Fra restgruppe til ressource - PDF\nFra restgruppe til ressource\nDownload "Fra restgruppe til ressource"\n1 Havredal gl. Skoles satspuljeprojekt: Fra restgruppe til ressource Evaluerings- og slutrapport april 2012\n2 Havredal gl. Skole Ulvedalsvej 32-34, Havredal 7470 Karup J Tlf: Evaluator SUELL Team ApS Tremhøjvej 45, Tvingstrup 8700 Horsens Tlf Citater kan gengives med kildeanvisning.\n3 Indholdsfortegnelse 1. Indledning Målgruppen på Havredal gl. Skole Om restgruppen - unge med særlige behov Hvad er målene for de unge? Undervisningstilbuddet Intern og ekstern evaluering Projektets formål Mål og resultater Teoretisk fundament for Fra restgruppe til ressource -modellen Elementer i Fra restgruppe til ressource -modellen Værdigrundlag, kultur og ledelse Kultur og værdier på Havredal gl. Skole Havredal gl. Skoles ledelsesmetoder Hvad siger medarbejderne om ledelse? Undervisningsplanen Undervisningsplan og uddannelsesplaner Udvikling af de unges faglige, personlige og sociale kompetencer Før indskrivning Starten på Havredal gl. Skole Afklaringsforløb Den faglige undervisning Mesterlærerprincippet Praktikforløb interne og eksterne Kurser Kørekort Personlig og social undervisning IT som kompenserende hjælpemiddel Kontaktlærersamarbejde og bo-undervisning Beskæftigelsesmuligheder i fritiden Udslusning til bolig og job Dialog med aktører på arbejdsmarkedet Etablering af job - ordinært eller støttet Udviklede læringsmetoder Hvad sker der i en elevs læringsforløb? Trickers for learning Forskel mellem traditionelle læringsmetoder og Havredal gl. Skolens metoder Medarbejdere i Fra restgruppe til Ressoruce -modellen Det professionelle medmenneske Medarbejdere på særlige vilkår Psykolog... 31\n4 8.4 Ansættelse af nye medarbejdere i projektet Undervisnings- og værkstedsfaciliteter Hvad siger virksomhederne? Opgaver som virksomhed Kontakten til Havredal gl. Skole Faglige kvalifikationer Sociale kvalifikationer Personlige kvalifikationer Brug af IT Fastholdelse i job Ansættelse af unge i fremtiden Ordet er frit Formidling årigt uddannelsesforløb? Helhedsorienteret Hvor går vejen hen? Hvordan ser Havredal gl. Skole ud ideelt set om 5 år? Hvordan ser Havredal gl. Skole ud realistisk set om 5 år? Sammenfatning og konklusion Fra restgruppe til ressource -modellen Afklaring Uddannelse Udslusning Arbejde, bo og leve Modellen og de unge Modellen og virksomhederne Hvad kan gå galt - udfordringer/barrierer/dilemmaer? De unge på job Virksomhederne De unges hverdagsliv Vejledningsopgaven Fra restgruppe til ressource? - perspektivering Bilag... 59\n5 Litteraturliste... 59\n6 1. Indledning Havredal gl. skole har eksisteret siden 1997 og besidder i dag et niveau, erfaringsgrundlag og en viden, der bevirker, at skolen er en af de institutioner inden for uddannelse, jobkvalificering, jobplacering samt jobfastholdelse for målgruppen unge med særlige behov som opnår meget gode resultater. Skolen får historisk set ca. 90 % af de unge i beskæftigelse og har en gennemførelsesprocent på 98. Fra 2008 til 2011 er 91 % kommet i beskæftigelse. Til sammenligning har Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (2011) på baggrund af tal fra Danmarks Statistik illustreret, at op imod hver tredje ung, der starter på en erhvervsuddannelse, falder fra. 1 Metoderne på Havredal gl. Skole er bl.a. rummelighed, mesterlære, pædagogisk innovation, støttende IT-hjælpefunktioner samt et samarbejdende netværk af virksomheder. Havredal gl. Skole fik i 2007 bevilget et 4 årigt Satspuljeprojekt for at udvikle og dokumentere en model for, hvordan unge med særlige behov kan uddannes fra at tilhøre en restgruppe og til at blive en samfundsmæssig ressource. Projektet startede 2008 og sluttede Målgruppen på Havredal gl. Skole Målgruppen er unge med særlige behov grundet primært i boglige og indlæringsmæssige vanskeligheder i alderen 18 til 25 år. Der kan være sekundære problemstillinger som: Lettere psykisk udviklingshæmmede/ unge med særlige behov, der generelt er personligt selvhjulpne. Særlige psykiske lidelser/tilstande eks. autisme, aspergers syndrom, ADHD osv. i en grad, hvor de unge er så selvhjulpne, at de kan profitere af skolens tilbud. Psykiske og sociale problemer hos normaltbegavede, der giver specifikke vanskeligheder eksempelvis på grund af omsorgssvigt eller lettere tidligt følelsesmæssige skader. Havredal gl. Skole har plads til 28 elever. Eleverne kommer fra hele landet. I løbet af projektperioden er der sket en ændring i Havredal gl. Skoles målgruppe, da målgruppen i højere grad har sociale og psykiske vanskeligheder. Det har betydet, at skolen i langt højere grad har brug for såvel skriftlig (udredninger, tests osv.) som mundtlig information om den unge før indskrivning. De unge har langt flere komplekse problemstillinger, og det er nødvendigt med så megen viden som muligt, for at vurdere, om den unge kan profitere af skolens tilbud. Medarbejdercitat: Målgruppen er blevet betydeligt dårligere fungerende og vores fokus er flyttet mere i retningen af de bløde værdier frem for de faglige, simpelthen fordi det er blevet en langt større udfordring at gøre dem klar til uddannelse. Der er flere diagnoser og psykiske problemer som spænder ben. Jeg føler mig tit mere som forældre end faglærer.\n7 Der går meget tid med at lære de unge de basale ting som at stå op, udsætte egne behov, orden på værelserne, økonomi osv.. For at imødekomme den ændrede målgruppes behov for en øget social og personlig indsats, fik skolen i 2009 satspuljemidler til projekt: Sent udviklede unge med psykiske problemer, hvor der har været mulighed for kvalificering af medarbejderne. Projektet løber til medio Om restgruppen - unge med særlige behov I Danmark fødes der årligt børn med et ofte usynligt mentalt og uforklarligt handicap. Der har gennem tiderne været brugt mange benævnelser for gruppen, og officielt kaldes de unge med særlige behov. Havredal gl. Skole og andre har tidligere anvendt udtrykket sent udviklede unge. 2 At de unge er sent udviklede, betyder det, at de opnår de samme færdigheder som andre blot senere? Om 1, 4 eller10 år senere? Ingen ved det. Men virkeligheden viser, at de aldrig når det på alle områder. Nogle kan nå et stykke andre kan nå langt. Men alle skal de lære at leve med deres handicap - som kort fortalt består i store vanskeligheder med det boglige, matematiske og abstrakte. De vil altid være dem, der ikke forstod beskeden helt - betalte 200 kr. for en ting, der kun kostede 2 kr. For hvad betød nullerne? Et liv styret af samfundets krav og forventning om boglige, regnemæssige og logiske færdigheder samt forventelig almen baggrundsviden, har disse unge sjældent kunnet leve op til. De unge har på baggrund heraf haft meget svært ved at kunne, og kunne få lov til at tage ansvar for deres eget liv. På landsplan har skolen regnet ud, at der må findes mindst fra målgruppen mellem 18 og 50 år. Meget få af dem har en uddannelse, langt størsteparten er på førtidspension - mange allerede fra 20 års alderen. Løst anslået vil af disse unge med særlige behov kunne tage en uddannelse og være beskæftiget, hvis bare uddannelsen og beskæftigelsen er tilrettelagt anderledes og tager udgangspunkt i en individuel og helhedsorienteret fremgangsmåde. Hvor mange unge fra en hel ungdomsårgang gennemfører aldrig eller dropper ud af en ungdomsuddannelse? Tallet er mellem %. Stort set alle fra Havredal gl. Skoles målgruppe tilhører denne gruppe.