LEKSIKON giver dig forklaringer på ord og begreber fra energidebatten.\nSe også: menu-punktet: ENERGIKILDER\nForklaringer markeret med: ****** betyder: Her mangler nogle oplysninger.\nI teksten er der anvendt flere dele-streger end normalt. Dette gør teksten lettere at læse for skoleelever, der benytter LEKSIKON, når de skriver projekter om klima og energi.\nKommentarer til LEKSIKON sendes til hs@reo.dk eller holger@skjerning.nu\nTlf.: 26 49 80 31. Delvis opdateret: 25.02.2017 (bortset fra enkelte landes data).\nA B C D E F G H  I J K L M N O P R S T U V W X\n1000 J = 1 kJ (kilojoule) og 1000 kJ = 1 MJ (megajoule), osv. - De næste i rækken er GJ (gigajoule), TJ (terajoule) og EJ (exajoule. 1 EJ = 1015 J.\nDet brugte brændsel fra kernekraftværker er meget radioaktivt og skal deponeres, så det ikke forurener omgivelserne. Efter en tids lagring (f.eks. 30 år) kan det enten deponeres uden oparbejdning (Sverige) - eller det kan oparbejdes og indkapsles i beholdere (canistre), der placeres nogle hundrede meter nede i grundfjeld eller salthorste. - Hvis brændslet oparbejdes (Frankrig, Tyskland), fylder det radioaktive affald meget mindre og kan derfor deponeres meget billigere. Se "Oparbejdning" og "Slutdeponering".\nSidste nyt: Måske skal affaldet slet ikke deponeres! - Nye reaktortyper kan nemlig "brænde" det brugte affald og udnytte det uran, der ikke blev spaltet i de nuværende reaktorer.\nMan kalder næste generation af reaktorer for "4. generations-reaktorer". Det gælder formeringsreaktorer, IFR-reaktorer, og muligvis thorium-reaktorer.\nI alt 15 tunge grundstoffer - fra nummer 89 til 103 - kaldes actinider. Navnet skyldes, at den letteste (nr. 89) er actinium.\nAlt materiale (metaller, mineraler, væsker og gasser samt mennesker, planter og dyr) består af atomer, der ofte sidder sammen i molekyler. F.eks. danner to brintatomer (2 H) og et iltatom (O) et vandmolekyle (H2O). - Atomet består af en positiv atomkerne med negative elektroner udenom. Se også "Atomkerne".\nEn atomkerne består af positive protoner og neutrale neutroner, der holdes sammen af de såkaldte "kerne-kræfter". - Da de positive protoner frastøder hinanden, skal der et vist antal neutroner til at holde kernen sammen. - Protoner og neutroner har omtrent samme masse, og deres samlede antal kalde kernens "massetal".\nSe "Radioaktivt affald".\nVed Øresund - (omtrent over for København) ligger Barsebäck-værket, der fra 1975 til 2005 leverede strøm til Sydsverige og Danmark. Der var to enheder (blokke) på hver 615 MW, som af politiske grunde blev lukket i 1999 og 2005.\nUran findes mange steder i naturen, i jord, granit og forskellige mineraler. Det består af 99,3% uran-238 og 0,7% uran-235. Hvis man ved fysiske metoder (diffusion eller i centrifuger) fjerner en del uran-238, får man uran med f.eks. 3% uran-235. Dette kaldes "beriget uran", og det bruges til brændsel i de fleste reaktorer. Se "brændsel (til reaktorer)". Højt beriget uran indeholder ca. 50-99% U-235, og det kan benyttes i kernevåben og i forskningsreaktorer. IAEA kontrollerer derfor, at anlæg til berigning af brændsel ikke benyttes til fremstilling af højt beriget uran. Se IAEA.\nSe "Beriget uran".\nI kernefysikken er bindings-energi den energi, der frigøres, når en tung atomkerne spaltes til to lettere. - Det er denne energi, der udnyttes i et kernekraftværk. - Kemisk bindingsenergi er den energi, der frigøres, når f.eks. brint (hydrogen) - sammen med ilt (oxygen) - forbrændes til vand: H2 + O => H2O - eller når kulstof brænder til kuldioxid: C + O2 => CO2.\nAffaldstræ, flis, halm, husholdnings-affald m.m. kaldes tilsammen for biobrændsler eller biomasse. De består alle af organisk stof, og når de afbrændes (til varme og evt. el-produktion) frigives der samme mængde CO2, som planterne optog under væksten. De kaldes derfor "CO2-neutrale". - Læs en grundigere forklaring under FAQ.\nNogle lande er begyndt at dyrke afgrøder alene med det formål at benytte dem som biobrændsler - enten direkte til varme- og el-produktion, eller til fremstilling af bio-ethanol (=sprit), der kan bruges i biler, - evt. sammen med benzin.\nNår biomasse (organisk affald fra dyr, planter og gamle lossepladser) får lov til at "rådne" uden tilførsel af ilt, dannes der gasser, især metan, CH4. Gasserne kaldes biogas, og de kan bruges til samme formål som naturgas. - En fordel ved at "forgasse" affaldet er, at de fleste bakterier (nogle smittefarlige) dræbes ved processen, så rest-affaldet kan bruges som gødning.\nREO beskæftiger sig ikke med bomber! - men se "Kernevåben" og http://en.wikipedia.org/wiki/Teller%E2%80%93Ulam_design\nNår brændsels-elementerne har siddet 3-5 år i reaktoren, er indholdet af uran-235 under 1%, og de skal derfor udskiftes med nye, der indeholder ca. 3%. - Derefter sendes det brugte brændsel enten til oparbejdning - eller oplagres i et mellemlager til det (efter ca. 30 år) skal indkapsles og slutdeponeres. Se "oparbejdning", "slut-deponering" og "affalds-deponering".\nBrunkul er "dårlige" kul, der nærmest er en mellemting mellem tørv og stenkul. (Se "kul"). De er normalt ikke så gamle som rigtige kul og har mindre brændværdi, ca. 15-20 GJ/ton. De indeholder tit store mængder aske og er derfor mere forurenende end stenkul. De brydes normalt i overflademiner, hvor man fjerner den jord, der ligger over dem og derefter graver dem op med store gravemaskiner. - Brunkul findes mange steder, stort set samme steder som stenkul. Bl.a. er der mange i Polen og Tyskland, men de udnyttes som regel kun lokalt pga. den ringe brændværdi. - Også i Midt-jylland findes brunkul! Under 2. verdenskrig brød vi ca. 15 mill. ton, som blev presset til briketter og brugt til opvarmning og i bilers gas-generatorer.\n- I den canadiske CANDU-reaktor sidder brændselselementerne vandret, og de kan udskiftes, mens reaktoren kører!\nEn brændselscelle kan skabe elektrisk energi ud fra f.eks. brint eller metan og ilt - uden at forbrænde gasserne. Mange steder i verden, bl.a. i Danmark, eksperimenterer man med forskellige typer brændselceller. Processen foregår i et porøst materiale, så den kemiske proces forløber uden åben ild. Cellen er omgivet af to elektroder, hvorimellem der opstår en elektrisk spænding. På denne måde dannes der både elektrisk energi og varme - og der dannes CO2 og vand. Virkningsgraden ved elproduktionen forventes at blive 55-60%, som er højere end på et almindeligt gasfyret kraftværk (maks. 48%). - Desuden kan anlæg med brændselsceller anvendes i små enheder, f.eks. i biler, boliger, industri, m.v.\nHele processen: uran, brændsel, energi-udvikling, oparbejdning, affald og deponering... kaldes brændsels-kredsløbet.\nNår uran-brændslet har siddet 3-5 år i en reaktor, skal det udskiftes (se "brugt brændsel"). De inderste brændsels-elementer i kernen tages først ud, og resten rykkes ind imod midten. Yderst placeres de nye elementer, hvorefter reaktoren kan køre ca. et år før næste brændsels-skift.\nEngelsk: Boiling-Water Reactor = Kogendevands-reaktor - eller kogevands-reaktor (Se denne).\nNår vinden blæser over hav, dannes der som bekendt bølger. De indeholder energi - både potentiel og kinetisk energi. Denne energi kan udnyttes til el-produktion på forskellige måder, f.eks. ved at lade flydere vippe op og ned og trække en el-generator. Der eksperimenteres med at opnå en acceptabel virkningsgrad og at gøre "maskinerne" i stand til at holde til påvirkningerne. - Formanden for "Bølge-energi-foreningen", Stig Vendeløv, oplyser (januar 2008), at to forsøgsanlæg afprøves ved Nissum Bredning: Wave Star står på havbunden og er endnu kun en model i 1/10 størrelse. Den har en række flydere, der vipper op og ned og pumper hydraulikolie til en motor/generator. Den anden, Wave Dragon er i 1/2 størrelse og skal ligge for anker på dybere vand. Her løber bølgerne op ad en rampe, og havvandet løber derefter ned gennem turbiner. Den er tilsluttet el-forsyningen i Thy, men vi har ikke oplysninger om driftsresultater. Ved Portugal er en prototype på 750 kW (Salters Duck) klar til idriftssættelse.- Generelt forventes effekten fra bølgemaskiner at være mere stabil end effekten fra vindmøller, og da bølgerne jo fortsætter et par døgn efter kraftig blæst, vil strømmen fra bølgemaskiner i en vis udstrækning kunne udligne den meget varierende effekt fra vindmøllerne.\nCanadierne har udviklet en reaktor, der kan køre på naturligt uran. Se "beriget uran". Det er en trykvandsreaktor, hvor kølevandet nærmest brændsels-elementerne er "tungt vand", der absorberer langt færre neutroner end almindeligt vand (let vand). Derfor behøver man ikke at berige uranet. Desuden har reaktoren vandret-liggende brændsels-elementer, der kan udskiftes under drift, så reaktoren kan køre meget længe uden stop. Se også "Tungt vand".\nNår det brugte brændsel er oparbejdet (se "oparbejdning"), kan det høj-radioaktive affald omdannes til glas, der - mens det stadig er flydende - hældes på rustfri stål-beholdere (canistre). De kan være ca. 25 cm i diameter og 1,80 meter lange. Frankrig har gjort dette i en årrække. Både rustfrit stål og glas kan tåle vand i flere tusind år og tilbageholder derfor affaldet effektivt, hvis der dannes sprækker i affalds-depotet.\nUran i naturen indeholder 0,7% U-235 og 99,3% U-238. Men i normale reaktorer benyttes ca. 3% U-235. Derfor "beriger" man uranet ved at fjerne så meget U-238, at resten indeholder 3% U-235. Se under Uran. Det kan gøres enten ved diffusion eller med centrifuger. Indtil for få år siden benyttede man diffusion, hvor man udnytter, at den lette U-235 på gasform bevæger sig lidt hurtigere end den tunge. Dette gentages, til man opnår den rette berigning. - Nyere anlæg benytter højhastigheds-centrifuger, hvor den tunge isotop slynges mere udad i centrifugen, end den lette. Og ved gentagne gennemløb kan man opnå den berigning, man ønsker. Centrifuge-metoden er langt mindre energikrævende end diffusionsmetoden - og benyttes derfor mere og mere.\nBåde kul, olie, naturgas og biomasse indeholder kulstof (C). Når kulstof forbrændes, dannes kuldioxid (CO2). Af 12 gram kulstof dannes 44 gram CO2. Kuldioxid kaldes en drivhusgas, fordi den absorberer en del af den varme, der udstråles fra jordoverfladen. Derved opvarmes atmosfæren og Jordens overflade. - Det kaldes "drivhuseffekten". Se denne.\nEt brændsel, f.eks. træ og flis, siges at være CO2-neutralt, hvis det ikke bidrager til udsendelse af CO2 til atmosfæren - altså totalt set.\nIndholdet af kuldioxid (CO2) i atmosfæren er de sidste 100 år vokset fra 280 ppm til 400 ppm (parts pr. million) - eller fra 0,028 % til 0,040 %.\nI samme periode er Jordens middeltemperatur steget ca. 0,6 grader, noget mere ved polerne. Og det er nu næsten helt sikkert, at det voksende indhold af CO2 er hoved-ansvarlig for denne temperaturforhøjelse, - altså for den øgede "drivhuseffekt". CO2 kaldes derfor en "drivhusgas". Også methan, freon, ozon og vanddamp er drivhusgasser. - Beregninger viser, at den øgede drivhuseffekt også forventes at medføre flere hvirvelstorme, skybrud, oversvømmelser, havstigninger, m.m. Klima-zonerne forrykkes, så nogle områder bliver mere frugtbare og andre mere tørre. - Man kan sige, at det er menneskenes hidtil største eksperiment!! - For ingen kan forudsige bare nogenlunde præcist, hvad virkningerne bliver.