hold pengekassen sikkert i hele arrangementet.\nHvis du har adgang til madlavning faciliteter under bage salg, skal du vælge fødevarer, der ikke brug for en masse tid til at forberede. På den måde kan du lave mad i små partier i forhold til salget, og forhindre mangel samt rester.\nHvis du har mulighed for at køre en løbende bage salg, såsom ved sekventielle spil eller andre begivenheder, tage notater af, hvor meget virksomhed, du gør, så du kan planlægge de nødvendige mængder for næste gang.\nHvis ikke mange mennesker kommer din salget, reducere priserne på dine varer (ex. Køb 1 cookie, få en 1/2 off), eller gøre kuponer (ex. Køb 1 brownie få en gratis) for at uddele til folk i område.\nBeholde pengene ude af syne, især for små børn. Dette vil forhindre folk fra at tage dine hårdt tjente penge eller ekstra godbidder.\nHave et tema! Dit franske klub kan tilbyde baguettes, og croissanter og afgive en redegørelse.\nIkke alt skal være sukkerholdige på kagesalg. Friske hjemmebagte brød, og kan sælge godt, også.\nVær forsigtig med bagværk i peanut-eller nøddefri faciliteter.\nGør peanut og møtrik cookies separat.\nVær opmærksom på fødevaresikkerheden. Mens de fleste bagværk er fint ved stuetemperatur, kan nogle fødevarer være farligt, hvis ikke opbevares på køl.


»Når der ikke stilles krav til at gå i gymnasiet, bliver klasserne proppet med disse umotiverede og uengagerede elever, der ikke selv kan se en grund til at være der.«\nKaroline Nylander Fold sammen\nKaroline Nylander, gymnasieelev\nTræt af uengagerede elever, som ikke gider lave deres lektier. Træt af umotiverede elever, som ikke kan se en pointe med at gå i gymnasiet. Bare træt af de selviske elever, som både ødelægger gymnasiet for sig selv og for mig.\nFor hvert år stiger antallet af elever, der vælger en gymnasial uddannelse efter folkeskolen. Ved første øjekast kunne sådan en udvikling jo synes at være en glædelig nyhed, men nej. Virkeligheden er lige modsat.\nVi bliver nødt til én gang for alle at indse, at gymnasiet ikke er for alle.\nFor selv om det er en fin tanke, at alle skal have lige mulighed for at kunne få sig en uddannelse, er det altså bare ikke alle, der er egnet til at gå i gymnasiet. Når der ikke stilles krav til at gå i gymnasiet, bliver klasserne proppet med disse umotiverede og uengagerede elever, der ikke selv kan se en grund til at være der.\nForleden snakkede jeg med en dreng fra min klasse. Han håbede, at han ville bestå matematik, for så ville hans samlede gennemsnit ryge over 02, og han ville kunne få sit eksamensbevis. Forvirret spurgte jeg ham, hvad han ville bruge sådan et eksamensbevis til. Man kommer ikke ind på universiteterne med et så lavt snit.\nEn lang pause, så svarede han, at han bare ville have det. Han havde ikke en speciel grund, men i stedet var det blot en aktivitet at bruge tiden på, indtil han fandt ud af, hvad han faktisk ville.\nHan er ikke alene. 40 procent af de dimitterede gymnasieelever læser ikke videre på universitetet. Disse elever burde ikke have været i gymnasiet i første omgang, for hvad får de ud af det?\nDe står tilbage med en værdiløs studenterhue og tre mere eller mindre spildte år. Tid, der kunne have været brugt mere fornuftigt, for eksempel med at få noget arbejdserfaring.\nEr jeg så bare en egoistisk 12-talspige, der bare burde lade de andre elever passe sig selv?\nGymnasielærere landet over råber op om, at kvaliteten af undervisningen falder støt med, at antallet af elever stiger.\nNår læreren skal bruge så meget ekstra energi på at nå ud til ligeglade elever, der alligevel sidder på bagerste række med deres mobil, går det ud over alle de elever, som faktisk ønsker at få noget ud af undervisningen. Alle dem, som faktisk ikke bare går i gymnasiet, fordi de ikke kan finde på noget andet at lave.\nSå ja, jeg er træt. Træt af, hvordan undervisningen ødelægges af alle de elever, som er ligeglade. 40 procent bruger ikke deres gymnasieuddannelse til noget, og disse elever,ville jeg klart anbefale, fandt noget andet at foretage sig. Ellers er det både spild af deres og min tid.\nFor hør her: Gymnasiet er ikke for alle. Lad os nu acceptere det.