\n8 1.3 Hvad er målene for de unge? Fra Havredal gl. Skoles undervisningsplan: At den enkelte elev, under uddannelsen, får udviklet sine potentialer fagligt, personligt og socialt - hen imod størst mulig selvhjulpethed i voksenlivet i forhold til arbejde, bolig og fritid At den enkelte elev, gennem undervisning, tilskyndes til at bruge IT som kompenserende hjælpemiddel At den enkelte elev, om muligt, erhverver sig et kørekort til traktor eller personbil At der efter endt uddannelse etableres job, ordinært eller støttet At der efter endt uddannelse etableres bolig, evt. med den nødvendige bostøtte At den unge er aktiv i fritiden og bruger de sociale kompetencer/færdigheder, som han/hun har lært på skolen At den unge føler, at han/hun har et godt og værdigt liv. 3 Medarbejderne ønsker, at de unge strutter af selvværd (medarbejdercitat), når de forlader Havredal gl. Skole. 1.4 Undervisningstilbuddet Havredal gl. Skole tilbyder et treårigt - helhedsorienteret uddannelsesforløb, hvor de unge uddannes til Grønne Servicemedhjælpere. Tilbuddet består af: Grønt-værksted Håndværks-værksted Køkken-værksted Service-værksted IT-værksted Interne kurser og AMU kurser Praktik Kørekort Samt: Boundervisning Fritidsaktiviteter Eget oplysningsforbund i samarbejde med en naboskole for en lignende målgruppe (Havredal Praktiske Landbrugsskole) Tilbud om undervisning i dansk og regning ved LOF Rejser, sport, festival, fester, netværk (i samarbejde med Unge for Ligeværd - UFL). Dertil kommer et afklaringsforløb før og i starten uddannelsen samt et udslusningsforløb.\n9 2. Intern og ekstern evaluering Den afsluttende rapport for projekt: Fra restgruppe til ressource bygger på følgende dataindsamling 1 : Tidligere projektevalueringsrapporter Undervisningsplan Interne evaluerings- og dokumentationsaktiviteter i form af forskellige skriftlige projektnotater ved Kirsten Fabian - centerleder, Pia B. Jakobsen souschef og Annemette Kirk Hedegaard socialrådgiver samt beskrivelse af afklaringsforløb, kurser, elevsamtaler m.v. Faglærere har også bidraget Pia B. Jakobsens opgave fra uddannelsen Diplom i ledelse Organisation indgår omkring ledelse på Havredal gl. Skole Fokusgruppeinterview med centerleder og souschef februar 2012 Interview med samtlige medarbejdere ved to fokusgruppeinterview februar 2012 Enkeltinterview af fire unge februar To går på deres 3. år på uddannelsen og to har været i beskæftigelse siden De unge er henholdsvis 22, 23, 23 og 24 år. De fire unge kommer fra forskellige steder i landet. Kriterium for udvælgelse har været, at de unge besidder et vist refleksionsniveau og formuleringsevne, samt har været under uddannelse længst muligt og har været i beskæftigelse med henblik på at identificere det der virker /best practise Spørgeskemaundersøgelse til 10 virksomheder, der i projektperioden havde en ung ansat samt havde haft flere unge i praktik fra Havredal gl. Skole. Spørgeskemaet var udarbejdet af ekstern evaluator. Spørgeskemaundersøgelsen blev delvist foretaget af medarbejder hos Havredal gl. Skole, der fulgte op på manglende besvarelser ved telefonopringning, hvor svarene blev givet og noteret. Denne fremgangsmåde blev valgt for at sikre en så høj svarprocent som muligt. Svarprocent: Ekstern evaluator har sammenskrevet indsamlet data og benævnt teori, hvor dette er relevant. Afslutningsvis har evaluator konkluderet på projektets resultater og målopfyldelse i forhold til projektbeskrivelsen samt perspektiveret modellen fra Restgruppe til ressource. Evalueringen har primært fokus på at identificere det der virker /best practise, men samtidig er der inddraget udfordringer og barrierer i modellen. Citater fra interview er integreret i rapporten samt i bilag. Evaluator har lagt vægt på, at lade mange af de interviewedes udtalelser fremstår, som de er blevet sagt. Dette for at læseren også kan danne egne vurderinger af Fra restgruppe til Ressource -modellen. Ekstern evaluator er SUELL Team ApS v. Dorthe Suell Master i Social Integration. 1 Interviewguides og spørgeskema kan rekvireres hos evaluator.\n10 Der er anvendt følgende visuelle model til beskrivelse af metoderne i Fra restgruppe til ressource : Afklaring Uddannelse Udslusning Arbejde, bo og leve 5 Restgruppe Ressource 3. Projektets formål Projektets formål er at skabe et modelprojekt, der skal udvikle og målrette intentionerne for Lov om ungdomsuddannelse for unge med særlige behov (L 564), samtidig med at den sociale indsats udbygges, og dialogen med arbejdsmarkedet styrkes. Projektet har haft følgende mål og indsatsområder: Udvikling af undervisningsplaner og uddannelsesplaner Ansættelse af medarbejdere Tilpasning af værksteder og træningsfaciliteter Unge indskrives og gennemfører uddannelsen Relevante virksomheder kontaktes Unge kommer i beskæftigelse Unge kommer i egen bolig Projektet dokumenteres og evalueres Resultater og erfaringer formidles 4. Mål og resultater I forhold til de unge har projekt haft to kvantitative mål. De kvantitative mål var: At 6-8 unge pr. år påbegynder en af de nye uddannelser på Havredal gl. Skole og er i uddannelse eller beskæftigelse ved projektets afslutning. De nye uddannelser er: IT vicevært, Køkken/kantine samt Væksthus og blomster.\n11 At de 6-8 unge har styr på boforhold og fritiden efter endt uddannelse på Havredal gl. Skole. Resultater Påbegynder uddannelse Ordning STU 6 revalidering 8 STU 1 revalidering (midlertidig botilbud indgår i uddannelsen) 5 STU 4 STU Afslutter uddannelsen I job Ordning 3 fleksjob 4 løntilskud 6 fleksjob 2 løntilskud Arbejdspladser Elever, der ikke kom i job 1. Frederiks Skole Conradsens 2. Sommerhus Service i Varde 3. Cafe Gaia Papaya i Randers 4. Drivhuset Hald Ege 5. Pressalit 6. Møllehøj Skolen 7. Blomsterengen i Nibe 1. Grønhøj Golfcenter 2. Drivhuset Hald Ege 3. KSL Grøn Service APS 4. Gartneriet Garland 5. Aulum Have- og Anlæg 6. Blomstergården 7. Anlægsgartner ApS Varde 8. Idrætsskolerne i Ikast 1 tilbydes fleksjob på Vorde Kirkegård, men ønskede ikke dette, og fortsatte i jobtræningskursus. 4 fleksjob 2 pension (i beskæftigelse) 1 fik tilbudt job (fleks), men valgte at flytte til en anden landsdel. 1 elev kom i uddannelse på Oustruplund (STU) 1. Løvel Tømrer og Snedker 2. Bach og Nørgaard 3. Vestre Skole 4. EKN Service Kragh Nielsen 5. Blomstergården 6. KSL Grøn Service ApS 7. Bofællesskabet Ellemosevej Hadsten 8. Oustruplund 1 elev afbrød uddannelsen før tid. 1 elev er uafklaret (job og bolig var på plads, men eleven fik konstateret en psykisk diagnose) 5 fleksjob 3 løntilskud 1. Bjerringbro Gymnasium 2. Lykkesholm på Fyn 3. Kulturcenter Limfjord 4. Hardsyssel Efterskole 5. Løvel tømrer og snedker 6. uch Holstebro 7. Egmont Højskolen 8. Danske Dyrestimuli ApS Egen bolig Bofællesskab 1 2 Til forældre 1 1 Bostøtte\n12 Beskæftigelse defineres som, at Havredal gl. Skole har indgået aftaler med virksomheder omkring ansættelse. Dog kan forhold hos kommunen i forbindelse med afklaring af ansættelsesordning forhindrer eller udsætte, at den unge kommer i job. De unge, der ikke kommer i beskæftigelse fortsætter evt. i anden uddannelse eller afventer jobmulighed. BILAG 1: Kvalitative cases og beskrivelser for unge i projektet 5. Teoretisk fundament for Fra restgruppe til ressource -modellen Inden modellens elementer beskrives, skal der gives et bud på en overordnet teoretisk forståelse af kompetencebegrebet i Fra restgruppe til ressource -modellen på Havredal gl. Skole. Teori er løbende integreret i forhold til modellens elementer. 