\nSe "CO2" og "Drivhuseffekten".\nEffekt betyder energi pr. tid. 1 watt = 1 joule/sekund. Et stort kraftværk producerer f.eks. 1000 megawatt (MW) eller 1 gigawatt (GW) - og en meget stor vindmølle: 8 MW.\nEffekt kan også kaldes "arbejdshastighed", mens energi svarer til arbejde.\nDe fleste kraftværker fungerer på den måde, at de først laver varme (termisk effekt Wt), der producerer damp, som driver en turbine, som trækker en generator, der laver strøm. Den elektriske effekt angives som MWe eller GWe (mega- og giga-watt). Se også "termisk effekt".\nHvis man ganger effekten med tiden, fås den leverede energi. Et kraftværk på 1000 MW, der kører 300 døgn på et år, leverer derfor: 1000*300*24 MWh = 7.200.000 MWh = 7.200.000.000 kWh. - En "gammeldags" 60W lampe, der lyser i 24 timer, bruger: 60*24 = 1440 Wh = 1,44 kWh. En tilsvarende moderne LED-lampe med samme lysstyrke bruger kun 8-10 W, og kan lyse i 24 timer og kun bruge ca. 0,22 kWh. I Danmark koster strømmen ca. 2,30 kr/kWh.\nSolens stråler (lys og varme) tilfører Jorden en effekt på ca. 1000 W/m2. En del af denne effekt kan "opsamles" af en solfanger og benyttes til opvarmning af boliger. Eller man kan med solceller producere 15-20% af denne effekt, altså 150 - 200 W/m2. - Vindmøller udnytter vindens kinetiske energi, men effekten varierer meget (med ca. 3. potens af vind-hastigheden!). - Derfor kan kun en vis del af elektriciteten produceres med vindmøller. Man kan nemlig ikke "gemme" strømmen til vindstille perioder. - Se "Vindmøller".\nEnergi og arbejde måles i joule (J). Forbrænding af kul, olie og gas - og spaltning af uran-kerner - frigør energi i form af varme (brænd-værdien). F.eks. dannes der 42 MJ ved forbrænding af 1 kg god olie, altså brændværdi: 42MJ/kg eller 42 GJ/ton olie. - Kul har mindre brænd-værdi, ca. 25 GJ/ton. - "Energi" og "effekt" er to forskellige fysiske størrelser. Energien fås ved at gange effekten med tiden. F.eks. er 1 joule = 1 watt gange 1 sekund. - Elektrisk energi angives oftest i kWh = kilowatt-timer. Større el-mængder i MWh, GWh eller TWh. Danmarks årlige elforbrug er ca. 35 TWh = 35 milliarder kWh. - Energi pr tid kaldes effekt. - Se "Effekt". Den måles i W (watt, kilowatt, megawatt, gigawatt, osv). Energiforbruget i Danmark og i hele verden kan ses øverst under "ENERGIKILDER".\nBegrebet "Energi-besparelser" er blevet et modeord i den danske energidebat. Men selv om Danmark nok er det land i verden, der har gennemført flest energibesparelser, er det kun lykkedes at holde energiforbruget nogenlunde konstant gennem de sidste 30 år.\nDet vigtigste for klima og miljø er derfor at fremstille den energi, vi skal bruge på de bedst mulige måder. - Og det er her, at kernekraften kan yde et væsentligt bidrag - næsten uden at påvirke klimaet.\nEPR-reaktorer har en række sikkerhedsmæssige fordele og højere virkningsgrad, men bliver desværre dyrere end forventet. Det skyldes bl.a, at der endnu kun bygges ganske få. Og "prototyper" vil altid være dyre.\nDet europæiske samarbejde (EU) har som bekendt til hensigt at samordne en række fælles interesser i medlemslandene. - Men på energi-området har der indtil ca. 2000 været en udpræget tilbageholdenhed med at fremsætte ønsker og visioner for den langsigtede energipolitik. - Der er dog enighed om at opprioritere "energibesparelser" og anvendelse af "vedvarende energi", men også kernekraft nævnes som et effektivt led i klimapolitiken. Frankrig ligger forrest i EU, idet ca. 75% af landets elektricitet kommer fra kernekraft, - og Frankrig har derfor et af EU`s mindste CO2-udslip pr. indbygger.- Mere kernekraft i EU vil desuden gøre os mindre afhængige af import af olie og gas og (som sagt) reducere udledningen af kuldioxid (CO2). Der er enighed om at reducere CO2-udledningen 20% i 2020 - i forhold til 1990. Og 20% af energien skal komme fra vedvarende energi. - Det diskuteres, om der burde (logisk!) stå 20% fra CO2-fri energikilder. Så kunne kernekraft medregnes. Men politik er ikke altid logisk!\nI en almindelig kerne-reaktor spaltes uran-235-kerner til lettere atomkerner. Derved frigøres varme, der i et kernekraftværk benyttes til el-produktion - og i fremtiden måske også til procesvarme.\nSpaltnings-produkterne = fissions-produkterne er normalt radioaktive, dvs. de "henfalder" til lidt lettere kerner og udsender samtidig ioniserende stråling. Disse stoffer kan meget sjældent bruges til "noget fornuftigt" og udgør derfor kernekraftens affald. Da dette affald som sagt er meget radioaktivt, skal det behandles på anlæg, hvor det ikke udsætter personale og omgivelser for fare. - Det opbevares derfor de første 30 år under mindst 3 meter vand, som ikke tillader strålingen at passere. Derefter transporteres det i tykvæggede og tætte beholdere, der kan tåle stød, vand og brand. Se "Affalds-deponering".\nForuden fissionsprodukter dannes der "transuraner", bl.a. plutonium, der generelt har længere halveringstid end fissionsprodukterne.\nDanmark er førende, når det gælder fjernvarme. Næsten alle vore store byer og en masse mindre byer får fjernvarme, nogle fra de store centrale kraftvarmeværker, og nogle fra mindre "decentrale" kraftvarmeværker.\nDer er flere typer kraftvarmeværker. De store værker fyrer med kul, olie eller gas der opvarmer vand til damp, som driver turbiner, der trækker en el-generatorer. Efter turbinen afgiver dampen resten af energien i en varmeveksler, der opvarmer det fjernvarmevand, der sendes ud til forbrugerne. Den type kraft-varme-værk kaldes et "modtryksværk", fordi damptrykket efter turbinen er større end på et rent el-værk, der jo køles med havvand (et kondensværk).\nDerfor producerer et kondensværk mere elektricitet end et modtryksværk. - Til gengæld får man fjernvarme, så den totale virkningsgrad fra brændsel til el + varme er højere på kraft-varme-værket.\nSe dog en 3. mulighed under "Fjernvarme på en helt anden måde".\nVarmepumper er nu blevet så effektive, at de leverer 4-5 gange mere varme end energien i den strøm, de bruger. De har en COP på 4 eller 5, - eller endnu højere. En COP på 4 betyder, at varmepumpen leverer 4 gange så megen varme, som den el-energi, den bruger.\nDet har medført, at traditionel fjernvarme måske er ved at blive lidt "gammeldaws"!\nMEN... da der er større tab i fjernvarmerørene end i el-ledningerne, får man alt i alt mere ud af varmepumpe-løsningen. Især om sommeren, hvor fjernvarme kun leverer varmt brugsvand, med meget store tab.\nEn stor fordel er også, at man slipper for en masse styringsproblemer, hvor kraftvarmeværkerne nu har enorme "samkørings-problemer", hvor både tekniske og politiske krav spænder ben for en effektiv el- og varmeproduktion.\nFN hedder nu "EU".\nNår noget brænder eller "forbrændes", betyder det, at stoffet "iltes" og danner en kemisk forbindelse med ilt (= O2 = oxygen). Se under "Ilt".\nMan har testet en avanceret type reaktor, bl.a. i Frankrig, Storbritannien og Rusland. Den kaldes FBR (fast breeder reaktor), fordi den producerer mere brændsel, end den bruger !!! - Det kræver en forklaring: - Jo, den største del af uran i naturen er U-238, men det er især U-235, der spaltes i en alm. letvandsreaktor. Men hvis man placerer en kappe af uran 238 udenom reaktorkernen, bliver det beskudt med masser af neutroner. En del af disse bliver absorberet og danner bl.a. plutonium 233, der er et spalteligt materiale. Og den mængde spalteligt materiale, der dannes, er større end den mængde, der spaltes. Derfor hedder det en formeringsreaktor.\nF 3 (kogendevandsreaktor, 1230 MW, startet 1985). Værket leverer - sammen med de svenske vandkraftværker - strøm til især Stockholm og Midtsverige.\nSe under "Ilt".\n58 reaktorer leverer 76% af landets elforbrug - og en del til eksport til nabolande - især Italien.\nFrankrig havde 1986-1996 en meget stor breeder-reaktor (formerings-reaktor, 1250 MW) i drift. Den var dyr i drift, fordi den havde en masse "børnesygdomme", som begrundede lukningen.\nSe IAEA's beskrivelse her\nI Solen omdannes store mængder brint-kerner (H) til tungere helium-kerner (He). Denne proces udvikler varme, og kaldes fusion (=sammensmeltning). Det kan lyde mystisk, at både fission (spaltning af kerner) og fusion kan udvikle varme, men det skyldes, at "mellemtunge" kerner, f.eks. jern (Fe) har mindst energiindhold. Både spaltning af de tungeste kerner (uran) og sammensmeltning af de letteste kerner (brint) udvikler derfor energi. - Der bruges i disse år store summer på at afprøve, om fusions-processen kan "tæmmes" på Jorden og engang i fremtiden udnyttes til produktion af el og varme. En sådan reaktor kaldes en "fusions-reaktor".\nPå almindelige kraftværker driver vanddamp under højt tryk nogle turbiner, der trækker en generator, der producerer elektricitet. En mindre generator kaldes også en "dynamo", der f.eks. kendes fra tidligere tiders "cykel-dynamolygter".\nMange steder er der varme gemt i undergrunden. Island er det mest kendte eksempel. Der udnyttes geovarme både til el- og varmeforsyning af området omkring Reykjavik. I Danmark skal man dybere ned, ofte 2 - 3 km, før temperaturen i vandførende lag er tilstrækkelig høj til udnyttelse. Det er kun udnyttet få steder, bl.a. i Thisted og på Amager. Sønderborg fjernvarmeværk leverede fra 2013 fjernvarme til 10.000 boliger. Flere projekter er opgivet (i Viborg - efter en investering på 165 mio kr). Se også under menu-punktet ENERGIKILDER.\nEnergi-enhed. Den er lig med den energi, der udvikles, hvis et kraftværk leverer 1 GW i 1 time = 1 GWh. Eller 1000 MW i 1000 timer. Se "effekt (elektrisk)"\nEn type kulstof, der benyttes i blyanter, fordi det smitter af, når det berøres. I nogle typer reaktorer benyttes det som moderator, der har den egenskab, at det bremser (modererer) "hurtige neutroner" til "langsomme neutroner" (= termiske neutroner).\nBenyttes i russiske RBMK-reaktorer og i Britiske Magnox-reaktorer samt i (sjældne) højtemperatur-reaktorer (HTR). Se "moderator".\nPrivat, international organisation, der undersøger og vurderer en lang række virksomheder og aktiviteter i mange lande, bl.a. Danmark. På energiområdet har de både modsat sig anvendelse af kernekraft og kulkraft, men har i praksis været med til øge vores CO2-udledning, da det voksende elforbrug siden 1973 kun kunne dækkes med fossile brændsler som kul, olie og gas plus det meget varierende bidrag fra vores ca. 4500 vindmøller. Greenpeace påstår "vedvarende", at vi kan klare os med energibesparelser samt biomasse, vindkraft og solenergi. Se disse.\nPå engelsk: Elements. Alt naturligt forekommende stof på vores planet (og i verdensrummet) består af et eller flere grundstoffer. I naturen findes i alt 92 grundstoffer, hvoraf alle kemiske forbindelser dannes. - Det letteste er hydrogen (brint, H) og det tungeste uran (U). Grundstofferne kan opstilles systematisk i "det periodiske system", der i store træk blev klarlagt i begyndelsen af det forrige århundrede. - I de senere årtier er opdaget (og produceret) yderligere 26 grundstoffer med højere atomnummer end 92. Men de er ikke stabile og findes derfor ikke i naturen. Et eksempel er plutonium (Pu, nr. 94), der dannes i uran-reaktorer, når uran-238 indfanger neutroner.