Kunsten At Elske - På besøg... - Movellas\n20. På besøg...\nTræerne på den anden side af autoværnet på Hillerød-motorvejen suste forbi. Det var sent på eftermiddagen, og solen stod lige i vest og lyste med en orange glød. Cecilie sad lænet op ad sideruden, med blikket drømmende rettet ud ad vinduet. Ud på autoværnet på den anden side. De mange træer, hvis blade så småt var ved at antage de traditionelle efterårsfarver. Et svagt smil havde tegnet sig på hendes læber, og hun hørte knap nok musikken, som ellers pumpede ud fra hendes hvide earplugs.\nDet eneste, der fyldte hendes hoved og hendes tanker, var Martin. Lige siden hun havde taget afsked med ham ved middagstid, kort efter motionsløbet, og han havde givet hende et fantastisk farvelkys på læberne, havde hun ikke kunnet tænke på andet end ham. Samtalen, de havde haft ude ved bålpladsen, hvordan den var blevet afsluttet ved at han trak hende til sig. Fik hende til at glemme alle problemerne - Sandra, rygterne, det hele. Hvordan hun havde følt sig tryg i hans arme, følt at alting nok skulle ordne sig. At alting nok skulle gå. De to havde hinanden. Dem mod resten af verden. Selvom det var ved at være den rene kliché - en tanke, der flere gange fik Cecilie til at småfnise -, kunne hende og Martin alligevel ikke lade være med at bruge udtrykket om hinanden. De var forelsket i hinanden. Ekstremt forelsket i hinanden, og var nu ligeglade med, hvem der fandt ud af det og hvem der ikke gjorde. Hvad kunne de andre gøre, tænkte hun for sig selv. De kunne sagtens hade på dem, men de kunne ikke gøre noget ved deres forhold. Martin kendte sandheden om hende, og hun kendte sandheden om ham. De stolede på hinanden, havde tillid til hinanden. Ingen kunne ødelægge deres følelser for hinanden, uanset hvad de prøvede på. Det var de begge overbevist om.\nHendes tanker blev på ny brudt, da hun hørte lyden af en besked der blev modtaget gennem hendes earplugs, og vendte derefter omgående blikket væk fra sideruden for istedet at føre det ned til sin iPhone, som hun holdt i skødet. Hendes pande skiltes på midten, hvormed hun vendte telefonen opad og så på den tekstboks der indeholdte beskeden. Fra Martin. Hun mærkede pulsen stige og hvordan det begyndte at boble behageligt i hendes mave.\nHEY, CECILIE <3 SAVNER DIG :'-*<3\nHun mærkede hvordan hun rødmede, og hvordan varmen blussede sig op i kinderne på hende. Følelsen af den elektriske fornemmelse, som kriblede gennem huden på hendes krop, og hjertet der galoperede imod brystbenet. Denne følelse var blevet konstant. Bare hun tænkte på ham, mærkede hun den. Følelsen af kærlighed, af forelskelse. Smilet på hendes læber blev omgående større, hendes øjne begyndte at stråle drømmende.\nHun låste skærmen op, og lod herefter hurtigt sine tommelfingre danse over touch-tastaturet.\nAAW, SAVNER OGSÅ DIG, SKAT :-* <3 <3 RINGER DIG OP LIGESÅ SNART JEG ER HJEMME<3 FORBINDELSEN ER MEGA DÅRLIG HER :( <3 <3 <3\nHun var godt klar over, at andre ville syntes at denne SMS-samtale, hun lige nu førte med Martin, var en tand for sukkersød. Med alt for mange hjerter og for mange skjulte kærlighedserklæringer. Men hun var ligeglad. Ligeglad med, hvordan andre så på det. Ligeglad med andres mening. Martin var blevet hendes kæreste, og de følelser hun havde for ham, var nye for hende. Fantastiske. Anderledes end noget, hun nogensinde før havde haft. Hun ønskede at fortælle ham, hvor meget han betød for hende. Hvilken fantastisk dreng han var, og hvor meget hun ønskede at være sammen med ham. Trykke sig ind til ham. Kysse ham. Røre ham. Elske ham...