7 Et grundlæggende mål for Havredal gl. Skole, er at eleverne får udviklet deres faglige, personlige og sociale kompetencer. Skolen har valgt at arbejde med kompetence, da denne forståelse matcher skolens værdigrundlag, undervisningsmetoder og pædagogik 2 : Den rette kombination af viden og færdigheder, der sætter den unge, medarbejderen, gruppen, kulturen og organisationen i stand til at agere og løse opgaver rigtigt, afhængigt af situationen. Skolen er inspireret af følgende model: Adfærd Kompetencer Kan udvikles Færdigheder Viden Individuelt fundament Talent Personlige karakteristika Svært påvirkelige 2 Efterfølgende tekst og figur er inspireret fra Brosolat og Thorup (2004): Model over et menneskes forudsætninger for handling.\n13 Talent og personlige karakteristika er grundlagt tidligt i livet og udgør grundlaget for viden og færdigheder som igen er en væsentlig forudsætning for adfærd eller de handlinger, et menneske udøver. Det individuelle fundament spiller en vigtig rolle for evnen til at skabe resultater og få succes i jobbet/i livet. Talent og personlige karakteristika er en vigtig forudsætning for at kunne udnytte den styrke og de ressourcer hver enkelt elev besidder. Det er derfor vigtigt, at lederne og medarbejdere giver plads for forskellige talenter og fremmer/anvender dem i hverdagens undervisning og pædagogik. 8 Viden, færdigheder og adfærd kan påvirkes af organisationen (værdier, kultur, samspil m.v.) og er derfor i fokus for kompetenceudvikling. Kompetencer er handlings- og resultatorienterede og viser sig i den måde, handlingen udføres på jævnfør definitionen:...at agere og løse opgaver rigtigt afhængigt af situationen. Det faglige Det faglige er den direkte værkstedsundervisning - det medarbejderne og eleverne gør og siger, og måden det gøres og siges på, særligt begrundet i mesterlæreteori. Det sociale Det sociale omhandler trivsel, tryghed og fortrolighed. Det er det sociale fællesskab hvor hver enkelt bliver set og hørt. Hvis de unge ikke trives socialt, får de et negativt selvbillede, og vanskeligt ved at lære og løse opgaver. Social trivsel giver derimod indlæringsmulighed, mod til at tage initiativ, positivt selvbillede, energi osv. Det personlige Det personlige handler om at have indre ro, overskud, forstå mening samt opleve sig accepteret, anerkendt og bekræftet som den, man er. Det handler også om, hvordan det faglige og sociale indlejres i det personlige, og hvordan det forvaltes i tanke og adfærd. Der er således en tæt sammenhæng mellem det faglige, sociale og det personlige. På Havredal gl. Skole arbejdes der helhedsorienteret med kompetenceudviking i følgende påvirkningsrum: Uddannelse/arbejde Hverdagsliv (boundervisning) Fritidsliv (aktiviteter, netværk, familie osv.). 6. Elementer i Fra restgruppe til ressource -modellen Projektforløbet har identificeret elementerne i Fra restgruppe til ressource -modellen Værdigrundlag, kultur og ledelse Kultur og værdier på Havredal gl. Skole Skolens værdigrundlag er beskrevet i personalehåndbogen.\n14 De grundlæggende værdier er: Respekt, helhed, ressourcer, anerkendelse, medarbejdere som forbilleder og en god atmosfære. Skolens miljø er præget af, at vi regner med dem, vi tror på, at de kan noget og det skal lykkes (medarbejderudtalelser). Den væsentligste værdi i samarbejdet mellem elever og medarbejdere er, at den voksne er rollemodel. Enhver med tilknytning til skolen fungerer som rollemodel i særdeleshed for eleverne. Man skal først og fremmest være et ordentligt menneske. 9 Følgende medarbejdercitat sammenfatter i en sætning, den grundlæggende værdi: Vi vil bare så gerne have, at de unge får et godt liv. Det er stedet gennemsyret af. Når der kommer nyt personale, arbejder de i turnus blandt det øvrige personale. Dels for at lære organisationen hurtigt at kende og dels for at mærke kulturen/stemningen Hvordan gør man her? Ved starten af hvert skoleår gennemgås og revideres værdierne, og man bekræfter aftalen om, at det er fælles ansvar at værne om værdierne, og at det er tilladeligt synligt og hørbart at italesætte oplevede svigt i forhold til de aftale værdier, hvis eller når man oplever dem. Medarbejdercitat: Som personalegruppe bruger vi hinandens erfaringer. Er der problematikker som er gennemgående på værkstederne tager vi det op på det ugentlige lærermøde. Vi er gode til at observerer eleverne og videregive oplysninger til dem, som kan gøre noget ved det. BILAG 2: Skolens personalehåndbog Havredal gl. Skoles ledelsesmetoder Fundamentet for skolens ledelsesform er værdigrundlaget, som beskrevet i personalehåndbogen. Det er ikke nok værdierne står i en bog. Ledercitat: Der er altid nogle, der er meget at være for. Vi er et drivhus med mange skrøbelige planter. Kulturen kræver meget. Vi har ind i mellem store krav til os selv som medmennesker at se på folk som de er at vi har værdierne inden i os selv, og vi er selv redskabet. Du skal altid have telefonen åben der er intet problem, som er for småt. Ledelsen har den opgave og det ansvar, at sikre at værdierne udleves. Det sker ved, at der åbent bliver sat ord på det, der sker, så der er sammenhæng mellem ord og handling. Ledelsen er i konstant dialog med medarbejderne og oversætter, det der sker, og relaterer det skete til værdierne og pædagogikken/undervisningen. Handlerammerne er brede under forudsætning af, at undervisningsplanen efterleves.\n15 Ledelsen har generelt fokus på det, den enkelte er god til og udnytter de stærke sider. Fra Pia B. Jakobsens opgave fra uddannelsen Diplom i ledelse Organisation : Ledelse handler om at skabe en symfoni af styrker, som gør systemets svagheder irrelevante. Dette er et citat fra Peter Drucker, som passer meget godt med måden at drive skolen på. - Den anerkendende ledelse gennemsyrer hele skolen. Det handler om livskvalitet. Vi fordrer respekt i alle relationer. Ca. en tredjedel af skolens medarbejdere har i projektperioden været ansat i fleks- eller skånejob. Personalegruppen har forskellige faglige og uddannelsesmæssige baggrunde. Det er nødvendigt, at have en medarbejderstab med pædagoger, lærere samt uddannede håndværkere for at kunne praktisere mesterlære. De unge får samtidig flere voksne at spejle sig i, men det er en ledelsesmæssig udfordring, til stadighed at omsætte værdier, den ønskede kultur og pædagogik/undervisning, til en medarbejderstab med så forskellige uddannelser og baggrunde. 