\nRadioaktive atomkerner er ustabile. Når en sådan atomkerne har udsendt en partikel eller stråling, er den omdannet til en ny isotop, der som oftest vil være stabil. Det betyder, at alle radioaktive atomkerner henfalder, nogle hurtigt, andre langsomt. Tiden, der går til halvdelen er tilbage, kaldes "halveringstiden". F.eks. har jod-131 og strontium-90 en halveringstid på ca. 30 år, mens plutonium-139 har halveringstiden 24.000 år.\nDe mest almindelige reaktortyper producerer varmt vand eller damp. Det gælder for letvandsreaktorer (Se "BWR-" og "PWR-reaktor"). Temperaturen af det vand, der kommer fra reaktortanken (PWR) er ca. 300 grader. - Men virkningsgraden for kraftværket ville være større, hvis denne temperatur kan hæves. - Derfor eksperimenterer man med højtemperatur-reaktorer (HTR), hvor kernen køles med helium (He) eller kuldioxid (CO2), og hvor temperaturen kan være 800-1000 grader. Moderatoren (se denne) kan f.eks. være grafit (kulstof), der jo ikke kan brænde, når der ikke er ilt (O2) til stede.\nIlt (O2) er en gas, der også kaldes oxygen og er nummer 16 i det periodiske system. Atmosfæren indeholder ca. 21% ilt, der optages af dyr og planter, når de ånder. - Kul, olie, naturgas (mest metan) og biobrændsler indeholder alle kulstof (C) og brint (H), og når de "forbrænder" dannes kuldioxid og vand: C + O2 => CO2 og H + O2 => H2O. Metan: CH4 + 2O2 => CO2 + 2H2O. Kul og olie indeholder som regel også en del svovl (S), der brænder til svovldioxid: S + O2 => SO2, der sammen men atmosfærens vanddamp danner svovlsyrling og svovlsyre, der "forsurer" naturen (som "syreregn"!): H2SO3 og H2SO4. - Ved forbrænding dannes ofte forskellige kvælstofoxider (NOx), der også danner "syreregn" (HNO3 = salpetersyre). Kvælstof findes i store mængder (ca. 78%) i atmosfæren, men også i visse brændsler (især i kul). - Ilt dannes ved grønne planters "fotosyntese", hvor Solens lys leverer energi til processen: CO2 + H2O => kulhydrater + O2.\nINES, sikkerheds-kategorier: 0 - 7\nAlle uregelmæssigheder på vestlige kernekraftværker bliver analyseret af IAEA og tildelt et tal mellem "0" og "7" efter hvor alvorlig hændelsen er - eller kunne blive. Dette tal kaldes INES-tallet og har (hentet fra Beredskabsstyrelsen) følgende kortfattede betydning:\n♦INES-7: Ulykken på 3-4 af Fukushima-værkerne i Japan blev først vurderet til INES-5, men senere opgraderet til INES-7. - Dette kommenteres andet sted på hjemmesiden. (Da Tjernobyl-udslippet og konsekvenserne var 10 - 100 gange større end de forventede i Japan, antager vi, at Japan havner på en INES-6 ???). Alternativt burde Tjernobyl være en 8`er eller 9`er!\n♦INES-2: På det svenske kernekraftværk i Forsmark nord for Stockholm skete det - ved et normalt reaktorstop - at to af de fire nødstrømsgeneratorer ikke startede automatisk, som de skulle. Fejlen er rettet, så det ikke kan ske igen.\n♦Ines-1 og -0: Disse hændelser er sket mange gange. De medfører opdateringer af sikkerheds-forskrifterne, så hændelserne ikke gentages andre steder. - Ligesom i fly-branchen.\nIran har oplyst, at de vil berige uran til anvendelse i kk-værker. Det kræver normalt en berigning til 3 - 3,5 % U-235. Se "beriget uran". - Men det har internationalt givet anledning til tvivl om Irans reelle hensigter. Anvendelse i kernevåben kræver imidlertid berigning til mindst 80 - 90 % U-235 (Se "Kernevåben"). Dette er en langt dyrere og mere tidsrøvende proces, fordi uran-gassen (UF6) skal sendes mange gange igennem et stort antal avancerede centrifuger.\nAtomkerner består af protoner og neutroner (se disse). Det er antallet af protoner, der bestemmer, hvad det er for et grundstof, - f.eks. har brint (H) en proton, kvælstof (N) 7 protoner, jern (Fe) 26, og uran (U) 92 protoner. Derimod kan antallet af neutroner variere lidt, så kernen i samme grundstof kan have lidt forskellig masse. Man kalder disse kerner for "isotoper" af samme grundstof. Kemisk reagerer de ens, men fysisk har de lidt forskellig masse. Summen af antal protoner og neutroner kaldes "massetallet". Et oplagt eksempel er uran, der har 92 protoner. I naturen findes tre uran-isotoper. De har massetal: 238 (97,3 %), 235 (0,7 %) og 234 (0,006 %).\nDe er kun lidt radioaktive, se "Halveringstid".\nFlere japanske kernekraftværker kan nu køre på MOX-brændsel, indeholder (og genbruger) både uran og plutonium fra kraftværkerne. Se under "MOX-brændsel".\nwww.jydskatomkraft.dk er en humoristisk hjemmeside, der er udarbejdet af studerende ved Aarhus Universitet. Den er en satire over akraft-debatten, men er så "intelligent" lavet, at man kan lære en masse konkret om fordele og ulemper ved anvendelse af kernekraft. - God fornøjelse!\nEt kernekraftværk skal normalt have skiftet brændsel ca. en gang hvert år. Mens dette foregår, er reaktoren stoppet i nogle uger. Desuden stoppes en reaktor af og til for at få udskiftet og efterset vitale dele. Derfor leverer værket kun strøm i f.eks. 90% af tiden. Man siger, at dette kraftværk har en "kapacitetsfaktor" på 90%. - Nogle reaktortyper kan skifte brændsel, mens de kører (se "Candu-reaktoren" og "Magnox"), og de kan (teoretisk set) komme op på 100%, - når de ikke stoppes af andre grunde. Nyere PWR og BWR-reaktorer (se disse) kan have kapacitetsfaktorer på 90-95%.\nEnergikilde til produktion af elektricitet og evt. varme. Se "Fission" og "Fusion".\nUlykken på Tjernobyl-værket i 1986 var ikke en kernenedsmeltning, men en damp-eksplosion, der sendte brændselsdele højt op over kraftværket og derfor spredte radioaktive stoffer over et stort område. Se under "Tjernobyl-ulykken".\nNår atomkerner spaltes (fission) eller samles (fusion), kaldes det en kernereaktion - i modsætning til kemiske reaktioner, hvor det er elektronerne udenom kernerne, der "reagerer" med hinanden. - Den korrekte betegnelse for udnyttelse af "kerneenergien" er derfor KERNEKRAFT, ikke atomkraft! - På engelsk hedder det derfor "Nuclear Power" og i Sverige: Kärnkraft. REO benytter dog begge betegnelser.\nFælles betegnelse for fissionsbomber (uran eller plutonium) og fusions-bomber (brintbomber). 5 - 10 kg rent (92%) Pu-239 er nok til en "mindre" plutonium-bombe. Se også "Plutonium".\nEn kilowatt = 1000 watt. Enhed for "effekt". Mest brugt for elektrisk effekt. F.eks. har et strygejern en effekt på ca. 1 kW. Gammeldags glødelamper: 25-100 watt. Moderne LED-pærer 3-8 watt. Tallene er kun omtrentlige. Bruges også for motorer, bl.a. bilmotorer, der f.eks. kan yde 135 Hp (hestekræfter), der svarer til 100 kW.\nEn kilowatt-time = 1000 watt-timer (Wh). Enhed for "energi", mest anvendt for elektrisk energi (energi-mængde). Hvis et strygejern bruger 1000 watt og er tændt i ½ time, har det brugt 0,5 kWh. Et en-familiehus bruger i snit 4-5000 kWh om året, og hvis det har el-varme 15 - 25.000 kWh om året. Målt i joule (J) er 1 kWh = 3,6 mio J. En kWh koster i Danmark (2016) ca. 2,20 kr (incl. afgifter).\nKina har (1.1.2016) 31 kernekraftværker i drift (i alt ca. 20 GW). 24 kernekraftværker er under bygning (24 GW), og de forventer at komme op på 40-60 GW i 2020. Desuden er et stort antal nye reaktorer godkendt, hvortil kommer yderligere ca. 100, der er planlagt, men afventer endelig godkendelse! - Kilde: Ingeniøren (2014).\nKina bygger to højtemperatur-reaktorer (HTR) på hver 250 MWt (termisk effekt), som skal levere damp til en fælles turbine + generator på 200 MWe. - Mange flere opføres senere.\nDesværre er Kinas forbrug af kul også voksende! - De er tæt på at stå for halvdelen af verdens kul-forbrug!\nOfte benyttet forkortelse for kernekraftværk (ikke kul...!)\nDet voksende indhold af drivhusgasser i atmosfæren vil - af rent fysiske grunde - hæve temperaturen ved Jordens overflade. Det kaldes "Drivhuseffekten".\n- Læs mere under "Svar på spørgsmål".\nBWR-reaktoren er den næstmest anvendte type. - Trykvands-reaktoeren (PWR) er den mest anvendte. Se denne.\nSe "kraftværk" og "varmepumper".\n= Styrestav. Se "kædeproces".\nEt kraftværk er det samme som et el-værk. - I første halvdel af 1900-tallet kaldte man elektricitet for "kraft"! - De fleste kraftværker i verden bruger olie, kul eller naturgas som brændsel, mens kernekraftværker bruger uran, hvor energien kommer ved at spalte uran (fission). - Forbrændings-varmen bruges til at fordampe vand i en stor kedel. Dampen ledes til tubinerne, der trækker en generator, der producerer strøm til højspændingsnettet. Dampen fortættes (kondenseres) til vand i kraftværkets kondensator og pumpes tilbage til kedlen vha. "fødevandspumper". - Se også "Kølesystem". - Den varme, der som regel ledes ud i havet, er derfor ikke spildvarme, men kølevarme, og vandets temperatur er ca. 20 grader. Det kaldes et kondensationsværk. - Hvis dampen tages ud ved højere temperatur og tryk - og benyttes til fjernvarme, kaldes værket et kraft-varme-værk (eller modtryksværk). Så producerer værket mindre elektricitet.\nKul kaldes også stenkul. De typer, der anvendes til energibrug består af 60-90% kulstof (C). Resten er aske, kulbrinter (CnHm), svovl (S) og vand. Når de brændes, bliver de til CO2, vand, SO2og aske. Energikul kaldes også "dampkul", og de har en brændværdi på ca. 25 GJ/ton. - Kul er dannet af 65-300 milioner år gamle plantedele, der har ligget så dybt, at de er blevet udsat for højt tryk og høj temperatur. Kul findes i store mængder (til 1000 års forbrug) i en række lande: Rusland, Kina, USA, Mellemamerika, Sydafrika, Australien, m.v. - Kul kan enten hentes op fra dyb-miner (med skakter og gange ned til 300 - 2000 meters dybde) eller fra overflademiner, hvor man fjerner jorden over dem med store gravemaskiner (drag-liners) og graver eller sprænger kullene løs. - Brunkul er "dårlige" kul. Se "Brunkul".\nNår kulstof (i kul, olie, gas og træ m.v.) brændes, dannes der kuldioxid: C + O2 => CO2. Da kulstof har atommasse 12 g og ilt har 16 g, dannes der 12 + 16 + 16 = 44 g CO2, når der brændes 12 g kulstof. - Da der hvert år afbrændes ca. 8 Gt (gigaton) fossile brændsler, øges mængden af CO2 i atmosfæren. Og da CO2 er en "drivhusgas" (klimagas) vil Jordens middeltemperatur langsomt vokse, og medføre en række klimaændringer, som kan være katastrofale mange steder i verden. Se "Drivhuseffekten".\nNår en urankerne i en reaktor spaltes, frigøres der 2 eller 3 neutroner med høj hastighed. Nogle af disse absorberes i reaktorens rør og vægge og går tabt. En del opbremses (modereres) og absorberes i uran-235-kerner og kan spalte disse. - Når reaktoren kører stabilt, vil præcis én af de nævnte 2-3 neutroner spalte en ny kerne, og man kalder derfor denne proces for en kædeproces. - Til regulering af processen bruges "styrestave" (eller "kontrolstave"), der indeholder et neutron-absorberende stof. De sidder mellem brændselselementerne og kan trækkes ud og ind, så kæde-processen kører på det niveau (den effekt), man ønsker.\nAlle typer reaktorer producerer varme, der dannes i brændselselementerne i reaktorkernen. Denne varme skal udnyttes - normalt til el-produktion. I de fleste reaktorer benyttes vand (kølevand) til dette formål. I kogendevands-reaktorer (BWR, se disse) koges vandet til damp i selve reaktoren og ledes til turbinerne, der trækker el-generatoren, som producerer strøm. I trykvands-reaktorer (PWR, se disse) opvarmes vandet under højere tryk og ledes til dampgeneratorer, hvor der dannes damp ved et lavere tryk. Og denne damp ledes til turbiner, der trækker generatoren. - Denne reaktortype (PWR) er oprindelig udviklet til brug i atomdrevne undervandsbåde.