\nMartin svarede næsten omgående tilbage. ÅRH, SKAT, DET GÅR NOK <3 SÅDAN ER DET NÅR MAN ER UDE PÅ LANDET <3 VENT TIL DU KOMMER OM PÅ DEN ANDEN SIDE AF HILLERØD <3 :'-* GLÆDER MIG TIL AT HØRE DIN STEMME IGEN <3\nHun pressede læberne sammen, og skyndte sig at svare ham. GØR JEG OGSÅ, MARTIN (Y) :-* :-* OG GLÆDER MIG SERIØST OGSÅ TIL AT HØRE DIN STEMME, SKAT :-* ELSKER DIIIIG <3 <3 <3\nMartins tilbagesvar kom få øjeblikke senere. ELSKER OGSÅ DIG, SKAT :'-* FOR AT CITERE MIN YNDLINGSMUSIKER: BABY BABY BABY OOOH ;-) <3 <3 <3 <<<3\nCecilie fniste svagt ved synet af hans besked, og rystede en anelse på hovedet. Strakte tommelfingeren ud, lod den danse henover touch-skærmens tastatur som hun svarede ham. DU ER IKKE NORMAL, SØDE <3 <3 MEN DET ER DERFOR, DU ER DEJLIG! <3 :-*\nNURH <3<3<3 MØS TIL DIG, CECILIE-MUS :'-* :'-* DEJLIGE PIGE! <3\nCecilie svarede tilbage med nogle flere hjerter og nogle flere kyssesmileyes, hvormed hun atter drømmende fokuserede ud ad sideruden.\nEn længere tids pause, hvorefter Martin et lille minuts tid senere sendt hende endnu en besked. Hun førte med det samme blikket væk fra sideruden og ned til mobilen endnu engang. Skyndte sig at aktivere skærmen, så hun kunne se beskeden. Så begyndte hun hermed at læse den.\nJEG TÆNKTE PÅ NOGET, SØDE <3 DU VED, JEG HAR LIGE TALT MED FAR, HVOR JEG SPURGTE HAM HVAD VI SKULLE LAVE I FERIEN <3 VI SKAL IKKE NOGET FØR PÅ MANDAG, HVOR VI SKAL OP OG BESØGE NOGEN AF VORES VENNER DER BOR LIDT UDENFOR GILLELEJE <3 <3 DET ER SÅDAN NOGEN KEDELIGE VOKSENVENNER, MEN JEG KENDER ET STED I GILLELEJE HVOR DER ER MEGA FEDT, OG KUNNE VILDT GODT TÆNKE MIG AT DU KOM MED <3 :'-* :'-* KAN DU DET?? <3\nCecilie mærkede atter hvordan det boblede velbehageligt rundt i kroppen på hende ved synet af Martins besked. Han havde... Han havde inviteret hende med til Gilleleje. Det var en by, hun altid havde elsket. Hvorfor vidste hun ikke, men hun havde siden hun var lille, altid haft en lettere besættelse af byen. Hun havde altid syntes, det var en flot og hyggelig by at færdes i. Særligt landskabet omkring Gilleleje og udsigten udover Kattegat, var noget hun virkelig elskede ved byen. Måske skyldtes det, at hendes forældre tit tog dertil sammen med hende om sommeren da hun var mindre, og der derfor lå en eller anden slags nostalgi over byen. Måske skyldtes det, at Gilleleje var en by, som hendes familie havde fået en eller anden tradition med altid at besøge mindst én gang hver sommer. Hun vidste det ikke, andet end at hun elskede den.\nHun skyndte sig at svare ham tilbage. SELVFØLGELIG VIL JEG DET, SKAT <3 <3 ELSKER SERIØST DEN BY! <3 :-* SPØRGER LIGE MINE FORÆLDRE NÅR JEG KOMMER HJEM :)<3<3\nHun sendte beskeden, sænkede telefonen og vendte atter blikket ud mod sideruden. Så rynkede hun brynene, da hun kom i tanker om noget, som hun så derefter skyndte sig at skrive videre til ham. I ØVRIGT, SÅ VIL JEG LIGE SPØRGE DIG, OM DU IKKE KAN KOMME OG BESØGE MIG I MORGEN? SKAL NEMLIG VÆRE ALENE HJEMME DET MESTE AF DAGEN SAMMEN MED JOHANNA, OG DET KAN ALTSÅ GODT GÅ HEN OG BLIVE MEGA NEDERN :( ER STADIGVÆK BANGE FOR HVIS JEG MØDER DE ANDRE FRA MIN GAMLE SKOLE :S ORKER SERIØST IKKE MERE DRAMA <3 :( :-*\nEt kort tids tavshed. Så kom der en ny besked fra Martin. SELF, SKAT :-* SKAL HELLER IKKE LAVE EN SKID I MORGEN, SÅ DET VIL JEG RIGTIG GERNE <3 <3 HVAD TID?\nCecilie sukkede drømmende, som hun atter lod sin tommelfinger danse henover skærmen. DET ER LIGEMEGET, MEN JEG ER TEMMELIG SMADRET SÅ KOMMER NOK TIL AT SOVE LÆNGE <3 VED 12-TIDEN ER FINT, OG HVIS JEG SOVER PÅ DET TIDSPUNKT, SÅ KAN DU BARE RINGE OG VÆKKE MIG :-* <3\nOKAY, SKAT <3 DET VIL JEG HUSKE <3 SES :-* ELSKER DIG <3<3<3<3\nELSKER OGSÅ DIG, OG JA, SES :-* :-* :-* <3\nHun sænkede telefonen, vendte blikket rundt og betragtede atter det nordsjællandske landskab, der suste forbi omme på den anden side af autoværnet. Træer, marker, huse... Men hele den flotte efterårsnatur, som blev oplyst af det orange skær fra solen, registrerede Cecilie knap nok. Det eneste der fyldte hendes nethinde, var følelsen da Martins læber lukkede sig sammen om hendes. Følelsen af hans varme omfavnelse. Hun lukkede øjnene som hun atter lod panden hvile imod sideruden, inden hun endnu engang sukkede dybt og lidenskabeligt. Smilet på hendes læber voksede atter. Hun så hans blå øjne. Hans flotte smil. Hans lange hår. Hun så ham for sig, og ønskede ingen andre billeder i hovedet, end ham.