10 Når lærergruppen er så forskellig, vil der altid en lærer, som eleven er tryg ved. Der er en gensidig tillid medarbejderne imellem, f.eks. når en elev går hen til en anden medarbejder end kontaktpersonen, og får en god hjælp der, fordi det er en god kemi mellem den unge og læreren. Det er især på de ugentlige lærermøder, at det fælles værdigrundlag, og hvordan det udleves i praksis, bliver opbygget. Medarbejderne er gode til at kende deres begrænsninger, og tør lave fejl også overfor eleverne, hvilket er en god læring for dem at det er i ordne at fejle og lære af det. Elevcitat: De er gode til at tage sig af os. Generelt. De smiler og siger hej, hver gang jeg kommer, det er rart. Dem jeg plejer at gå til er meget forstående. Hvis man laver fejl, så tager de det med et smil, det gør meget. På skolen har man skabt mange væsentlige traditioner, der er med til at binde kulturen sammen og skabe en følelse af fællesskab. Dimissionsfesten i juni, den store festival i august for målgruppen og interessenter fra hele landet nogle år op til ca. 450 deltagere, og julefrosten i december, hvor der kommer ca. 100 mennesker, er årets vigtigste højdepunkter alle med mange og festlige traditioner. Traditionerne er med til at sikre kontinuitet mellem fortid og fremtid. De skaber sammenhold og er en uundværlig betingelse for den ønskede kultur og det sociale liv Hvad siger medarbejderne om ledelse? Ledelsen lægger et stort arbejde i værdisættet. Værdierne er ikke dikterede. De er udviklede gennem flere år i et samarbejde mellem ledelse og medarbejdere. Medarbejderne opfatter værdierne som meget bløde værdier f.eks. frihed, selvansvar og ledelsens tillid. Medarbejderne kan stort set arbejde som de ønsker, såfremt det falder indenfor rammerne af skolens undervisningsplan, gavner de unge, og man kan argumentere for indsatsen. Det giver øget motivation og kreativitet i udformning og udførsel af pædagogikken og undervisningen.\n16 Ledelse i det daglige foregår i den kommunikation, som er mellem medarbejderne og ledelsen. Lederen er god til at komme og sige, at det er her vejen går, og det er sådan, vi gør. Dog uden, at det føles, som om noget trækkes ned over hovedet på os (medarbejdercitat). En del af personalemøder (ugentlige) og samtaler bruges til at fortælle om medarbejdernes behov og ønsker f.eks. til efteruddannelse. Der afholdes årlige pædagogiske dage i starten af skoleåret, hvor der er emner som: Hvor står vi nu? Hvad forventer vi af de nye elever, som kommer? Vil vi lave en særlig indsats i år? F.eks. vedr. sundhed? Værdisættet tages op og gennemgås. 11 Der er altid plads til at banke på ledelsens dør eller få aftalt en tid til en snak. Medarbejdercitat: Der er en rigtig god ledelse der gør, hvad de kan for at efterleve medarbejdernes behov for ny viden i forhold til elever. 6.2 Undervisningsplanen Sammen med værdigrundlaget ligger skolens undervisningsplan til grund for skolens pædagogik og undervisning. Undervisningsplanen blev endeligt udgivet i 2009 (første udgave 2007), men det er nødvendigt at arbejde løbende med at udvikle og justerer planen i forhold til ændringer i f.eks. værkstedsundervisning, inspirationer fra virksomheder osv. Undervisningsplanen har været til inspiration for andre lignende uddannelsessteder og blandt andet været præsenteret på konferencer i Landsforeningen Ligeværds regi. Medarbejdercitat: Undervisningsplanen er god og bruges som fundamentet i det, vi gør. Vi gennemgår den i personalegruppen en gang om året, så den bliver justeret. Når der kommer nye elever gennemgår vi den sammen med dem, så de får lidt en fornemmelse af, hvad de skal, mens de går på skolen. Det er også med til at synliggøre, at det er en uddannelse og vi har nogle krav og forventninger til dem og ambitioner på deres vegne. Det er vigtigt, at de forstår de er i uddannelse og vi har forventningerne til dem. Det er svært for mange i starten Undervisningsplan og uddannelsesplaner Omdrejningspunktet for elevernes individuelle uddannelsesplaner er skolens generelle undervisningsplan, der ligger de overordnede retningslinjer. Eleverne deltager i statussamtaler hver 3. mdr., og elevsamtaler efter behov (generelle samtaler og værkstedssamtaler), hvor uddannelsesplanen kan justeres. Samtidig er daglig planlægning for hver enkelt ung nødvendig, da de unge har svært ved at strukturere en hverdag både vedrørende uddannelse, hverdagsliv og fritid. BILAG 3: Havredal gl. Skoles undervisningsplan\n17 6.3 Udvikling af de unges faglige, personlige og sociale kompetencer Fundamentet for udvikling af de unges faglige, personlige og sociale kompetencer ligger i den helhedsorienterede, ressourceorienterede og anerkendende tilgang (begrundet i den beskrevne teori fra side 6). Helhedsorienteret fordi de unges læring ikke kan ses isoleret fagligt, men nødvendigvis må tænkes bredere. Ressourceorienteret fordi ressourcerne er byggesten i læring. Anerkendende fordi målgruppen har brug for at blive mødt, respekteret og accepteret med de begrænsninger, de har. 12 Medarbejdercitat: Stedet er gennemsyret af at vi accepterer hinanden, som vi er. Der er ikke tvivl om, at de unge kan lære noget. Det er et spørgsmål om at tilrettelægge undervisningen i forhold til den/de måder, de nu indlærer bedst Før indskrivning Havredal gl. Skoles praksis ved indtag af unge er, at eleverne er en uge i praktik til et gensidigt møde, hvor samtlige værksteder bliver præsenteret, og hvor der efterfølgende bliver taget stilling til, om skolen er det rigtige uddannelsestilbud. Forud for dette optag indhentes der så mange oplysninger som muligt. Der er ofte ikke meget skriftligt materiale. Kommuner har ikke pligt til at gemme sagsakter for de unge efter de er fyldt 18 år, kun såfremt forældrene ønsker dette Starten på Havredal gl. Skole De fleste unge er usikre, utrygge samt prægede af nederlagsfølelse og lavt selvværd, når de starter på Havredal gl. Skole. Det har ofte været svært for dem at leve op til folkeskolens krav og forventninger. De kommer uden tro på, at de kan få en uddannelse. De fleste har urealistiske forestillinger om, hvad de kan/ikke kan. Nogle tror, de er verdensmestre, hvilket også kan være et udtryk for manglende selvværd. De unge kan være bange og skræmte overfor alt det nye, og de mange nye mennesker, de skal forholde sig til. De er også spændte på det, de nu skal i gang med. I de første op til 6 måneder kan de have en påtaget rolle. De unge prøver at være noget/en person, de ikke er. De er usikre på, om de kan stole på medarbejderne, og i tvivl, om skolen vil dem noget godt. De har svært ved at lære nye ting. Det er de færreste unge, som ved, hvad det vil sige at tage en uddannelse. Det er især vigtigt, at såvel de nuværende elever som underviserne agerer rollemodeller for de nye. Når de unge er trygge og falder til, viser de, hvem de er, og indlæringen kan begynde. Medarbejdercitat: Der er ikke ret meget som tidligere er lykkedes for de unge. De vokser vældigt, når der er ting, som lykkedes for dem. Det er egentlig ligegyldigt om de bare kan spejle et æg, bare det er en succes.\n18 Medarbejdercitat: Vi snakker meget om, hvordan de klarer dagen. Måske skal de have fri en time før, så de kan hvile sig inden de skal til boundervisning. Det er så vigtigt, at de får den træning med, som de kan bruge senere i livet. Nogle får hjælp til oprydning på værelset. Nogle har brug for at blive guidet med eks. vasketøj. Nogle har brug for den sociale sparring, hvor vi er sammen. Det er en stor mundfuld at komme her, fordi der er mange ting, de skal igennem. Nogle unge slår i bak, og siger, at de ikke vidste, at der var så meget efter arbejde. Det kan de slet ikke kapere. Måske kan de det om et år. De nye elever har været indbudt og haft mulighed for at deltage ved skolens dimissionsfest med uddeling af eksamensbeviser, taler m.m. Det har stor betydning for deres motivation for at starte på skolen. Det giver en helt konkret oplevelse af slutresultatet efter tre års uddannelse. Det nærer drømmen og troen på en dag selv at stå med job og bolig. 