\nNogle kraftværker skal derfor kunne køre effekten op og ned. - Det kaldes at køre "lastfølge".\nVandkraftværker kan hurtigst regulere effekten, gaskraftværker kan også, mens kulkraftværker er nogle timer om at regulere op og ned. Nogle kernekraftværker kan også køre lastfølge, men langsomt, - og de kører mest økonomisk, når de kører på fuld effekt. - Derfor tror mange, at de ikke kan køre lastfølge.\nPå et kernekraftværk dannes der forskelligt affald: kasserede ventiler og pumper, brugte filtre, forurenet arbejdstøj og værktøj m.v. Man måler (med geigertællere eller lignende), om disse ting er radioaktive, og hvis de blot er lidt radioaktive, gemmes de i metaltønder, der lukkes og mærkes. Dette affald kaldes "lav-radioaktivt affald". Det er mindre radioaktivt end det "mellem-radioaktive" affald. Se dette.\nLangt de fleste af verdens ca. 440 kernekraftreaktorer er kølet med almindeligt rent vand og kaldes "letvands-reaktorer". - I modsætning til f.eks. "Candu-reaktorer", der er kølet med "tungt vand" og "Magnox-reaktorer, der køles med CO2.\nPå et kernekraftværk bliver en del pumper og visse filtre kontamineret (= forurenet med radioaktive stoffer) med stoffer, der er mere radioaktive end det "lavradioaktive affald" - Se dette. - Ditte gemmes i beholdere til formålet - og det betegnes som mellem-radioaktivt affald, fordi det er tusind gange mindre farligt end fissions-produkterne. Man måler strålingen fra dette affald - og deponerer det i en årrække på kontrollerede steder.\nDen 17.oktober 1956 startede Storbritannien (England) verdens første kernekraftværk i industriel størrelse. Det leverede en elektrisk effekt på 50 MW, altså tyve gange mindre end nutidens kraftværker. Typen kaldes "Magnox", og England har senere bygget en række af dem. De er CO2-kølede, moderatoren består af grafit (kulstof), og reaktoren kan skifte brændsel under drift. Magnox-typen kan derfor køre med en meget høj kapacitetsfaktor (udnyttelsestid).\nSe "Isotoper" og "Atomkerne".\n1 MW = 1.000.000 watt. Enhed for (elektrisk) effekt. De største hav-vindmøller kan levere en effekt på 8 (10) MW i kraftig blæst. Et kulfyret kraftværk kan typisk levere 200-500 MW, og et moderne kernekraftværk leverer 800 - 1600 MW fra hver reaktor. De to Barsebäck-reaktorer leverede hver 615 MW indtil 2000 og 2005, hvor de blev lukket af politiske grunde.\nKemisk formel: CH4. Hovedbestanddelen i naturgas. Se "Olie" og "Drivhuseffekten".\nNår en uran-235-kerne spaltes, frigøres der 2-3 neutroner med meget stor hastighed. De kaldes derfor "hurtige neutroner". - For at kunne spalte en ny uran-235-kerne (og holde kædeprocessen i gang), skal mindst en af disse neutroner ramme og spalte en ny uran-235-kerne. Men da uran-235-kerner lettere indfanger og spaltes af langsomme neutroner, skal neutronerne nedbremses så effektivt som muligt. Derfor placerer man en "moderator" (= et bremsestof) tæt ved brændselselementerne. I "letvands-reaktorer" og "Candu-reaktorer" er vandet både kølevand og moderator, mens man i "Magnox-reaktorer benytter grafit (kulstof). - I en sjælden reaktortype (FBR = Fast Breeder Reactor = formeringsreaktor) har man ingen moderator. Her har man så stor tæthed (berigning) af brændslet, at tilstrækkelig mange kerner kan spaltes af hurtige neutroner. - Den kan derfor også udnytte uran-238 og derved udnytte det naturlige uran 40-50 gange bedre end almindelige "langsomme reaktorer".\nP.S. Det kan være svært at forstå, at langsomme neutroner lettere kan spalte en urankerne end hurtige neutroner! - Det er et kompliceret fysisk fænomen. - Men prøv f.eks. at tænke på et glas vand, som du har sat på et stykke papir på et bord. Trækker du langsomt i papiret, vil glasset følge med, men hvis du trækker hurtigt, bliver glasset stående, - forhåbentlig! - Dette er blot et andet eksempel på, at en svag påvirkning kan have større virkning - end en kraftig!\nMOX betyder "Mixed Oxide fuel". I de fleste letvandsreaktorer består brændslet af uran (eller uran-dioxid, UO2), hvoraf ca. 3% er U-235. - Men i dette brændsel dannes der med tiden (3-5 år) en del plutonium, der ved oparbejdning af det brugte brændsel udskilles. Dette plutonium består af Pu-239, Pu-240, m.m. Pu-239 er fissibelt ligesom U-235, og for at udnytte det dannede plutonium, er man begyndt at "mixe" U-235 og Pu i brændslet til visse reaktorer. - Dette brændsel betegnes MOX-brændsel. - Pu kan dog også anvendes i formeringsreaktorer.\nSe "Uran" og "Beriget uran".\nDer er ikke noget, der hedder "Naturvarme"! - Men et elforsyningsselskab (NVE) har sammen med en leverandør af varmepumper indført denne betegnelse - formodentlig i et forsøg på at sælge produktet, som var ganske almindelige varmepumper. Som bekendt er der "gået mode" i at benytte betegnelserne: miljø-, grøn-, natur- og bæredygtig, når "noget" skal sælges! - Et par andre eksempler er "miljø-afgifter" og "grønne afgifter"!\nHvis reaktorkernen i en vandkølet reaktor mister kølevandet, vil kerneprocessen øjeblikkelig gå i stå, fordi det er vandet, der "modererer" (nedbremser) neutronerne (se "Moderator"). Men da brændsels-elementerne indeholder store mængder ny-spaltet uran, vil de være yderst radioaktive de første sekunder, minutter og timer. Derfor dannes der varme, som skal ledes væk. Derfor har man altid en række nødkølesystemer, der starter automatisk og fjerner denne varme, uden at der sker skade på brændslet. - MEN hvis alle nødkølesystemer svigter, vil temperaturen i brændslet stige. Det bliver rød- og hvid-glødende og vil tilsidst smelte og falde ned i reaktortankens bund, hvor det fortsætter med at danne varme. - Dette kaldes en "kerne-nedsmeltning" eller blot nedsmeltning. Det tager 1-3 timer, og der vil normalt være tid nok til at få tilkoblet kølevand udefra, f.eks. fra den lokale vandforsyning eller fra brandvæsenets køretøjer. - En nedsmeltning vil normalt ikke få alvorlige konsekvenser udenfor værket, men selve reaktoren vil være ødelagt. - Det var omtrent det, der skete på Three Mile Island (TMI) i 1979 i Pensylvania i USA. - I visse biograf-film (bl.a. Kina-syndromet) er denne hændelse gjort væsentlig mere spændende, end den ville være i virkeligheden!\nDet samme som "Atomkerne".\nOlie (råolie) og naturgas (NG) dannes, når plankton og alger i store mængder synker til bunds i havet og i store søer. Hvis disse lag senere dækkes af sand og sten og bliver udsat for stort tryk og høj temperatur, vil der langsomt dannes "kulbrinter" (CnHm), der ofte samler sig i "lommer". Lette kulbrinter med 1-3 C-atomer er gasser, mens de større og tungere molekyler er væsker (olie). Normalt består naturgas af 90-95% metan (CH4), men mange steder indeholder den også ethan (C2H6) og CO2. Da gassen er lettere end olien, lægger gassen sig øverst i lommerne, og de fleste oliefelter indeholder derfor både naturgas og råolie.- NB! En lomme er ikke et hulrum, men et område med porøse materialer (sand, kalksten mv.), hvor kulbrinterne ligger i små huller og sprækker.\nMen en gruppe var imod dette og stiftede OOA, som altså fungerede som "Organisationen imod kernekraft". De var derfor medvirkende til, at Danmark i stedet ombyggede oliekraftværker til kul og byggede nye kulkraftværker så effektivt, at Danmark i en årrække var verdens næststørste importør af kul (11-12 mio. ton om året). Kun Frankrig importerede flere kul.\n- I disse år var debatten om den øgede drivhuseffekt og klimaændringerne endnu ikke så højt prioriteret, at den fik indflydelse på beslutningerne. - Men det bør nævnes, at REO allerede fra 1978 (i tema-aviser og nogle år senere i pjecen "Drivhuseffekten") advarede imod kullenes store CO2-udledning, og bla. nævnte de forventede havstigninger.\nVed oparbejdning af det brugte brændsel, knuses det og gennemgår en kemisk proces, hvor det adskilles i uran, plutonium, fissionsprodukter og "trans-uraner". De to første kan genbruges til nyt brændsel, og de to sidste er højradioaktivt affald, der skal deponeres et sikkert sted. Se "Radioaktivt affald".\nEt kraftværk dimensioneres fra starten til at levere en vis effekt, f.eks. 1000 MW. - Men erfaringen viser, at man ofte har overdimensioneret reaktoren, turbinerne og generatoren, så man senere kan øge effekten betydeligt. - Dette er f.eks. gjort på de fleste svenske kernekraftværker, hvor opgraderingerne udgør ca. 10% og er langt billigere end at opføre et ekstra kernekraftværk. Sveriges 10 kk-reaktorer fik øget effekten fra 9,1 GW til 10,1 GW. Denne ekstra effekt svarer næsten til det, man mistede (1,2 GW), da de to Barsebäck-værker blev lukket 2001 og 2005.\nPå dens hjemmeside - www.ve.dk - skriver de om foreningen:\nDet samme som ilt (O2). Se "Ilt".\nPakistan har to mindre "kinesiske" reaktorer på hver 300 MWe. De arbejder på at få yderligere to på 600 MWe, også i samarbejde med Kina.\nPlutonium (Pu) er et grundstof med atomnummer 94, og atomkernen er altså tungere end uran (U). Det dannes i kernereaktorer, når uran-238 optager (absorberer) neutroner og derefter udsender beta-stråling. Først dannes isotopen Pu-239, men den optager yderligere neutroner og bliver til Pu-240, Pu-241 osv. Pu-239 kan benyttes til fremstilling af kernevåben (Plutonium-bomber), men jo længere tid, brændslet har siddet i reaktoren, jo mere Pu-240... bliver der dannet. Ca. 5 kg rent Pu-239 er nok til en "mindre" bombe, men da det skal være næsten rent Pu-239, er det kun reaktorer, hvor man kan udtage brændslet efter en eller to måneder, der kan bruges til bomber med "militær sprængkraft". - Se "Kernevåben".\nNår brændslet har siddet 3-5 år i reaktoren, er 3-5% af uranet spaltet til en række mindre atomkerner: fissions-produkter. Desuden er der dannet nogle tungere atomer, trans-uraner. Alle disse kerner udgør "det højradioaktive affald". - Ved kemiske metoder kan man på et oparbejdnings-anlæg adskille fissions-produkter og trans-uraner fra uran, så det resterende uran og evt. plutonium kan genbruges. En stor fordel ved denne proces er også, at det "høj-radioaktive affald" nu fylder meget mindre og derfor kan deponeres langt billigere. - En af fordelene ved anvendelse af kernekraft er, at affaldet fylder og vejer meget lidt i forhold til den energimængde, der frembringes. Det højradioaktive affald fra et mellemstort kernekraftværk udgør få ton/år, altså af størrelsesorden 1 m3/år. Hertil kommer en vis mængde mellem- og lav-radiokativt affald, som kræver kortere tids opbevaring. - Se også "lav-radioaktivt" og "mellem-radioaktivt" affald.\nDen korrekte betegnelse er "ioniserende stråling". Se "Stråling".\nRussisk reaktortype, som er vandkølet og grafit-modereret. Der er i alt bygget 16 RBMK-reaktorer i Rusland og i dets nabolande. Denne type blev valgt, fordi den kan skifte brændsel under driften, så den både kan levere el og producere våbenplutonium. Typen er i visse situationer fysisk ustabil, og den 26. april 1986 gik det galt i en af de fire Tjernobyl-reaktorer. Under et forsøg "løb den løbsk" og udviklede pludselig så megen energi, at låget over reaktoren blev løftet, og en del af de radioaktive spaltningsprodukter blev skudt op i luften. Udslippet varede i flere dage, bl.a. fordi der gik ild i den grafit, der omgiver reaktoren. Radioaktivt støv og gasser blev ført med vinden mod nord og vest og regnede ned over store områder i to uger efter ulykken.