\nDet gule strømlinede tog nærmede sig perronen på Fredensborg Station, og sagtnede hastigt farten. Cecilie, som i de sidste ti minutter havde stået med ryggen lænet op ad trægelænderet, der adskildte perronen fra sporet mod Hillerød, rettede sig omgående op da hun så toget nærme sig. Hun hørte den hvislende lyd fra skinnerne, samt lyden af den kunstige computerskabte damestemme, der ud fra højtaleranlægget proklamerede, at man ikke skulle krydse sporet fordi der kom tog. Trods det var lørdag, en dag hvor der som regel plejede at være mange mennesker, var Fredensborg Station usædvanligt tom. Udover Cecilie selv, sad der et kærestepar på bænken ved stationsbygningen længere bag hende. Ellers var hun den eneste person tilstede.\nHun mærkede hvordan pulsen steg forventningsfuldt samt hvordan endorfinerne boblede igennem hendes krop med den behagelige kriblende fornemmelse, netop som toget nåede perronen og standsede foran hende. Hun tog en dyb indånding, fjernede sig fra gelænderet for istedet at bevæge sig et par skridt fremad. Hendes hjerte bankede ukontrollabelt imod brystet på hende, varmen steg op i hendes ansigt, op i hendes kinder. Toget stod stille få meter foran hende i et par korte øjeblikke, hvorefter hun hørte den karakteristiske bib-lyd fra de elektroniske skydedøre på siden af toget. Den første person, der trådte ned på den brune perron netop som dørene havde delt sig, var Martin. De fik øje på hinanden på nogenlunde samme tid. Et kærligt smil tegnede sig om Martins læber. Et smil, der fik Cecilies ben til at føles som gelé under hende og sendte en ny bølge af varme gennem kroppen på hende. Han bevægede sig direkte hen imod hende, og bredte armene ud fra siden i en omfavnelse. Han nåede hen til hende. Knugede sine arme om hende, som han i samme bevægelse rykkede sine læber frem og lukkede dem sammen om hendes. Hun bakkede tilbage, til hendes ryg nåede trægelænderet, hvormed hun lukkede øjnene og returnerede kysset. Lukkede sine læber sammen om hans gentagene gange, samtidig med at hun førte sin hånd opover hans ryg, videre op til hans baghoved. Knugede sine fingre en anelse fast i hans hår, som de heftigt fortsatte med at kysse hinanden.\nSådan stod de ellers i nogle lange øjeblikke, inden Cecilie som den første fjernede læberne. Betragtede Martin med drømmende øjne, som hun langsomt lod sin hånd hvile på hans venstre kind. Hun lagde hovedet en anelse på skrå, som et svagt smil tegnede sig om hendes læber. Et fjernt smil, et drømmende smil. Et smil der strålede af forelskelse, af kærlighed. Lyden af hvislende skinner fra et tog, der nærmede sig fra den modsatte retning på sporet bag gelænderet - sporet som førte tilbage mod Hillerød - lød bag dem. Foran dem holdt det gule strømlinede tog, hvis næste destination var Helsingør, og ventede på at toget fra den modsatte retning skulle ankomme, så det kunne komme videre. Hun lukkede atter øjnene, førte endnu engang hans ansigt ned til sig inden hun på ny kyssede ham. Længe. Lidenskabeligt. Kærligt. Og som de stod der og kyssede, med hinanden i armene, ankom toget til Hillerød på sporet bag Cecilie, hvilket betød at de skulle vente til at det var kørt, før de kunne krydse over sporet. Men det gjorde dem intet. Det eneste, der eksisterede for dem lige nu, var hinanden og følelsen af deres læber, der lukkede sig sammen om hinanden. Følelsen af lykke, der boblede gennem blodet på dem. Den elektriske fornemmelse, der fik det til at snurre i deres maver. Følelsen af, at intet i verden ville kunne gøre dem noget, at de kunne klare alt. Følelsen af kærligheden.