13 Elevcitater: Ved starten var min store drøm hus, bil og en hund, det tror jeg ikke, går i opfyldelse. En kæreste, det skal nok gå i opfyldelse. Det med hus, tror jeg ikke på kommer indenfor de næste 5 år. Men lejlighed og job. Forhåbentlig med egen bolig og fast arbejde, måske en familie. Jeg sidder i en lejlighed, med egen bil, måske en kæreste, med fast arbejde og orden i økonomien. Det kan synes ubetydeligt, men det har ligeledes betydning, at de unge ved starten får arbejdstøj med eget navn. Dette ændrer deres selvbillede positivt. Fra at være en elev i folkeskolen som ikke levede op til de stillede krav, er man nu en elev på en faglig uddannelse og det kan ses af alle Afklaringsforløb I projektet har skolen arbejdet med at beskrive et 12 ugers internt afklaringsforløb. Det interne afklaringsforløb supplerer lovkravet om et afklaringsforløb i henhold til STUloven. Afklaringen skal afdække de unges ønsker, ressourcer og muligheder samt fremtidige værkstedsønsker på skolen. Samtidig imødekommer afklaringsforløbet de unges utryghed og usikkerhed i forbindelse med at starte på en uddannelse. Der bliver efter 12 uger lagt en plan og en retning for de næste 3 år, som kan ændres undervejs. Afklaringen indeholder: samtaler med den unge samtaler med netværket opsamling af data fra tidligere forløb test og screening (psykisk test, interviewguide m.v)\n19 faglige, sociale og personlige observationer på værkstederne observationer fra fritid. I forbindelse med afklaringsforløbet udarbejdes der en kognitiv sagsfremstilling. Der indhentes relevante sagsakter og diverse dokumenter, og der tales med eleven og evt. interviewes forældrene. I den kognitive sagsfremstilling fokuseres der på prædisponerende faktorer, beskyttende faktorer, vedligeholdende faktorer, grundtanker og mestringsstrategier 3. Den kognitive sagsformulering danner grundlaget for at forstå elevens adfærd. Også i skolens videre arbejde med eleven, tages der udgangspunkt i denne tænkemåde. 14 Igennem årene har Havredal gl. Skole oplevet, at medarbejderne for sent i forløbet erfarer forskellige forhold hos nogle unge, som ville have været nyttig viden fra starten. Havredal gl. Skole har derfor beskrevet et afklaringsforløb, der tager højde for opsamling af den viden, som medarbejderne har brug for i det videre forløb. Visse dele af dette afdækningsværktøj er stadig i proces. Til udviklingen heraf har Havredal gl. Skole nedsat en arbejdsgruppe (projekt: Unge med særlige behov og psykiske problemer) bestående af to psykologer og tre af skolens medarbejdere samt skolens leder. Det er skolens erfaring, at målgruppen kan gemme på specielle psykiske vanskeligheder og problemstillinger, som i løbet af uddannelsen kan poppe op og forekomme som barrierer for indlæring. Det er Havredal gl. Skoles ambition at screene tidligt i forløbet og tage arbejdet med eventuelle vanskeligheder med i den individuelle uddannelsesplan så hurtigt som muligt. Der arbejdes også med at udvikle et idékatalog til personalet med de mest forekommende signaler på psykiske vanskeligheder, en kort gennemgang af de forskellige diagnoser, som oftest er i spil samt idéer til pædagogiske handlinger. Det er planen, at ídekataloget skal formidles til andre, der arbejde med målgruppen. BILAG 4: Afklaringsforløbet på Havredal gl. Skole BILAG 5: Eksempler fra idékataloget Den faglige undervisning Den faglige undervisning foregår på 5 værksteder: - Grønt-værksted Væksthus og blomster (ny linje) - Håndværks-værksted - træ, metal, el osv. - Service-værksted (rengøring) - Køkken/kantine-værksted (ny linje) - IT-værksted/vicevært (ny linje) - grundlæggende og som kompenserende hjælpemiddel. 3 Der anvendes skema: Kognitiv sagsformulering fra: Metner, L. og Storgård, P (2008).\n20 Værkstedernes undervisningsplan er beskrevet i skolens generelle undervisningsplan. Der er beskrevet mål på 3 forskellige niveauer, hvilket giver mulighed for differentiering. Målene danner ligeledes udgangspunkt for evaluering af elevens udvikling. Niveauerne er: Eleven kan: Der er i hvert fag ting, som skolen klart forventer, at alle elever ved deres uddannelses afslutning har været igennem og kan i det omfang deres handicap tillader det. 15 Eleven skal have kendskab til: Punkter, der står her, vil være tilgængelige for de fleste elever. Undervisningen er individuelt tilrettelagt, og der tages igennem hele uddannelsen hensyn til den enkeltes formåen. For nogle vil det således være absolut opnåeligt at have mere end et kendskab til punkterne, mens det for andre slet ikke er indenfor rækkevidde. Det gælder dog for alle, at man i værkstederne har behandlet emnerne. Eleven er orienteret om: Det er øverste niveau - ofte med abstrakte emner. Nogle elever vil aldrig kunne magte at have det overblik, der kræves for at kunne forholde sig til emnerne. Andre har et større abstraktionsniveau og kan forholde sig til emnerne i større eller mindre grad. Fælles er, at det er emner, der er berørt i undervisningen. Eksempel fra undervisningsplanen vedr. området: Anlæg og pleje af udendørsarealer Det overordnede formål med anlæg og pleje af udendørsarealer er, at eleven gennem sin uddannelse har lært at indgå i et team, der tager sig af haveanlæg og vedligehold. Det forventes, at eleven ved mindre opgaver kan arbejde selvstændigt. Eleven kan Kende almindeligt forekommende træer, buske og planter Plante alt fra løg, udplantningsplanter til træer og buske Vedligeholde befæstede arealer Udføre ukrudtsbekæmpelse - manuelt, mekanisk og maskinelt Grundlæggende beskæring Slå græs, buskrydde og skære kanter Håndterehåndredskaber Så, plante og prikle Eleven skal have kendskab til Vækstforhold og anvendelsesområder for almindeligt forekommende træer, buske og planter Håndtering af bar-rodsplanter Ikke kemisk renholdelse kontra kemisk renholdelse Jordbearbejdning, såning\n21 Bekæmpelse af skadedyr Anvendelse af dækmaterialer Næringsstofbalancer og gødningsmuligheder Frugt og grøntsager i haven såning, vækst, høst og opbevaring Pasning af væksthus Eleven er orienteret om Plantesamfund og havetyper Grundlæggende opbygning af befæstede arealer Enkelte plejeniveauer Botanisk systematik Mesterlærerprincippet Den faglige undervisning har flere udfordringer. Havredal gl. Skole arbejder efter principper om mesterlære og situeret læring, hvor viden, færdigheder og adfærd påvirkes, så kompetencer udvikles (jf. teori fra side 6). Mesterlærerprincippet handler om, at medarbejderne står ved siden af og viser de unge, hvordan de skal udføre en opgave, støtter dem mens de laver det, og viser det igen og igen. De unge skal kunne spejle sig i, hvordan medarbejderne arbejder. Nogle gang sker undervisningen 1-til-1, og andre gange i grupper op til 5-6 unge. Mesterlærens læringsforløb kan illustreres ved følgende model (tilpasset Havredal gl. Skoles undervisning): Den sociale læring Situeret læring Den håndværksmæssige læring/mesterlære Faglig og personlig identitetsdannelse (Illum, 2004).