\nOrdet "reaktor" betyder egentlig en beholder, hvori der foregår en reaktion (kemisk eller fysisk). Men i de almindeligste kernekraftværker (se PWR- og BWR-reaktorer) er det en meget solid stålbeholder, hvori brændselselementerne sidder og afgiver varme til kølevandet, normalt ved ca. 300 grader C. Processen (effekten) reguleres ved hjælp af styrestave (se "kædeproces"), der indeholder et neutron-absorberende stof og som kan trækkes ud og ind (normalt op og ned!) og holde fisionsprocessen på det ønskede niveau. Se også "reaktortank".\nSe "Brændsel" og "Brændselsskift".\nAlle vestlige reaktorer er omgivet af en tykvægget, armeret beton-beholder (det indre containment), der kan modstå det tryk, der dannes, hvis et kølerør omkring "reaktortanken" bliver utæt eller revner. Det kan holde til kraftige rystelser (jordskælv og flystyrt) og i meget lang tid også tåle en kernenedsmeltning (Se denne). - Hvis trykket i reaktoindeslutningen - af en eller anden grund - bliver for stort, åbnes en ventil, og gasser og partikler ledes ud gennem et filter, der tilbageholder 99,9% af de skadelige stoffer. - Barsebäck-værket i Skåne var det første kernekraftværk i verden, der monterede et sådant "idiotsikkert" filter (Filtra). Siden har de fleste værker tilføjet denne ekstra sikkerhed. - Hvis de russiske RBMK-reaktorer (Tjernobyl-typen) havde haft en sådan reaktorindeslutning, ville ulykken i 1986 kun have ødelagt selve reaktoren, men ikke have medført skadelige udslip til omgivelserne.\n= Hurtigstop. Hvis der sker noget uforudset på et kernekraftværk, (f.eks. en ventil sætter sig fast, en pumpe svigter, eller der opstår en utæthed), så vil kraftværkets automatik standse kædeprocessen i løbet af få sekunder. Dette gøres ved at styrestavene køres helt ind mellem brændsels-elementerne (Se "Kædeproces"). Normalt standser man reaktoren ved langsomt (i løbet af nogle timer) at reducere effekten. De fleste systemer har bedst af, at temperatur og tryk ændres langsomt - under fuld kontrol. - Et nødstop svarer lidt til at standse et tog vha. nødbremsen!\nDen stålbeholder, der på et kernekraftværk indeholder brændsels-elementer, styrestave, kølevand, m.v. kaldes "reaktortanken". Tanken er 3-5 meter i diameter, 10-15 meter høj, og dens vægge består af 15-20 cm massivt stål. Toppen er et dæksel, der er skruet fast med flere hundrede kraftige bolte, og tanken kan tåle et væsentligt højere tryk end driftstrykket på 75-150 bar. Trykket er højere i trykvands-reaktorer end i kogevands-reaktorer.\nDer er mange meget forskellige reaktortyper, men de har alle til fælles, at energien kommer fra spaltning af kerner (især uran, men også plutonium). Se under PWR, BWR, Magnox, AGR, Candu, RBMK, HTR, FBR, m.v. - Eller kig på hjemmesiden: www.akraft.dk\nSverige har ialt 8 reaktorer i drift. De to i Barsebäck og to i Oscarshamn er lukket. Alle fire fungerede stadig, men blev lukket - vist af politiske grunde.\nDesuden har de et antal "atomdrevne" U-både og isbrydere. En af isbryderne er samtidig krydstogtsskib med plads til 100 turister!\nLandet har 5 mellemstore reaktorer - fordelt på 4 kraftværker. Maks. effekt: 3,3 GWe, og de dækker ca. 34 % af elforbruget.\nsår det højradioaktive affald fra et kernekraftværk har stået til afkøling i ca. 30 år, er radioaktiviteten flere hundrede gange mindre, end da brændslet blev taget ud af reaktoren. (Se "radioaktivt affald"). Men strålingen fra brændslet og varmeudviklingen er stadig betydelig, og det skal derfor deponeres, så det ikke skader miljøet. Dette kan enten ske i grundfjeldet eller i salthorste, på et sted, der er stabilt, og hvor der ikke strømmer grundvand forbi. - Da brændslet ingen steder i verden er klar til deponering, er der tid til at undersøge undergrunden omhyggeligt, før endelig beslutning tages. - I Frankrig og England oparbejder man det brugte brændsel (se "Oparbejdning"), så man kan udnytte det resterende uran og det plutonium, der er dannet, til nyt brændsel. - Det højradioaktive affald (fissionsprodukterne) fylder på denne måde 10-20 gange mindre end før. - I Frankrig blandes fissions-produkterne med glasmasse og hældes på rustfri beholdere (kanistre), der står til afkøling, til de skal deponeres. - Sverige opbevarer det brugte brændsel i et underjordisk "mellemlager" (CLAB) i Oskarshamn, hvor der er plads til brændslet fra alle 12 svenske reaktorer i 30 år. Sverige har foreløbig besluttet, at brændselselementerne IKKE skal oparbejdes, men indkapsles i kobber og slutdeponeres 5-600 meter nede i grundfjeldet. - Finland har besluttet, at deres affald skal slutdeponeres ved det finske kernekraftværk i Olkiluoto.\nEn solcelle er normalt en tynd skive af p-type-silicium (Si) dækket af et lag n-type-silicium, der er så tyndt, at lyset kan passere ned til grænselaget. Når Solen skinner på solcellen dannes der frie elektroner, der gør dæklaget negativt i forhold til underlaget. Spændingen der derved fremkommer, er ca. 0,5 volt, og forbinder man flere solceller i serie, kan man opnå højere spændinger, f.eks. 14-15 volt til opladning af en 12-volt bil-akkumulator. Virkningsgraden for gode Si-solceller er 15-20 %, og da Solen i klart vejr leverer en effekt på 800 - 1000 watt pr. kvadratmeter (W/m2), kan solceller levere op til 125 - 200 W/m2. I gråvejr og ved skråt lysindfald, er effekten væsentlig mindre. - Solceller kan ikke tåle fugt, så de placeres bag glas i vandtætte solcelle-paneler, som kan købes færdige til montering på f.eks. hustage. Den leverede spænding er en "jævnspænding" (DC), og den kan derfor ikke direkte erstatte "stikkontakten", men den kan bruges til belysning, radio, parkometre, m.v. - og benyttes meget i satellitter. - Solceller blev indtil 2012 opsat i stort antal på især sydvendte tage. Ialt ca. 90.000 private anlæg i Danmark. De forbindes til en "vekselretter" eller "inverter", der omformer DC-spændingen til vekselspænding (AC) ved 230 volt. Det ejeren ikke selv udnytter, sendes ud på nettet. Afregningen var i en årrække særdeles gunstig for solcelle-anlæg med ydelse op til 6 kW. Siden er reglerne ændret flere gange, og er nu mindre gunstige. Derfor opsættes der nu kun få små anlæg.\nFælles betegnelse for paneler, der producerer varmt vand (se "Solvarme") og paneler, der producerer elektricitet (se "Solceller").\nEller se "Energikilder" i hovedmenuen.\nNår Solen skinner på mørke flader, bliver de opvarmet. Man siger, at fladen absorberer energien fra sollyset. Og hvis den mørke flade dækkes af en glasplade, så varmen ikke "blæser væk", kan man udnytte varmen til opvarmning af brugsvand og radiatorvand i boliger. Sådanne "solpaneler" produceres som færdige moduler, og 4-6 m2 solpaneler kan levere varmt brugsvand til en bolig i sommerhalvåret. - I klart solskin leverer Solen en effekt på 800-1000 W/m2, og da en passende mørk flade kan absorbere 80% af denne effekt, kan man maksimalt "opsamle" 600-700 W/m2. Desværre har vi i Danmark kun ca. 120 solskinsdage om året, og da solstrålingen kun midt på dagen kommer nogenlunde vinkelret ind imod solpanelet, bliver den gennemsnitlige effekt kun ca. 1/10 af den nævnte, altså ca. 60-70 W/m2. Mere om sommeren og mindre om vinteren. - Solvarmens største problem er, at varmebehovet er størst om vinteren, mens Solen leverer mest om sommeren, og det kan man som bekendt ikke ændre! - Med en passende stor lagerbeholder ("buffer") med vand kan man udjævne sol-variationen om sommeren, så man har varmt brugsvand de fleste dage.\nLandet har (2016) 7 reaktorer - fordelt på 6 kraftværker. De har tilsammen en effekt på 7,1 GWe, og de dækker 20% af elforbruget. Kraftværkerne er opført i årene 1971-1988, men de er senere "opgraderet" til en 10% større effekt.\nDe har 40 års driftstilladelse, men forventes at få forlænget tilladelsen - eller vedtaget opførelse af nye, mere moderne anlæg.\nI 2008 udarbejdede man en energiplan, hvor man vil reducere CO2-udslippet med 80% før 2050. - Det er det mest ambitiøse CO2-mål i verden! (REO: og næppe gennemførligt!)\nDe 8 reaktorer leverer ca. 40% af det svenske elforbrug. Mere end 50% kommer fra vandkraft - og lidt fra vindmøller.\nMange i Sydkorea arbejder på, at de skal bygge 4. generations reaktorer, formodentlig natriumkølede breeder-reaktorer (FBR), der udnytter uran-brændslet 40-50 gange mere effektivt end letvandsreaktorer. - I så fald vil de selv oparbejde affaldet. De forsker i en ny måde at adskille isotoperne på. Se "oparbejdning".\nEn TW =1012 W = tusind milliarder watt eller en milliard kW. Meget stor effekt-enhed, der sjældent anvendes. - Den er lig med effekten fra ca. tusind kraftværker eller 120.000 meget store havvindmøller!\nEt kraftværk opvarmer vand og producerer damp ved en passende høj temperatur (kulkraft: 550-600 grader C og kernekraft: ca. 300 grader C). Dampen, der har højt tryk, f.eks. 150 bar, trækker turbinerne, som trækker el-generatoren. Da kun maksimalt 48 % af varmeefekten (ved kul, olie og gas) omdannes til elektrisk effekt, siger man at virkningsgraden er 48% eller 0,48. For kernekraft er den mindre: 33-35%. - Den producerede varmeeffekt, kaldes den "termiske effekt" og elproduktionen kaldes den "elektriske effekt". F.eks. 3000 MWt og 1000 MWe.\nMed thorium-reaktorer, vil der være brændsel til mange tusind års elproduktion. Se "Thorium-reaktor".\nThorium er et metal, nr. 90 i det periodiske system. Det består i hovedsagen af Th-232, som ikke er fissibelt, - dvs: det kan ikke spaltes af "langsomme neutroner". - Men placeres det i en reaktor, optager Th-kernene en neutron og danner Th-233, der udsender beta-stråling og i to trin omdannes til U-233, der er fissibelt, og derfor kan benyttes til energiproduktion - enten i den samme reaktor - eller i andre. - Disse thorium-reaktorer - og en række andre avancerede reaktor-typer betegnes 4. generations reaktorer, fordi man forventer, at de nuværende typer om 20-30 år langsomt vil blive erstattet af disse typer, der udnytter en større del af brændslet (uran og thorium).\nDen 26. april 1986 skulle personalet på den ene reaktor (der var i alt 4) foretage en test af noget nyudviklet "sikkerhedsudstyr": Ved et nødstop kører turbiner og generator stadig hurtigt rundt og indeholder så megen kinetisk energi, at det kan benyttes til at give elektrisk energi til kølepumperne, indtil de dieseldrevne nød-pumper tager over.\nMEN... midt under denne test, blev kraftværket uventet bedt om at levere mere effekt til nettet. Derfor ville mandskabet styre reaktoren manuelt, og frakoblede nogle af de automatiske sikkerheds-funktioner. Dette er i modstrid med reglerne. Under denne manøvre blev reaktoren ustabil og kørte effekten op og ned, og desværre på et tidspunkt så hurtigt op, at det var for sent at lave et nødstop (= alle kontrolstænger ind i reaktoren). Effekten voksede voldsomt og producerede damp (og muligvis brint) ved så højt tryk, at toppen af reaktoren blev løftet op, så de fleste brændselsrør knækkede. En del glødende brændsel blev "skudt" op af rørene og faldt ned på reaktorbygningens tag, som blev antændt.\nI en kernereaktor vil det uran, der ikke bliver spaltet, absorbere en del neutroner. Derved dannes tungere kerner, der som oftest er radioaktive. Disse kaldes "trans-uraner". - Det drejer sig bl.a. om plutonium, americium, m.fl.\nSammen med fisionsprodukterne udgør de det såkaldte "højradioaktive affald", som skal lagres og slutdeponeres, når det - efter en årrække - er blevet mindre radioaktivt og skal deponeres.