\nTi minutter senere kom de begge gående op ad Stationsvej, med deres fingre flettet ind i hinanden og begge med et drømmende smil på læberne. De var ligeglade med alt. Ligeglade med efterskolen. Ligeglade med den fælles fortid, de begge delte. Ligeglade med, hvem der så dem. Det eneste, de tænkte på, var de følelser, de begge havde for hinanden, og hvor lidt nogen af dem ønskede at give slip.\nSom de nåede vejsvinget og fortsatte op gennem det rolige villakvarter, i retning mod vejkrydset ved Nørredamsvej godt hundrede meter længere oppe, brød Cecilie endelig den behagelige tavshed, som de begge havde gået i siden perronen på Fredensborg Station.\n"Hvad så, Martin? Hvad sagde dine forældre til det? Ved de noget om, at vi to kommer sammen som kærester nu? Snakkede du overhovedet med dem?"\nMartin trak på skulderen og kastede et drillende blik til hende. "Njah, njoh...," sagde han så, let tøvende, inden han fniste en anelse. "Altså, øhm, det er måske en smule hemmeligt. Det er ikke så meget fordi, jeg ikke stoler på mine forældre, men du ved hvordan forældre kan være. Især mødre. Min mor vil blive fuldstændig vild, når hun hører det, og fortælle det til en hel masse. Og far, han... Ja, lad os bare sige at han har et eller andet underligt forhold til piger. Han kan finde på at stille de mest fucked up spørgsmål, der allesammen handler om sex og udseendet. Forældre skal altid komplicere alting."\n"Så...?" begyndte Cecilie spørgende, men Martin fuldendte hendes sætning.\n"Ja, de tror bare vi er venner." Han så det skuffede udtryk, der dukkede op i hendes øjne, men strammede sine fingres greb om hendes, inden han smilende fortsatte. "Men bare rolig, jeg fortæller dem til det når vi skal til Gilleleje på mandag. For ellers får jeg sgu noget af et forklaringsproblem, når de opdager hvor meget jeg vil gøre for dig. Du er sgu simpelthent alt for dejlig til at jeg kan lyve for mig selv og bilde andre ind, at vi bare er venner. Du betyder meget mere for mig end det. Kliché, I know, men det passer."\n"Årh hvor er du sød, Martin," udbrød hun med et drømmende suk, hvorefter hun lagde hovedet tilbage og gav ham et hurtigt kys. Herefter fortsatte de, indtil de nåede vejkrydset. Cecilie gav Martins hånd et hurtigt klem, så på ham og gjorde samtidig et kast med hovedet. "Kom, vi skal til højre her. Følg med." Hun satte farten op og trak smilende Martin med sig, samtidig med at hun rundede hjørnet af vejkrydset og fortsatte længere op ad Nørredamsvej.\n"Behøver vi løbe?" spurgte Martin, omend med et smil om læben som de rundede det næste vejsving få øjeblikke senere. De passerede forbi et par grantræer, der grænsede op til en frodig have med rhodondendronbuske og flotte planter, for dernæst at blive fulgt op af et hvidt villahus med sort tag og en balkon på andenetagen.\nCecilie fortsatte med at løbe, da hun kiggede sig over skulderen og svarede ham. "Ja! Det er sundt at løbe, og jeg kan ikke vente med at vise dig det sted, jeg bor. Det er seriøst mega flot."\n"Og det er det ikke her eller hva'?" spurgte Martin, en anelse forvirret, som han betragtede de forskellige villaer med frodige haver og flotte plankeværker, de passerede forbi i takt med at de kom løbende op ad Nørredamsvej. Der var ingen tvivl om, at Fredensborg var en flot by - Særligt beliggenheden ud til Esrum sø og med udsigt ud til Gribskov, samt med Fredensborg Slot i byens nordlige ende. Fredensborg var måske for Nordsjælland, hvad byen Silkeborg var for midtjylland. Godt nok havde han kun kørt igennem Silkeborg, men det havde også været nok til at han kunne få et ordentligt overblik på, hvor flot byen faktisk var. Hvilket egentlig, når man tænkte over det, var lidt fjollet, da selve byen ikke var flot, men at det var det område, den befandt sig i, som var flot.