\n22 Stort set alle elever har brug for at lære igennem praktisk erfaring og gentagelser samt at kunne se mening. Det er, når man af nødvendighed udfører en opgave, at man ser og forstår meningen og dermed lærer. Det er også her, at man er åben for faglig viden, i den situation, hvor det føles relevant og logisk. Som medarbejder er det vigtigt at bevare roen og overblikket. Det er vigtigt de unge mærker, at medarbejderne har tid nok. Underviserne er opmærksomme på og noterer, hvad de unge kan og er gode til. 17 Medarbejdercitat: Det er det, vi går frem efter, når vi evaluerer. Vi snakker også med de unge om, hvad vi ser og forventer af dem. Vi vil gerne se en udvikling for dem. Vi vil gerne gøre dem mere spørgsmålsorienteret i stedet for karakterorienteret. Vi skal også kunne give dem konstruktiv kritik, når vi evaluerer. Elevcitat: De giver sig tid til at lære os at kende, og giver positiv feedback. Vi kan godt bruge dig, vil du lige komme her, eller kan du ikke lige hente det i bilen? Så bliver jeg sendt af sted efter noget i bilen. De siger jeg er en god og solid arbejdskraft. Min finmotorik er ikke så let for mig. De giver mig mere tid til opgaverne. Skolens værksteder er kontinuerligt i gang med at bygge, anlægge, plante, vedligeholde, rengøre, lave mad osv. Skolen har ikke opgaver, der ikke er nødvendige, og bare som om opgaver. Det betyder, at eleverne er levende optaget af at bygge skolen op. De viser stolt besøgende rundt, for de har alle del i Havredal gl. Skoles rammer og hverdag Praktikforløb interne og eksterne Som en del af det faglige forløb supplerer Havredal gl. Skole undervisningen med interne og eksterne praktikforløb. Formålet er at eleven får mulighed for at danne sig et indtryk af arbejdsopgaver indenfor forskellige brancher, og får desuden mulighed for at udvikle sit kendskab til arbejdsopgaverne i den givne branche, samt får mulighed for at prøve sig selv af på en rigtig arbejdsplads. Intern praktik - Grøn Servicemedhjælper- Skolepedel på Havredal gl. Skole I løbet af de 3 år eleverne er under uddannelse til Grøn Servicemedhjælper, bliver de i en 5-ugers periode afprøvet i en intern praktik i den grønne servicemedhjælperfunktion på skolen. Praktikken bruges til at afprøve den enkelte elevs selvstændighed, ansvarsfølelse, evner og færdigheder til at varetage de funktioner, der hører en typisk servicemedhjælpers arbejdsopgaver til, og desuden til at afdække, om der er nogle ting, som eleven skal have forbedret sine kundskaber til, eller arbejde mere med.\n23 Ekstern praktik Den første praktik sker efter et halvt år, og de unge er i praktik ca. 4-5 gange i løbet af uddannelsen. De første 2 års praktikker er af 2-3 ugers varighed, mens praktikkerne bliver intensiveret det sidste år med længere praktikker op til flere måneder. Havredal gl. Skole har med tiden fået opbygget et stort netværk af praktiksteder. Skolen opererer med en liste med over 50 samarbejdspartnere. Havredal gl. Skole har praktiksteder både i lokalområdet og i elevernes hjemkommuner. Havredal gl. Skole har virksomheder af varierende størrelse, samt arbejdspladser med alsidige opgaver og med udpræget håndværkermæssig profil. Der er mulighed for at få enhver elevs ønsker og behov opfyldt. 18 Det tager tid for de unge, at falde til på en arbejdsplads. Skolen oplever, at de unge kan have mange sygedage ved den første praktik. F.eks. at skulle cykle på arbejde i regnvejr, opleves som en uoverkommelig forhindring. Elevcitater: Jeg var nervøs, men når man har været der to-tre uger, så vænner man sig til det. Opgaverne var anderledes det er lidt større. Så jeg falder godt til, når jeg lige har set tingene an. Jeg kom for sent to gange, kan jeg huske, så kan de (kollegaerne) jo godt blive lidt sure, det kan jeg godt forstå. Så lærer man af sine fejl. Jeg har lært at stå tidlig op, og jeg er aldrig mødt for sent. Jeg lærer noget fagligt. Der er nogle arbejdsmetoder, man kan lære. For eleverne giver det en særligt status, når man er i praktik. Medarbejdercitat: Praktikken giver deres selvværd et boost. Når de har prøvet, hvad det vil sige at være i praktik, - være på et rigtigt arbejde, så er der ingen problemer med at stå op om morgenen. Ros på praktikstedet gør også godt. Under praktikken kan nogle af de unge have svært ved at tage ansvar, initiativ og løse opgaver selvstændigt. Tilbage på skolen arbejder medarbejderne med på baggrund af elevens erfaringer fra praktikstedet og evaluering med virksomheden, at lære de unge, at være en del af et arbejdsfællesskab ud fra at der er brug for alle, og at alle arbejdsopgaver er vigtige. Den geografiske afstand mellem Havredal gl. Skole og praktikstedet kan være en udfordring. Medarbejdercitat: De elever, der kommer i praktik i nærheden af Havredal gl. Skole er privilegerede, de kan hurtigt få kontakt til en voksen. Det er langt sværere, når de bor længere væk eksempelvis hjemme, mens de er i praktik, så kan vi ikke bare køre rundt og hive dem op. Så må vi samarbejde tæt med forældrene, som heldigvis, for det meste, er meget indstillet på at hjælpe til.\n24 Kontaktlærere er i løbende kontakt med arbejdspladsen, og der bliver gennemført afsluttende evaluering Kurser Havredal gl. Skole har haft følgende antal elever på AMU kursus i projektperioden: 2008 AMU Ulfborg Uge elever på Etablering af mindre anlæg Uge elever på Sten og fliser lige linier Uge elev på Planteliv, økologi og miljølære 2009 Ingen på AMU 2010 Uge 22 2 elever på Lysbuesvejsning 2011 Ingen på AMU. 19 Kurserne er siden 2007 blevet væsentligt dyrere. Det betyder, at det skal overvejes særligt nøje, hvor meget eleven kan profitere af det enkelte kursus. Hvor skolen tidligere har sendt 1. års elever på grundkurser for ejendomsfunktionærer, er der nu truffet beslutning om, at AMU kurser kun er for 2. og 3. års elever, eller som minimum for elever, hvor Havredal gl. Skole som uddannelsesinstitution mener, at det vil øge den enkelte elevs jobmuligheder. Kommunen kræver gode begrundelser for, hvorfor eleven skal på AMU kursus. Skolen har fortsat tæt kontakt med AMU Hoverdal og EUC Midt, og bruger blandt andet elevsamtalen til at kortlægge, om der kunne være særlige ønsker om AMU kurser. Foruden en anden form for undervisning og en faglig opgradering hjælper AMU kurserne eleven til at skabe netværk. Havredal gl. Skole ønsker derfor at fastholde muligheden og bruge enkelte kurser, når det passer ind i de unges individuelle uddannelsesplaner. Som noget nyt har tre elever i 2011 deltaget i et godkendt hygiejnekursus på Havredal Praktiske Landbrugsskole (naboskole). Som et nyt STU-tilbud fra Havredal gl. Skole, har skolen i 2011 beskrevet 16 eksterne kurser for elever, der ikke bor på skolen omkring køkken/kantine, IT, værksted og gartneri. Skolen har haft få elever fra Viborg og Herning kommuner herunder en EGU-elev og en dagelev i 6 måneder, som i andet regi er indskrevet i et STU-forløb. BILAG 6: Korte eksterne kurser Kørekort Alle elever, som har mulighed for at erhverve sig et kørekort, gør dette i løbet af andet skoleår.\n25 Det er Havredal gl. Skoles erfaring, at det er en stor fordel i forbindelse med jobsøgning at være i besiddelse af kørekort. For unge med særlige behov kan det at tage kørekort dog være en meget stor udfordring. Der vil være en gråzone af elever, for hvem skolen skønner, at det ikke er opnåeligt at tage kørekort til bil. Her kan skolen vælge at hjælpe dem igennem til et traktorkørekort. Havredal gl. Skole ansøger om kørekort hos kommunerne til personbil til de 2. års elever, som skolen mener, kan gennemføre processen. En af skolens lærere følger teoriundervisningen tæt og følger løbende op på undervisningen. Når eleven har fået kørekortet, tilstræbes det, at han/hun får lov til at køre mest muligt i skolens biler. Den første tid altid sammen med en lærer, indtil det vurderes, at han/ hun er en sikker bilist. De elever, som i job-øjemed kunne tænkes at profitere af det, tilbydes at tage trailerkørekort. Også her følger en lærer undervisningen og øver med eleven på skolen. 