\nThree Mile Island er en ø i en flod i Pensylvania. På denne ø (tæt ved byen Harrisburg) ligger/lå to letvandsreaktorer, der blev MEGET "berømte" i 1979!\nDen skete den 25. marts 1979, og blev vurderet til "INES 5" på den internationale hændelses-skala. Se under INES.\nDet var en trykvandsreaktor, hvor en sikkerhedsventil i den primære kølekreds åbnede, som den skulle ved et lille overtryk, MEN.... den forblev åben, hvor den skulle være lukket automatisk. Derfor tabte reaktoren mere kølevand end normalt. Dette mistolkede operatørerne, som jo troede, at ventilen var lukket, og de regulerede derfor uhensigtsmæssigt på kølevandspumperne. Under denne proces faldt vandstanden i reaktoren så meget, at den øverste del af brændselet ikke blev kølet. Derfor smeltede det delvis og faldt ned i reaktoren, der blev ødelagt, og aldrig er kommet i gang igen.\nHændelsen strakte sig over flere døgn, og den daværende præsident Jimmy Carter besøgte kontrolrummet, mens ulykken var på sit højeste! - Og der var ca. 2000 journalister på stedet. Ulykken var forsidestof i næsten alle verdens aviser.\nI de fleste vestlige "letvands-reaktorer" kører man med et så stort tryk i reaktortanken (ca. 150 bar), at vandet ikke kan koge omkring brændsels-elementerne. Derfor kaldes de trykvandsreaktorer (PWR = Pressurized Water Reactor). Det opvarmede kølevand ledes til dampgeneratorer, hvor varmen overføres til det "sekundære" kølesystem. Her fordamper vandet, hvorefter dampen ledes til turbinerne, der trækker el-generatoren, der sender elektrisk effekt til forbrugerne. Denne reaktortype regnes for endnu mere sikker end kogende-vands-reaktoren, fordi der er et ekstra "led" mellem reaktoren og omgivelserne.\nAlmindeligt vand (let vand) består af vandmolekyler med 2 brint-atomer og et ilt-atom (H2O). Og brintatomerne består normalt af en proton og en elektron. - Men brintatomet kan indeholde en ekstra neutron, hvorved atomkernen bliver dobbelt så tung. Den kaldes "tung brint" eller "deuterium" (D). Og sammen med ilt danner den tungt vand (D2O), der har en densitet (massefylde) på ca. 1,1 g/cm3 - altså ca. 10% tungere end alm. vand. - Da det næsten ikke absorberer neutroner, benyttes det bl.a. til køling af brændselselementerne i en Candu-reaktor. (Se denne).\nReaktor, der benytter "tungt vand" (D2O) som kølemiddel. Se "Tungt vand" og "Candu-reaktor").\nFossile kraftværker har både højtryk-turbiner, mellemtryk- og lavtryk-turbiner, så op til 48-49% af energien omdannes til elektrisk energi. Efter turbinerne ledes dampen til en kondensator, der som regel er kølet med havvand, så trykket bliver meget lavt (næsten nul!) efter lavtryksturbinen. Det giver den højeste el-virkningsgrad. Og kraftværket kaldes et "kondensværk".\nKernekraftværker kan også levere fjernvarme, men da damptemperaturen højst er 300-350 grader C, falder den elektriske virkningsgrad mere for et kk-værk, end for et fossilt kraftværk. - Der er derfor kun få steder i verden, men udnytter fjernvarme fra kk-værker. Se også "Fjernvarme".\nOmstillingen kaldes Tysklands "Energiewende", og den har medført, at landets CO2-udslip igen er vokset.\nNaturligt uran er et metal med 92 protoner i kernen og 92 elektroner i skallen. Det består af 99,3% U-238 og 0,7% U-235. Kun U-235 kan spaltes af langsomme neutroner. Derfor "beriger" man uran ved at fjerne så meget U-238, at resten indeholder ca. 3% U-235. Dette berigede uran omdannes til uran-dioxid (UO2), der er et keramisk stof, som smelter ved meget høj temperatur.\nUran findes overalt i jordskorpen, i granit, jord og i havvand, men det udvindes kun på steder (uranminer), hvor "lødigheden" er passende høj.\nKvanefjeldet i Grønland indeholder ca. 0,03% uran, ialt 40.000 - 70.000 ton.\nSe "INES"- katagorier.\nV og W...\nLande med bjerge og floder har mulighed for at bygge vandkraftværker. Vandkraft er langt den største vedvarende energi i verden. Den leverer ca.17% af elforbruget. Se under ENERGIKILDER/vandkraft. - Tværs over en flods løb bygges en dæmning, så vandet "stemmes op" til passende højde. Vandet ledes gennem store rør ned til vandturbiner, der trækker generatorer. - I gamle dage gjorde man det i lille målestok i Danmark, hvor åer leverede strøm til lokalområdet. Nu har vi kun et lille vandkraftværk, ved elmuseet i Bjerringbro. Det kan levere 1 MW, men kun, når der er vand nok i Tange Sø!\nEn varmepumpe er en indretning, der kan flytte varme fra et køligt sted til et varmere. - Derfor hedder det en varme-pumpe. De mest almindelige sidder i køleskabe og frysere, hvor der jo skal fjernes varme fra det indre af skabet, så temperaturen kommer ned på den ønskede værdi.- En varmepumpe består af et lukket system med fire vigtige komponenter: en fordamper, en kompressor, en kondensator og en ekspansionsventil. Systemet indeholder et "kølemiddel", f.eks. freon. Når kompressoren kører, skaber den et undertryk i fordamperen, hvorved freon fordamper og optager varme fra fordamperen og dennes omgivelser (køleskabet). Efter kompressoren er trykket højt, og freon fortættes (kondenseres) til væske og afgiver derved varme til kondensatoren og dens omgivelser (bag på køleskabet). Freon-væsken passerer derefter ekspansionsventilen, hvorved trykket falder, og væsken fordamper i fordamperen, osv. osv. - "Fidusen" er, at den varmemængde, der flyttes på denne måde, er større end den mængde energi, der bruges i kompressoren! - Derfor kan varmepumpen bruges "modsat køleskabet", så man udnytter den dannede varme (til bolig-opvarmning eller til varmt vand). En god varmepumpe kan på denne måde levere 3-6 gange så megen varme, som den el-mængde, kompressoren bruger. Man siger, at varmepumpen har en COP, (effektfaktor) på 3 eller 6. - Der er forskellige typer varmepumper: Hvis varmen hentes i jordslanger, kalder man det "jordvarme". - Hvis varmen tages fra udeluften, er det en luft-varmepumpe. - Og da varmen kan afleveres til vand eller luft i boligen, taler man om jord/vand-, jord/luft- , luft/vand- eller luft/luft-varmepumper. - Desuden findes forskellige mere specielle typer.\nSvensk energiselskab, der ejer og driver en række energianlæg: vandkraft- og kernekraftværker, vindmøller og anlæg for kul, gas, biomasse og solenergi. Foruden i Sverige og Danmark - også i en række andre europæiske lande.\nSe øverst under "ENERGIKILDER", hvor både hele verdens og Danmarks energiforbrug er anført.\nSe desuden under "Om 20 energikilder" i hoved-menuen.\nEn vindmølle kaldes ofte en "vindturbine", fordi den omdanner en del af vindens bevægelsesenergi til elektrisk energi. - Af fysiske grunde kan den maksimale (teoretiske) virkningsgrad højst blive 59%. De bedste møller ligger på ca. 80% af denne, altså ca. 47%. Primitive vindmøller har været brugt siden oldtiden, og i første halvdel af 1900-tallet havde vi i Danmark ca. 30.000 vindmøller, de fleste monteret på taget af bondegårdenes lader. De kaldtes klapsejlere, fordi hver vinge bestod af et antal "klapper", der kunne vippes og derved regulere møllernes ydelse. Desuden havde vi en del lidt større "hollandske møller" på bakketoppe, hvor de trak korn-kværne, så landboere kunne komme og få malet deres korn til mel. - Efter "energikrisen" i 1973/74 gik Danmark forrest med udvikling af el-producerende vindmøller. Først med effekt på kun 25 - 50 kW, senere nogle hundrede kW. - Og de møller, der nu opstilles på land og i havet er mere end 150 meter høje og kan levere fra 3-10 MW, når det blæser mere end 12-15 m/s. Ved vindhastighed større end 25 m/s (storm) standses vindmøller af sikkerheds-grunde. - Vindmøllers største "handikap" er for det første, at de naturligvis ikke leverer energi i stille vejr og i svag vind, men desuden, at den leverede effekt er meget kraftigt varierende (den vokser med tredie potens af vindhastigheden). - Det betyder på almindelig dansk, at en fordobling af vindhastigheden giver en otte-dobling af effekten. - Derfor kan de ikke umiddelbart dække forbrugernes el-behov, der jo følger en fast døgn- og uge-rytme.\nEnhed for "elektrisk effekt", altså energi pr. tid. 1 watt = 1 joule/s. Se også "Effekt (elektrisk)". En gammeldags glødelampe (pære) på 60 watt bruger 60 joule pr. sekund. Hvis lampen lyser i 10 timer, bruger den 60 W * 10 timer = 600 watt-timer (Wh) = 0,6 kWh. - Med en elpris på 2,30 kr/kWh koster det 0,6 * 2,30 = 1,38 kr.\nXenon er en ædelgas, der bl.a. dannes i kernekraftværkers brændselsstave. - Den absorberer neutroner, og kan i visse situationer give anledning til såkaldt "xenon-forgiftning" i reaktoren. - Det betyder, at hvis en reaktor pludselig standses, så skal den i gang igen indenfor ca. en time, - eller også skal man vente i ca. to døgn, før opstart.\nKommentarer til Leksikon: Ring eller skriv til Holger Skjerning. Tlf.: 47 33 45 11 eller 26 49 80 31.


Ukendte veje | Den Lille Bogblog\nUdgivet den 8. september 2014 af Bogblog\nJeg har et noget blandet forhold til Dean R. Koontz og hans bøger. Jeg læste en del af dem, da jeg var yngre, men jeg blev næsten altid skuffet. Måske skyldes det, at hans bøger ofte bliver sammenlignet med Stephen Kings forfatterskab, og det er synd for dem begge, for jeg synes egentlig ikke, at de har så meget til fælles. I mine øjne er King klart at foretrække – han skaber nuancerede og spændende personer, meget stemningsfulde omgivelser og ikke mindst en handling, hvis slutning du ikke altid kan gætte. Hos King kan du godt frygte, at han kan finde på at aflive en eller flere hovedpersoner, for her er intet helligt. Koontz derimod skriver knapt så nuanceret og ofte mere actionpacked. Samtidig plejer han også at være god for en rigtig Hollywoodslutning.\n‘Ukendte veje’ er en novellesamling med 7 historier, der alle er skrevet af Dean R. Koontz. Omdrejningspunktet for novellerne er, at de på en eller anden måde handler om den rejse, mennesker begiver sig ud på fra fødsel til død. Novellerne er ret forskellige mht. længde og tema. Den længste historie, der også har lagt titel til bogen, er lidt over 150 sider lang, mens den korteste, ‘Killinger’, er på syv sider.\nFlere af historierne er lige lovlig forudsigelige. Novellen ‘Det sorte græskar’, der handler om drengen Tommy (tydeligvis helten i historien) og hans storebror Frank (der har en meget klar skurkerolle), er et godt eksempel på dette. Det skal selvfølgelig ende galt, når Frank køber et ondt udseende græskar, selvom Tommy advarer ham, fordi han kan mærke, at græskarret er ondt.\nJeg har dog også et par favoritter. ‘Killinger’ er kort, men enkel og præcis. Slutningen kunne godt have været lidt mere skarpt skåret, men jeg kan godt lide vinklen i historien. ‘Daggryets tursmørke’ irriterede mig i starten – der var lige lovlig meget religiøs småsnak undervejs – men slutningen indeholder en meget smuk scene, hvor jeg fik en klump i halsen. Det må være første gang, det er sket i forbindelse med en Koontz-bog!\nDe fleste af novellerne er faktisk udmærkede, og bogen hører til en af de bedre, jeg har læst af Koontz. Jeg savnede dog lidt mere skarphed flere steder – visse af historierne kunne godt strammes lidt og indhyldes i lidt mere mystik. Der var for mange pointer, der blev serveret på et sølvfad og for meget, der var forudsigeligt og letkøbt.\nMen alt i alt en udmærket læseoplevelse.