\nMen flot eller ej... Dette kvarter, som Cecilie lige nu trak ham løbende med igennem, var et af de flotteste kvarterer, han havde set længe. Ikke ligesom det kedelige parcelhuskvarter i østenden af Hillerød, hvor han boet det meste af sit liv.\n"Jo, det er det vel, men når man har gået her så mange gange som jeg har, så bliver det ret kedeligt og ligegyldigt til sidst," svarede hun, hvormed hun standsede ved sidevejen længere fremme. Hun slap Martins hånd, vendte hovedet rundt og kiggede på ham. "Det er nok mest pågrund af udsigten, at jeg godt kan lide det sted vi bor. Det er lige hernede. Kom." Hun vendte sig atter rundt, satte sig i bevægelse, nåede sidevejen og drejede til højre. Et svagt smil tegnede sig om Martins læber, hvorefter han satte sig i bevægelse og fulgte med hende.\nDe nåede atter op på siden af hinanden, og passerede forbi et firkantet moderne hus med store panoramaruder og gule mure, som var bygget i to etager. Fortsatte godt tyve meter, hvorefte de krydsede vejen. Cecilie begyndte at lunte, og Martin fulgte hendes eksempel. De fortsatte om til fortovet, det fulgte en høj bøgehæk, hvor de mange grønne blade var ved at antage gullige nuancer. Fortsatte yderligere nogle meter, indtil de nåede en smal sidevej lavet af betonfliser, der drejede mod venstre og førte op til et flot, moderne villahus, der var bygget i en L-form. Venstre side ad huset var trekantet og vendte ind mod Fredensborg, væk fra dem, hvorimod højre side var bygget i en moderne firkantet stil, med en facade bestående af to etager og en stor firkantet panoramarude i toppen, der vendte ned imod dem. To paraboler stak frem fra tagkanten, og en balkon bevægede sig ud fra lokalet med panoramavinduerne. Muren var bygget på både grå og hvide mursten, og taget var sort. Bag huset befandt der sig så en lille bøgeskøv, hvor bladende mange steder stadig var mørkegrønne. Det var et flot hus som havde en usædvanlig flot beliggenhed. Det kunne Martin ikke benægte. Langt flottere end det kedelige A-hus, han selv var vokset op i hjemme i Hillerød.\nCecilie vendte sig fra huset der stod på bakken lidt længere oppe ad indkørslen, for istedet at kigge på Martin med et stolt smil i ansigtet. "Hvad syntes du? Er det ikke vildt flot?"\nMartin nikkede, som han målte huset med øjnene. "Jo... Jo, mega flot. Er det ikke et dyrt hus?"\nDe begyndte atter at sætte sig i bevægelse, op ad indkørslen med de grå betonfliser. Cecilie flettede atter sine fingre ind i Martins, samtidig med at hun trak på skulderen. "Nej, det er det faktisk ikke. Vi fik huset billigt... Så vidt jeg ved koster det ikke ret meget mere end et almindeligt hus. Jeg tror bare, vi har været heldige." De nåede forbi carporten, der befandt sig på deres venstre hånd da de nåede døren. En tilbygning lavet af grå mursten, med en tilhørende garagedør af mørkt træ. "Det er ikke nær så flot, når du kommer indenfor. Rummene er ikke så store, så der er ikke så meget plads som man skulle tro."\nDe nåede døren med den vifteformede glasrude i toppen. Cecilie smilte til Martin, hvorefter hun åbnede døren og trådte ind i den lyse entré. På deres højre hånd befandt der sig et vægspejl med en sort træramme. Langs den firkantede dørmåtte stod der rækker af forskellige sko - Alt fra læderstøvler, til hverdagssko såvel som gummistøvler.\nCecilie holdte døren for Martin, som hun smilende gjorde tegn til ham om at træde ind. "Velkommen til mit ydmyge hjem, Deres Højhed. Lad endelig som om De er hjemme." Det blev fulgt op af et barnligt fnis.\n"Lol, Cecilie, du er også så beskeden," svarede Martin smilende tilbage, som han trådte ind i entréen, passerede forbi Cecilie og tog sig et kig rundt. Længere fremme var der en lille trappe, der førte ned i noget der lignede et vaskerum. Og på hans venstre hånd gik der en trætrappe beklædt med et sort gulvtæppe, der snoede sig op og forsvandt over træloftet.