20 BILAG 7: Havredal gl. Skoles køreskole Personlig og social undervisning Personlige og sociale kompetencer udvikles hele tiden i Havredal gl. Skoles helhedsorienterede indsats i et botilbud. Havredal gl. Skoles medarbejdere finder, at det er et utroligt privilegium, at følge en ung igennem tre så vigtige dannelsesår, og at der hele tiden sker mærkbar udvikling. Skolens kultur og værdisæt er bærende element (helhed, ressourcer og anerkendelse). Det er i dette miljø, at elevernes personlig udvikling sker af sig selv. For at styrke det pædagogiske og kulturbærende miljø startede personalegruppen i 2009 et KRAP-kursusforløb, der stadig foregår, som en del af projekt: Sent udviklede unge med psykiske problemer. Kursets underviser er psykolog Lene Broe ( KRAP står for Kognitiv Ressourceorienteret Anerkendende Pædagogik. KRAP er kendetegnende ved at tage udgangspunkt i den anerkendende tilgang, ved en systematisk inddragelse af kognitive teorier og behandlingsformer, samt en udpræget vægt på det positive, det der virker. Det ligger endvidere i KRAP, at der bygges på en såkaldt konstruktivistisk forståelse af mennesket i dets miljø (fra forord til Metner, L. og Storgård, P (2008). Skolen har erfaring for, at ny viden bedst omsættes til praksis, når undervisningen tilrettelægges, så den er relateret til konkrete elever. Medarbejdercitater: KRAP har betydet at alle medarbejdere er tvunget til at tage de unges perspektiv. Og spørge, hvorfor gør den unge som han/hun gør? Der er rigtig godt, at få undervisning i forhold til en specifik ung. Vi udvikler pædagogikken løbende. KRAP konceptet har været en rigtig god grundsten til pædagogisk tankegang, som har gjort vi, som personalegruppe taler samme sprog. Med det som fundament er der bygget på løbende, når vi har mødt problematikker som har været svære at løse. Vi har fået supervision af neuropsykolog, når der har været lavet\n26 undersøgelser af en elev. Det har givet et godt billede af elevens problem og konkrete løsningsforslag og handlingsmuligheder. Det har været rigtig godt IT som kompenserende hjælpemiddel Generelt Generelt har skolen forskellige kompenserende værktøjer i forhold til læse- og stave problemer. Mange af eleverne kan ved hjælp af læse-stave programmer komme i besiddelse af viden, som de ellers er afhængig af at få af andre personer. De kan via en scanner få breve læst højt, de kan få busplanen og biografvisninger læst højt, og de kan bruge Internettet til at søge det, de ønsker. Scanning er dog ved at blive afløst af apps. Mange af eleverne får de nye smartphones og kan bruge apps i stedet for at scanne. Medarbejderne finder, at teknologien er med dem i forhold til kompenserende virkemidler, der hjælper unge med boglige vanskeligheder. 21 Der udarbejdes en IT-ressourceprofil på hver enkelt elev. IT-ressourceprofilen udarbejdes af skolens IT-medarbejder og socialrådgiver, der interviewer den unge om hans/hendes styrker og barrierer i forhold til IT. Ressourceprofilen ligger til grund for IT-undervisningen, så der fokuseres på den enkelte elevs behov. De fleste unge har brug for undervisningen: 1 underviser til 1 elev og med hyppig opfølgning. Der er mulighed for IT-support 1 gang om ugen. Torsdag fra til kan eleverne skrive sig på ½ eller 1 time til IT-support. Ressourceprofilen danner også grundlag for en vurdering af, hvilken IT-rygsæk den unge har brug for. Havredal gl. Skole har følgende IT Hjælpeprogrammer (Software): Dictus (Tale til tekst) Mobile112 (Oplæsning af s, sms, dokumenter og hjemmesider, scanning og oplæsning af breve, aviser og bøger) Sara (Dansk tale syntese) Google konto ( , kalender, dokumenter, regneark, fotoalbum, chat mm.) Skype (Video og tale samtaler) CD ord (Oplæsning/Skrive program til PC). IT Hjælpemidler (Hardware): Den unges egen mobiltelefon/smartphone og IT rygsækken, der pakkes efter elevens ressourceprofil og kan indeholde en tablet/ipad eller en laptop PC installeret med div. hjælpeprogrammer. Brug af IT fagligt For mange unge med generelle indlæringsvanskeligheder gælder det, at de har svært ved at huske flere beskeder, mange har også hukommelsesproblemer og har svært ved at planlægge og organisere. Her kan IT kompensere ved at lægge beskrivelser af arbejdsopgaver og tidspunktet for udførelsen heraf ind på en smartphone.\n27 Brug af IT socialt Nogle unge har svære sociale problemer. IT kan være kompenserende ved at de lærer at være med i fællesskabet på de sociale medier, som er en stor del af de fleste unges hverdag. De kan kompensere for deres manglende sociale kompetencer ved at lære at sende sms, være på Facebook og bruge Skype eller lignende. Brug af IT personligt For nogle unge påvirker deres personlige vanskeligheder deres arbejdsevne i svær grad. IT kan være kompenserende i forhold til, at eleven bruger sin telefon til at komme op om morgenen, til at få besked om at vaske sig og få børstet tænder, få luftet ud, få mad eller hvad der ellers kan være svært for den unge Kontaktlærersamarbejde og bo-undervisning Hver elev har en kontaktlærer. Kontaktlæreren er den gennemgående person under uddannelsen. Kontaktlæreren er elevens sparringspartner i forhold til: Uddannelsesplaner, evalueringer, trivsel, økonomi, fritid, personlige anliggender og praktikevaluering. Kontaktlæreren er tovholder i forhold til målene indenfor boundervisningen, har den primære kontakt til netværket og deltager i samtlige møder vedr. den enkelte elev. Formålet med bo-undervisning er at eleven skal lære at blive så selvhjulpen som muligt indenfor elementer i hverdagslivet: Fornuftig fritid, hygiejne, økonomi, kost, orden og organisering generelt. Det er vigtigt, at den unge fungerer i sit hverdagsliv, som forudsætning for, at eleven gennemfører sit uddannelsesforløb og senere fastholdes i job. De unge har brug for personlig støtte fra en kontaktlærer for at strukturere deres uddannelse, og udvikle sig socialt og personligt. Det kræver sparring fra en kompetent voksen, at gennemgå processen fra at erkende til at forstå og ændre tankegang og adfærd. De fleste unge har svært ved at reflektere og abstrahere, og har brug for støtte, der kan oversætte, det der rører sig i dem og i deres omgivelser. For nogle unge er det første gang, at de kommer tæt på en voksen, som de kan drøfte personlige, sociale og faglige udfordringer med. De unge gør sig mange tanke om det at blive voksen, og hvad de vil med deres liv. Det der fylder, kan være løsrivelse fra forældrene, nederlagsoplevelser osv. Fra skolens undervisningsplan vedrørende bo-undervisning Eleven kan: - Holde orden på sit værelse - Holde orden på sit tøj og sin tøj vask - Tage ansvar for sin personlige hygiejne - Forholde sig til den personlige økonomi evt. med støtte - Bruge hensigtsmæssige kontaktformer. Eleven skal have kendskab til og trænes i: - Hvorledes man indgår i sociale sammenhænge i fritiden