Roccat Valo | Komputer for alle\nDet kræver en meget dedikeret computerspiller, før der kommer til at mangle makrotaster på Roccats spiltastatur Valo.\nVælg vurderingGiv produktet 1/10 Giv produktet 2/10 Giv produktet 3/10 Giv produktet 4/10 Giv produktet 5/10 Giv produktet 6/10 Giv produktet 7/10 Giv produktet 8/10 Giv produktet 9/10 Giv produktet 10/10 Fysisk er der 41 makrotaster til rådighed, men hver af disse kan så med genvejstaster holde på fire makroer, der hver kan holde på en kobination af flere tastetryk.\nTastaturet kan sættes op med fem forskellige spilprofiler, så der fx er en profil for hver af dine fem foretrukne spil. I alt kan du lægge 820 makrofunktioner ind i tastaturets 2 MB hukommelse.\nSe billeder og film direkte på dit TV. Få Miracast + 3 nr. af Komputer for alle for kun 99,50 kr. Den nemmeste måde at lave makroer på med Valo er simpelthen at optage dem, mens der spilles, og så lagre dem direkte på den ønskede makrotast. Makroerne kan så finjusteres i et program, hvor det selvfølgelig også er muligt at skrive makroer helt fra bunden. For at skabe et bedre overblik over makrotasterne er det muligt at udskifte de 41 taster med mere farverige taster, som følger med tastaturet. Desværre kan der ikke foretages udskiftning af taster i det almindelige tastatur.\nAflæs vejret på din mobil. Få bluetooth-vejrstation + 3 nr. af Komputer for alle for 99,50 kr. Alle tasterne er selvfølgelig baggrundsbelyste, så der kan spilles i mørke. Samtidig er tastaturet udstyret med en lille LCD-skærm, der blandt andet kan levere information om processor- og ram-belastning og e-mail. En god detalje er, at lydind- og udgangene fra computeren kan føres op i tastaturet, så headsettet tilsluttes tastaturet direkte – eller man kan benytte den udmærkede eksterne mikrofon.\nFakta •\tTilslutning: USB\n•\tGenvejstaster: 41 x 4 stk.\n•\tEkstra: Mikrofon\nMange makrotasterKompleks softwareIngen håndledsstøtte Kræver to USB-porte Ingen ekstra USB-porte Eksterne links Auroragroup Læs mere om... Arkiv Relaterede artikler\nMus med stor præcision\nMusemåtte med nanooverflade\nSmarte funktioner, men kedelig lyd\nRoccat Sense Adrenalin Blue High Precision Mousepad (ROC-13-102)\nMest læste ZyXEL Network Storage Appliance NSA-220\nZyXEL gør det nemt at være avanceret, og deres nye netværksharddisk byder på masser af funktioner og succesoplevelser.\nCutePDF lægger sig som en ekstra printer i Windows, så du kan gemme enhver fil i PDF-format blot ved at udskrive den til printeren ved navn CutePDF.


Kunstigt Hofteled – Privathospitalet Kollund\nDen hyppigste årsag til, at man skal have foretaget operation med indsættelse af et kunstigt hofteled, er slidgigt i hoften. Andre årsager kan være følger efter brud i hoften, ødelæggelse af lårbens-hovedet, leddegigt eller følger efter lidelser i hoften som barn. Man vil ofte have smerter i lyske og ned i lårbenet samt såvel belastnings-, hvile- og natlige smerter. På et almindeligt røntgen- billede vil man kunne se forandringerne i hofteleddet som tegn på slitage. Ved forundersøgelsen vurderer speciallægen sværhedsgraden af forandringerne og sammen med dig behovet for operation. Alder og aktivitet kan være afgørende for hvilken protesetype I måtte vælge. Det vil være den samme læge, der senere skal foretage operationen.\nVed operationen udskiftes hele hofteleddet og der isættes en ny hofteskål og en ny ledkugle. Operationen foregår oftest i rygmarvsbedøvelse med patienten liggende på siden. Selve operationen foregår gennem et ca. 10 cm langt snit over hofteleddet – og efterfølgende lukkes såret med hudklemmer, som fjernes efter 12 dage din egen læge.\nResultater og bivirkninger:\nMålet med indsættelse af et kunstigt hofteled er at fjerne smerter og forbedre førligheden. Selve slitagesmerterne fra hofteleddet forsvinder ved operationen. Ca. 5 % af patienterne kan efterfølgende have muskulære smerter, som dog oftest forsvinder indenfor det første år.\nDe fleste kunstige hofteled holder i dag i gennemsnit 15 år. Hos ca. 1 % af patienterne kan man opleve, at hoften går af led (og skal så sættes på plads igen). Ca. 0,5 % kan man opleve mere eller mindre infektion i eller omkring hoften. Dette kan være en meget svær komplikation, og kan resultere i, at det er nødvendig at fjerne protesen i en længere periode.\nEfter operationen observeres man på opvågningsstuen i nogle timer til bedøvelsen er ved at fortage sig, og man flyttes derefter på sengestuen. Der kan være anlagt et dræn, hvori der opsamles blod og væske fra leddet. Dette dræn fjernes oftest den næste morgen. Allerede om aftenen kommer du ud at stå ved siden af sengen, og evt. gå en lille tur. Det kunstige hofteled er stabilt med det samme og kan holde til at du støtter fuldt på benet. De næstfølgende dage vil en fysioterapeut træne med dig. Du er klar til udskrivelse efter 2-3 dage.\nDu vil blive indkaldt til kontrol efter 6 uger – og efter 3 mdr. her på Privathospitalet Kollund af den læge, der har opereret dig. Den afsluttende kontrol vil som oftest igen foregå her på hospitalet ca. 1 år efter operationen, og forud gået af røntgenundersøgelse af den opererede hofte.\nDu kan forvente at starte arbejde på deltid og uden tungt fysisk belastning efter 6 uger (efter kontrollen hos fysioterapeut). Sygemeldingen foregår via din egen læge.\nDer er et lille plaster over såret. Forbindingen skiftes ved gennemsivning. Hudklemmerne fjernes 12 dag ved din egen læge.\nVed udskrivelsen kan du transporteres hjem siddende – husk skråpuden. Du må ikke selv føre bil, og vi tilråder, at du først begynder bilkørsel efter 6 uger. Du bør følges hjem af pårørende, Taxi eller Falck.\nDu får udleveret smertestillende tabletter til brug de første dage derhjemme samt recept til den første tid. Ved behov for smertestillende efter denne tid må du kontakte din egen læge. Ved svære smerter, eller smerter der ikke forsvinder efter et par dage bedes du kontakte os på telefon: 74 30 11 30 eller læge/vagtlæge.\nCopyright © 2019\tPrivathospitalet Kollund Tema: Flash af ThemeGrill.\tDrevet af WordPress


Jeg anede ikke, at jeg skulle leve af fodbold\n/ Jeg anede ikke, at jeg skulle leve af fodbold\n18.10.2014, 08:17 | Af: Administrator\nI sommer hentede FC Midtjylland forsvarsklippen Jim Larsen tilbage til Danmark fra Club Brügge. Landsholdsudtagelser og masser af kampe i det store udland lå ellers ikke lige i kortene, da sjællænderen som 21-årig gik på Handelshøjskolen i Aarhus og spillede fodbold i Brabrand.\nMøder man Jim Larsen på fodbold-gangene i Ikast, er han en smule hævet over mængden. 190 centimeter og 90 kilo kan synes voldsomt, men som menneske er ’Jimbo’ helt i øjenhøjde med sine omgivelser. Han udstråler ro og ærlighed, Jim Larsen. Og så er han glad for at være tilbage i de danske rammer.\n- Vi flytter ind i huset i morgen, så det bliver dejligt at få ro på. Min kone er højgravid, så vi er glade for at være tilbage i Danmark. Det var den rigtige beslutning, og jeg har stadig den helt rigtige mavefornemmelse, siger Jim Larsen om sin øjeblikkelige situation tirsdag eftermiddag i Ikast.\nDet er gået stærkt, siden Jim Larsen midt i august skiftede Brügge ud med den midtjyske hede. Få timer efter kontrakten var underskrevet, stod han på Parkens græstæppe, hvor han spillede hele anden halvleg mod FCK.\nEuropa League-kampe og flere startpladser var kosten i de følgende uger, og Jim Larsen ser da også tilbage på en hektisk tid.\n- Jeg nåede slet ikke at blive nervøs, og det var faktisk heldigt nok. Det gik stærkt og vi fik en masse point. Det var virkelig rart, for jeg havde ikke spillet betydningsfulde kampe i meget lang tid. Jeg blev taget godt imod af FCM, både til forhandlingerne og af alle i klubben, da jeg ankom. Men selvfølgelig gik det ret stærkt, fortæller Larsen om skiftet.\nFørste division og erhvervsøkonomi\nVi tager knap ti år tilbage i tiden, hvor en 19-årig Jim Larsen har færdiggjort sin ungdomsuddannelse i Grenaa. Den tidligere AGF-bomber, Lars Lundqvist, som både er træner på Hessel gods fodboldskole og cheftræner i 1. divisionsklubben Brabrand IF på daværende tidspunk, lokker Jim Larsen med til Aarhusklubben, hvor forsvarsspilleren samtidig begynder på en erhvervsøkonomisk bacheloruddannelse på Handelshøjskolen.\n- Jeg tog med til Aarhus, men jeg tænkte ikke på, at jeg skulle leve af at spille fodbold. Jeg elskede fodbold, men det var først, da jeg kom til Silkeborg, at jeg fandt ud af, at det kunne være, at jeg i nogle år kun skulle spille fodbold. Og på det tidspunkt var jeg altså 22 år, påpeger Jim Larsen.\n- Det gik godt i Brabrand, hvor jeg spillede i et par sæsoner. Pludselig viste Silkeborg interesse, og jeg skiftede derud. Samtidig kunne jeg færdiggøre min bacheloruddannelse, hvilket var vigtigt for mig. Efter et år i Silkeborg gik det op for mig, at jeg kunne leve af fodbold.\nJim Larsen udviklede sig til en Superligaprofil i det østjyske, og han blev endda udtaget til det danske ligalandshold, hvor han optrådte overbevisende i vinteren 2010. Præstationerne førte også til en A-landsholdsudtagelse, hvor debuten dog udeblev.\nPrint-Selv-Billetter: FC MIDTJYLLAND - SILKEBORG IF SØNDAG D. 19. OKT. KL. 14.00 - KØB BILLETTER HER >>\nI fodbold kan det ofte gå meget hurtigt, og pludselig fik udenlandske bejlere også øjnene op for den målfarlige stopper. Den norske storklub Rosenborg meldte sig på banen, og efter blot halvanden sæson hos Silkeborg, var Jim Larsen pludselig i gang med sit første udlandseventyr, da han underskrev en fireårig kontrakt med Rosenborg BK.\n- Det gav mig en masse oplevelser, og jeg havde en rigtig god tid i Norge. Norge minder selvfølgelig noget om Danmark, men det er stadig et andet land og en anden tilgang til tingene. Niveauet er generelt lavere end i Danmark, men til gengæld er der nogle rigtig dygtige klubber i Norge som svarer til toppen i Danmark, siger Larsen.\nSuccesen i det norske var stor, og Jim Larsen blev hurtigt en profil for Trondheim-klubben. Udover at regere i eget straffesparksfelt viste danskeren i høj grad sine evner i modstanderens felt. Han nettede nemlig otte gange i 49 kampe som midterforsvarer i halvanden sæson i Rosenborg. Han satte dermed en tyk streg under den målnæse, som han til tider også viste i Silkeborg og Brabrand.\nDe gode præstationer fik igen udenlandske klubber til at melde sig. Efter grundige overvejelser blev Rosenborg skiftet ud med en af Belgiens topklubber, nemlig Club Brügge, og det, som tre år tidligere blot var en drengedrøm, gik pludselig i opfyldelse i juli 2012.\n- Det startede jo rigtig godt, da jeg skiftede til Brügge. Jeg fik en masse spilletid, og tingene kørte rigtig godt for mig. Men så fik jeg en alvorlig knæskade, og det ændrede på mange ting, husker Jim Larsen.\nSvære tider i Belgien\nMed en alvorlig skade og langt væk fra familie, venner og den tryghed, man først mangler, når modgangen melder ind, blev Jim Larsens styrke for alvor sat på prøve. Et langt genoptræningsforløb og en hverdag uden at lave det, han var taget sydpå for, betød nogle mindre sjove perioder for hovedstødsspecialisten.\n- Det tog mig lang tid at komme tilbage. Genoptræningen var lang, og derudover kræver det tid at komme tilbage på det samme niveau. Samtidig havde tiden ikke stået stille i klubben. Nogle meget dygtige unge spillere var kommet op, og dem satsede træneren på, fortæller Larsen.\n- Jeg var udelukkende taget derned på grund af fodbold. Pludselig kunne jeg ikke bidrage med noget, og det havde jeg det ret svært med. Det gav noget hår på brystet, og betyder nok, at jeg ikke er så let at slå ud mere.\n- Der var gode tider i Belgien. Men der var også dårlige, og min kone var blevet gravid, så vi var enige om, at vi skulle finde en anden løsning. Jeg havde kun et år tilbage af min kontrakt, og pludselig kom FCM på banen. Det var bare det helt rigtige, for det passede både sportsligt og privat rigtig godt. Vi var ikke så meget i tvivl, da de henvendte sig, fortæller Jim Larsen.\nBedste kammerat på modsatte banehalvdel\nNu er Jim Larsen tilbage i Danmark, hvor han allerede har fået en plads i hjerterne hos ulvefansene. Og med udsigten til at blive far for første gang kombineret med en førsteplads og masser af forventningspres i Superligaen, er der nok at holde øje med for forsvarsklippen.\nSøndag skal Jim Larsen for første gang møde sine gamle holdkammerater fra Silkeborg på grønsværen. Her står han over for den klub, som i sin tid troede på ham og gav ham chancen.\n- Silkeborg har betydet meget for min fodboldkarriere. De gav mig muligheden for at vise mig frem, og det er jeg stadig glad for. Vi havde en god tid i Silkeborg, og det var også her, jeg blev udtaget til ligalandsholdet og blev set, fortæller Jim Larsen.\nSærligt én af søndagens modstandere har Jim Larsen et særligt forhold til. Hans tidligere makker i midterforsvaret. De to stoppere leverede stærke præstationer i en periode, hvor holdet i lang tid var ubesejret. Her fik de to spillere ekstra opmærksomhed fra medierne, da de lovede ikke at lade sig barbere, før holdet igen tabte i Superligaen.\n- Thorbjørn (Holst, red. ) er min bedste kammerat, og vi kender selvfølgelig hinanden særligt godt. Jeg kender stadig mange omkring Silkeborg, så jeg har ikke noget dårligt at sige om dem, understreger Jim Larsen.\nHvem af de to spillere der vinder den berømte håneret, må vi vente med at se til på søndag. Mange ting kan være sket inden da, og hvem ved – måske er en lille ny forsvarsklippe kommet til verden inden da.