\nCecilie lukkede døren i efter ham, vendte sig rundt og trak sig let og elegant af sine lysegrå converse, som hun herefter skubbede til siden med sin ene fod. Bevægede sig op til ham, og klappede ham et par gange på skulderen. "Kom, Martin, vi skal ovenpå. Du skal hilse på Johanna."\n"Selvfølgelig." Martin nikkede, hvormed hans læber krusede sig i et forsigtigt smil.\nCecilie smilte ligeledes. I et øjeblik, var der noget underligt akavet over situationen. De kiggede på hinanden. Tavse. Så rømmede hun stemmen, inden hun førte en hårtot om bag øret og atter løsnede stemningen op med et smil om læberne. "Ja, øhm, bare tag skoene af og følge med." Hun vendte sig rundt og satte sig i bevægelse imod trappen. Martin trak sine sko af, kiggede sig en enkelt gang imod trappen ned til vaskerummet et par meter længere fremme, hvormed han fulgte med Cecilie op ad den snoende trætrappe.


Soederaasen - april 2016\nVandretur på Søderåsen, April 2016\nLørdag 9. april: Dag 1, 31 km\nSandra havde en enkelt feriedag tilbage, der skulle brændes af inden første maj, så vi planlagde en mini-vandretur til Sverige. Kursen blev mere præcist sat mod Søderåsen, hvor Sandra ikke havde været før, og hvor jeg gerne ville på vandretur efter to tidligere ture i området på MTB. Desuden havde Søderåsen den fordel, at der kun var 2 timers transport fra København. Vi kørte fra Farum kl. 7, missede færgen i Helsingør med 2 minutter og måtte vente 20 minutter på den næste, men var alligevel fremme i Åstorp og klar til afgang kl. 9. Bilen blev parkeret i et villakvarter nær det officielle startsted.\nJeg havde haft meget fokus på "go light" i forbindelse med pakning af rygsækkene, men de føltes alligevel godt tunge, da vi startede ud. De første 5 km var noget kedelige og gik på grusvej. Fra søen Maglekær blev det heldigvis mere spændende. Eneste "men" var, at det var ret koldt og gråt i vejret. Senere på dagen klarede det dog heldigvis mere op. Jeg havde troet, at skoven var statsskov på samme måde som i Danmark, men der var skydetårne overalt, hvilket unægteligt tydede på privatskov. Dette havde desuden den fordel, at der vrimlede med dyr, og bl.a. så vi tre hjorteflokke med 15-20 styk i hver.\nPå toppen af åsen\nVi fulgte det meste af tiden den officielle Skåneleden - Ås til Ås rute, men på nogle af de lidt mere kedelige steder skød vi genvej eller gik en alternativ rute. Dette betød bl.a., at vi ikke kom den officielle vej ind i området ved Klövehaller. Dette område var et af dagens flotteste, og vi startede med en stejl off-road nedstigning efterfulgt af en vandpassage ved vadning over en å, der fortsat var ganske kold. På den anden side gik det stejlt op, delvist gennem et blokfelt, til vi nåede et udsigtspunkt, hvor vi med perfekt udsigt spiste frokost.\nPause i Klövehaller\nDen uofficielle vej ind i Klövehaller\nEfter frokost fulgte et langt stykke gennem bøgeskov med flot udsigt ned over en dyb dal. Benene var ved at være godt trætte, så da vi havde en pause, på et tidspunkt hvor solen kiggede frem, tryllede jeg to øl frem fra rygsækken. De smagte himmelsk - og gjorde rygsækken 0,7 kg lettere.\nEfter pausen satte vi kursen mod Skånes højeste punkt, som ikke er Höjehall men en unavngivet bakketop på 212 m et par km nord for denne. Efter topturen var vi et smut inde forbi et hus og hente vand.\nNæste stop var Höjehall, hvor der var en flot udsigt fra udsigtstårnet over dels skovområderne på Søderåsen og dels vestpå helt til Øresund og Danmark! Med godt trætte ben gik derefter de sidste km frem mod Klåverödsdammen, hvor vi havde planlagt overnatning. Shelteret ved søen var optaget af fire danskere, men der var fin plads ved søen på et sted, hvor der var en stor bålplads. GPS sagde på dette tidspunkt 31 km på 10 timer i alt, heraf 7 aktive. Førstnævnte svarede til 3,1 km/t. Ikke ringe med halvtung oppakning i halvtungt terræn.