> Værd at vide>Druetyper>Riesling\nRiesling har den tvivlsomme ære af at være blandt ekspertnes absolutte favoritsorter, men langt fra lige så populær blandt den brede befolkning. Ikke at ingen drikker den, for de fleste kender sorten og den kan købes i alle supermarkeder, men den nyder bare ikke samme popularitet som fx Chardonnay. Chardonnay er populær, Chardonnay er ofte fadlagret og her ligger en del af forklaringen. Riesling er næsten aldrig fadlagret, de to ting passer bare ikke sammen - enten ser man det som et plus, at vinene er rene og tørre, eller også kan man ikke lide den rene vare.\nRiesling er efterhånden plantet over hele kloden. Den kan som en af de få plantes så nordligt som i midttyskland og samtidig også i de oversøiske lande. Mest kendt er dog uden tvivl vinene fra Tyskland og Alsace i Frankrig. I Tyskland er den uden diskussion deres bedste grønne sort. De tyske vine har generelt en lavere alkoholandel, helt ned til 6-7%, og de er ofte lidt sødere end de Franske fra Alsace. Det er dog ingen regel, for begge steder laves både knastørre og lettere søde vine.\nHelt søde vine fremstilles også i stor stil på Riesling. Sorten er en af de få, der giver fremragende reslutater både som tørog som sød vin. Der fremstilles søde vine på Riesling på forskellig vis. Dels kan der tilsættes sød most, gæringen kan stoppes før tid, så mosten indeholder restsukker, druerne kan være angrebet af ædelt råd, som kendes fra Sauternes og endeligt laves der den specielle type kaldet Eiswein. Eiswein fremstilles af frosne druer. Når de presses bliver vandettilbage, i form af is, og den søde most kan sies fra, altså opnås en sødet koncentrat. Eiswein er relativt sjældent og altid dyr!\nDuftnoter for Riesling\nLemon, Grapefrugt, Appelsin, Ananas, Muskat, Abrikos, Fersken, Lindetræ, Honning


Alle restauranter i Highlands Restauranter i nærheden af Havana Tropical Cafe\nAlle aktiviteter i Highlands Aktiviteter i nærheden af Havana Tropical Cafe\nHighlands VIST FOR NYLIG Der blev ikke fundet nogen resultater Velkommen tilbage! OPRET PROFILnærSøg Om HighlandsHotellerRestauranterForslag til aktiviteterFlyrejserFlyselskaberDet bedste i 2017SupportcenterLog på Tilmeld dig Mine rejser Bookinger Gennemse\nNr. 17 af 23 Restauranter i Highlands $$ - $$$\nCubansk, Caribisk 409 Bay Ave, Highlands, NJ 07732-1427+1 732-708-0000Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,0 51 anmeldelserFremragende52 %Rigtig god27 %Gennemsnitlig5 %Dårlig11 %Frygtelig5 %Lukket nusø - lø5:00 pm - 12:00 amAlle åbningstider KØKKENER Cubansk, Caribisk PRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 409 Bay Ave, Highlands, NJ 07732-1427Alle oplysninger Forbedr denne registreringTilbyder denne restaurant takeaway?Ja Nej Ved ikke Er dette en spansk restaurant? Ja Nej Ved ikke Er dette en latinamerikansk restaurant? Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Er dette en caribisk restaurant? Ja Nej Ved ikke Tager denne restaurant imod reservationer?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant egnet for børn?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant romantisk?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant familievenlig?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelse\nMedlemsvurdering Fremragende16Rigtig god6Gennemsnitlig0Dårlig5Frygtelig0Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (27)Engelsk (51)Sprog Dansk (27)Engelsk (51)\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJoyce SNew York City, New York4311Anmeldt 1 uge siden God mad, dårlig ledelseMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejEThompsen23Hazlet, New Jersey10650Anmeldt 10 maj 2017 En lille forsmag på Cuba!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejLinda7871111Anmeldt 2 maj 2017 fra mobile enheder Fantastisk mad, men alt for meget DRAMA!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejclaudia psi5412Anmeldt 22 september 2016 fra mobile enheder Dejligt gemmestedMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejIsleMon_BobMiddletown, NJ8035Anmeldt 12 september 2016 SkuffendeMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejmichael c121Anmeldt 13 august 2016 fra mobile enheder Gå ikke glip af chancen for at spise her er du vild fedt cubanske madMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejladyj083Red Bank, New Jersey7834Anmeldt 9 juli 2016 fra mobile enheder Elskede det!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejSuzanne Q21Anmeldt 25 april 2016 fra mobile enheder Hurtigt Stop..MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejjohomesMiddletown, New Jersey1113Anmeldt 23 oktober 2015 fra mobile enheder Fantastisk Autentisk cubansk mad & AtmosfæreMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJola OLas Vegas, Nevada305122Anmeldt 12 oktober 2015 Fantastisk mad og drikkevarer!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenPorcini62 anmeldelser 0,9 km væk Fresh44 anmeldelser 0,99 km væk Inlet Cafe165 anmeldelser 1,1 km væk Windansea87 anmeldelser 1,12 km væk Seværdigheder i nærhedenTwin Lights Historic Site145 anmeldelser 1,37 km væk Murphy's Tavern7 anmeldelser 3,48 km væk First Avenue Playhouse Dessert Theatre56 anmeldelser 3,69 km væk Hole in One Miniature Golf & Pizza5 anmeldelser 5,14 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Havana Tropical Cafe.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\n409 Bay Ave, Highlands, NJ 07732-1427 Placering:


Stempelsæt - Årstidsfester - Encausticart.com\nLære de simpelt landskab\nSådan laver du et detaljeret landskabsmaleri\nStore elektriske varmeplade\nJulekort ved hjælp af stempler\nJulekort af stearinlys og snemænd\nEncaustic Art Klare Stempelsæt – Årstidsfester\nKlare stempler, med motiver af årstidens fester, hjælper med at sætte fokus på årets højtider. Påske og jul er de perfekte eksempler. Samlingen af billeder formidler perfekt budskabet i dit kunstværk. Og glem ikke, at de stemplede billeder kan overfarves med voks ved hjælp af varmekolben. Fx vil en rød hue på julemanden gør det færdige arbejde mere overbevisende!\nMonter stemplerne på en gennemsigtig stempelblok og påfør farve fra blækpuden. Tryk stemplet på dit malekort og lad det tørre. Stryg derefter klart voks blandet med lyse gennemsigtige farver for at dække kortet. De gennemsigtige stempler gør placeringen af billedet meget præcis. Især når der bruges mere end ét stemplet billede på kortet.\nPack Vægt :\nMateriale : 35 gram per A6 pakke\nA6 ark 105 x 148 mm\n10 Årstidsfester stempel designs\nStempelsæt – Fantasy\nStempelsæt – Natur\nStempelsæt – Årstidsfester\nStempelsæt – Dyr\nRund ø 7 cm\nFirkantet 7,5 x 10 cm\nDe 3 vise mænd\nSlot – stor\nFe – stor\nBottom Bar - Danish


Debat: Total forvirring omkring buskørsel i Ommel/Kragnæs/Græsvænge | Lokaldebat | fyens.dk\nAF: BENT ERIK KRØYER,\nVESTERSKOVSVEJ 6, 5960 MARSTAL,\nPubliceret 10. juli 2017 kl. 09:00\nBent Erik Krøyer,\nÅbent brev til kommunalbestyrelsen på Ærø: Total forvirring omkring buskørsel i Ommel/Kragnæs/Græsvænge\nI begyndelsen af april måned gennemførte Ærø Kommune ændringer for buskørsel til Ommel, Kragnæs og Græsvænge.\nMan ville på hverdage kunne bestille en telebus om morgenen. Herudover ville skolebussen med afgang fra Marstal 13.45 også køre på skolefridage og i -ferier. Dette kan nu alligevel ikke lade sig gøre, fortæller en borger, som forleden forsøgte at komme med bussen og kontaktede busselskabet.\nDen nye ordning har aldrig været Ommel Samvirkes kop te. Samvirket har overfor politikerne i kommunalbestyrelsen foreslået, at man i stedet for at køre med tomme busser til de tre byer skulle indføre en ny, fleksibel og mere enkel form for teletaxi. Forslaget går ud på at alle borgere i øens yderområder kan bestille en taxa og blive kørt til og fra nærmeste busstoppested. Brugeren udfylder et skema, som taxavognmanden tager videre til kommunen. Ordningen vil være billig, administrationen minimal, og borgerne i vil nyde godt af den fleksibilitet, der i øvrigt er med busser på øen.\nPå politikermødet i Ommel i juni var et af punkterne den offentlige transport til yderområderne. Samtlige af politikerne var enige om, at den ny ordning med telebus om morgenen og skolebussen ved middagstid er utilstrækkelig. Man var også enige om, at der bør gennemføres en mere enkel og mere fleksibel ordning, som tilgodeser borgernes reelle behov.\nLige nu er forvirringen stor. Vi er ikke klar over, om der kører busser eller ej. Vi har brug for en akut afklaring og for, at der kommer brugbar information ud til borgerne. Og så har vi brug for, at politikerne hurtigt genbehandler Ommel Samvirkes forslag og finder en løsning, som er fleksibel og holdbar og som tilgodeser borgernes behov.\nBrevet er en forkortet version af et brev, der er sendt til kommunalbestyrelsen.