\nVi lavede aftensmad, mens solen gik ned, og fik efter lidt kamp tændt bål. Skoven omkring bålstedet var dog rippet for alt brænde, så det blev en kortvarig fornøjelse. Vi gik i seng allerede ved 21 tiden. Natten blev kold, meget kold, og jeg endte med at sove med stort set alt mit tøj på.\nPå toppen af Skåne\nSøndag 10. april: Dag 2, 32 km\nVi stod op kl. 6 til en kold morgen, hvor et termometer sandsynligvis ville have vist et par graders frost. Udsigten var dog flot med lyserøde skyer over søen. Temperaturen indbød dog ikke til at nyde udsigten pga. kulden, så vi var klar til afgang kl. 8. Dagen startede med en flot tur gennem Skorstensdal og langs Dejebäcken. Herefter blev det endnu mere storslået ved Søderåsen National Park, hvor vi gik en ekstrarunde, som jeg huskede fra en tidligere MTB tur med Troels Lund. Turen gennem parken gik stejlt op ad dalsiderne tre gange, mens vi havde en enkelt stejl off-road nedstigning. Undervejs på turen stoppede vi ved mange flotte udsigtspunkter, så vi kom kun langsomt frem. Fra Skaralid til Odensjön gik det hurtigere, da denne strækning gik gennem mere almindelig løvskov.\nVed Kopparhatten - og ja, jeg er træt af at slæbe på den rygsæk\nFrokost blev spist mod udsigt ned over Odensjön, inden vi gik gennem hvad der lignede en østjysk skov til Röstånga. Her var vi en tur i ICA og hente cola, inden vi via lidt asfalt gik videre mod dagens først vulkan; Jällabjär (124 m). Her blev colaen nydt ganske velfortjent.\nPå turen videre så vi traner på en mark ved landsbyen Anderstorp, ligesom vi passerede gennem Sveriges største enebær skov. Denne strækning var helt speciel, men udsigten kort tid efter over den flot slyngede Rönne Å var heller ikke tosset. Vi endte igen med en lang dag, og var først fremme var slutstedet kl. lidt over 18. Undervejs nåede vi lige at få tanket vand i på en gård. GPS'en sluttede på 32 km på 10,5 time og heraf godt syv aktive. Snit fart 3,1 km/t som dagen før. Benene var godt trætte.\nVi overnattede i et shelter, hvor vi var de eneste. I modsætningen til dagen før, var der denne dag godt med brænde, så vi fik tændt et fint bål. Det havde været overskyet det meste af dagen, men hen under aften klarede det op og til slut var det helt skyfrit. Dette var flot men tydede på, at der var en kold nat forude.\nVed Rönne Å\nMandag 11. april: Dag 3, 16 km\nDet blev en kold nat. Jeg måtte allerede efter en time tage stort set alt tøj på. På overkroppen holdt jeg nogenlunde varmen med dynejakke, men benene frøs jeg selv med vintertights. Jeg vågnede derfor allerede kl. 4, og lå og frøs til kl. 5. Da var det blevet lidt lysere, så jeg stod op og fik lidt liv i bålet igen for at få varmen.\nVi var klar til afgang kl. 7. Det var en speciel stemning at gå gennem skoven så tidligt om morgenen. Det var fortsat skyfrit, så solen spillede i træerne. Vi rundede endnu en gammel vulkan, Allarpsberg, inden vi havde et længere stykke på grusvej til Hallaröd. Herfra valgte vi en alternativ rute, da den officielle gik 3 km lige ud ad en asfaltvej. Vi måtte dog justere vejvalget lidt, da et hegn spærrede vejen. Den alternative rute var fin og gik gennem øde skov.\nDet sidste frem til Höör fulgte vi en pilgrimsrute på gode vandrestier. Vi sluttede turen ved togstationen, hvor GPS'en sagde 15,6 km på knap 4 timer. Gennemsnitlig fart på 4 km, men vi havde heller ikke holdt mange pauser.\nVi tog toget tilbage til Åstorp via Hässleholm. Herefter med bilen til Farum og videre til Bagsværd. Jeg afsluttede en fed forlænget weekendtur i det sydsvenske med at skifte til sommerdæk på bilen.\nSlut på en god mini-ferie i Skåne