Tyveknægte brød ind hos 'Kussen' – Ekstra Bladet\n10. feb. 2012 kl. 07:08\nTyveknægte brød ind hos 'Kussen'\nSkuespiller fik ribbet huset af 'ubudne' gæster ved højlys dag - eddermame dårlig karma, siger han\n'Kussekurt' Nielsen var tidligere hashhandler i stor stil. Nu holder han foredrag om bagsiden ved sit tidligere liv (Foto: Henning Hjort)\nFlere gange har han på ekstrabladet.dk givet gode råd om, hvordan man sikrer sig mod indbrudstyve - for et par uger siden fik han selv uønsket besøg af tyveknægte.\n- De stjal hele lortet. Fjernsyn, Playstation, dykkerudstyr, værktøj, cd'ere og dvd-film, min Canada Goose-jakke, nogle helt nye Nike-sko, parfume, et snowboard og alle mine Gucci-solbriller, forklarer 'Kussekurt' Nielsen.\nLæs også: Fra pusherkonge på coke til coach på dansk vand\n45-årige Kurt Nielsen er kendt fra flere filmroller. Blandt andet to af Nicholas Vinding Refns Pusherfilm, hvor han spillede rollen som kokain-gangster, og senest i en reklame for sikkerhedssko.\nVar pusher i stor stil\nFor år tilbage var han storpusher af hash på Christiania. Som teenager begik han selv indbrud. Siden lagde han kriminaliteten og et voldsomt kokain-misbrug på hylden. Nu holder han foredrag om bagsiderne ved hans tidligere liv, der under den skrøbeligt-tynde overflade ikke var synderligt glamourøst.\n- I ti år har jeg levet et lovligt liv nu, siger han.\nSe 'Kussekurt' vise, hvordan man sikrer sit hjem\n- Sådan et indbrud er ikke særligt rart. Det er jo ikke bare en masse ting, jeg har mistet. Utrygheden har også meldt sig. Det samme har en række spørgsmål tæt knyttet til. Kommer de igen? Var det personligt og rettet mod netop mig, fordi jeg har været i film og medier? spørger 'Kussekurt' Nielsen retorisk.\nFrygtede at blive beskyldt\n- På et tidspunkt frygtede jeg, at jeg med min fortid som kriminel eventuelt ville blive beskyldt for selv at have organiseret det med heblik på forsikikringssvindel. Det er rent ud sagt skide ubehageligt, tilføjer han.\nUd over de førnævnte ting blev der også stjålet guldsmykker og en dyr brilliant-ørering.\n- Det var ting, jeg købte, dengang jeg var kriminel. Jeg købte dem af 'ligesindede', siger han.\nHvem, det var, vil han ikke uddybe.\n- I første omgang løj jeg overfor ham forsikringsmanden i forhold til de ting. Men det fik jeg det skide dårligt over, så jeg har kontaktet ham og indrømmet, jeg løj, forklarer han.\nGuld og brilliantsmykker\n- Problemet med de ting er jo, jeg ikke ved om det var tyvekoster. Jeg havde papir på nogle af sagerne. Men alligevel kunne de jo godt være 'varme'. Så jeg sagde til forsikringsmanden, at jeg ikke med sikkerhed kunne vide det, siger 'Kussekurt' Nielsen.\n- Forsikringsmanden var nu flink nok. Han sagde 'vi finder ud af det', forklarer han.\n'Kusekurt' erkender, at smykkernes uklare forhistorie gør, at forsikringsselskabet måske ikke vil erstatte dem.\n- Jeg fornemmer nu, at der var noget dårlig karma ved de smykker. Men på den anden side; 'easy come - easy go', resonerer 'Kussekurt'.\nKurt Nielsen bor i et lille hus i Københavns Sydhavnskvarter. Og indbrudstyvene kom ind ved at smadre et vindue. Derefter låste de havedøren op.\n- Det skete om dagen. Og så tømte de huset, siger Kurt Nielsen.\nEgentlig har 'Kussekurt' sikret sit hus med et alarmanlæg. I tilfælde af alarm sender systemet sms beskeder til både ham selv og flere andre i nabolaget. Men på det seneste har der været knas med anlægget, der har sendt falske alarm-sms'er ud.\n- Blandt andet min robotstøvsuger har startet anlægget et par gange. Derfor har det været koblet fra, forklarer han.\n- Ud over alt det andet, så stjal de også alle mine Buddha-figurer. Jeg håber eddermame, det giver dem dårlig karma, tilføjer 'Kussekurt'.


Sådan giver du din stue nyt liv - Bestprac.dk\nDet er meningen, at stuen er samlingspunktet i hjemmet. Her kan familien se film sammen, spise fredagsslik, danse om juletræet eller hygge foran pejsen. Stuen er et sted, hvor man kan slå sig ned, sove middagslur og vigtigst af alt bare slappe af. Her skal man føle sig tilpas, velkommen og tryg. Netop derfor er det også vigtigt, at ens stue er hyggelig at være i, og at den er i fin stand. Fordi en stue ofte er i brug, bliver den også hurtigere slidt, og derfor er vedligeholdelsen meget vigtig.\nSæt gulvet i stand\nNetop i en stue kan gulvet hurtigt blive slidt. I danske hjem har man oftest trægulv af forskellig art, og her kan skrammer og pletter hurtigt blive synlige. Den spildte rødvinsplet eller hakket i gulvet vil således hurtigt blive synlig, medmindre man jævnligt plejer sit trægulv.\nUjævnheder i trægulv er dog svære at undgå, og derfor kan en gulvafslibning blive nødvendig fra tid til anden. En grundig gulvafslibning eller gulvafhøvling er på den måde en super god måde at istandsætte sin stue på, og et flot trægulv kan gøre hele forskellen for helhedsindtrykket. Et flot gulv er et tegn på kvalitet, og man kan sagtens finde gode tilbud på gulvafslibning rundt omkring. Find mere viden om afslibning af trægulve her. Du og din familie vil helt sikkert ikke fortryde det.\nHvis pengene ikke slår til\nGod økonomi er naturligvis ikke en selvfølge, og derfor kan det være, at man har brug for en håndsrækning for at få råd til at sætte stuen i stand. For ja, det kan være en dyr affære for eksempel at få slebet gulve, installere en lækker pejs eller investere i en hyggelig sofa til hele familien. Af den grund kan det blive nødvendigt at spare op over en længere periode, optage et lån eller for eksempel deltage i en form for konkurrence.\nDer findes adskillige slags konkurrencer, og hvis man er heldig kan man blandt andet vinde en gratis pejs, et gavekort til det lokale byggemarked eller en pengegave. Du kan læse mere om konkurrencer og præmier hos konkurrencesiden.dk. På den måde kan man være heldig at få råd til drømmestuen, og man behøver ikke længere at bekymre sig om økonomien. Det kan aldrig skade at tage chancen og satse på lykken.


København for cirka 120 årsiden - Andre sider - Blach\nKøbenhavn for cirka 80 år siden (år 1882…i dag er det altså 126 år siden)\nDe ældste politierindringer går helt tilbage til året 1882, da Crone var politidirektør og Clausen var 1. Politiinspektør. Om disse to chefer indeholder erindringerne intet, vel sagtens af den grund, at de svævede så højt over den almindelige styrke, at der ikke kunne blive tale om nogen personlig kontakt.\nAf de ældste erindringer fremgår det, at det var så sløjt med disciplinen inden for korpset. Til nattjeneste var det ikke ualmindeligt, at ”posterne” gik ind et sted og lagde sig til at sove. En stald i Gartnergade skulle således have været et yndet opholdssted for natposterne. En politimand beretter også om sin forbavselse, da han på sin første nats patrouilletur med en kollega så denne sætte sig velbehageligt til rette på en bænk på Dosseringen efter at have slukket den nærmeste gadelygte og givet sin unge kollega besked om at vække sig et par timer senere.\nEn anden betjent var så forsynlig at anbringe et vækkeur, inden han lagde sig til at sove under en bestemt busk på brohusmarken ved den nuværende Brohusgade. En træsk kollega fik fat i uret og stillede det til at vække klokken 6 ¼, netop på det tidspunkt, da afmeldingen foregik om morgenen inde hos den vagthavende overbetjent.\nInspektionsbetjentene, der jo burde foregå betjentene med et godt eksempel, var meget ofte lige så forsømmelige som betjentene, og deres inspektion foregik tit på den måde, at de ved månedens begyndelse gav betjentene besked om at lade sig afmelde ved visse bestemte klokkeslæt, uanset om han havde inspiceret dem eller ikke på det tidspunkt. Det kunne jo engang imellem føre til uheldige resultater. En morgenstund afmeldte betjentene, at de i nattens løb var blevet inspiceret til det forud aftalte klokkeslet, og så viste det sig beklageligvis, at inspektionsbetjenten slet ikke havde været ude den nat.\nMan skulle være meget forsigtig med, hvor man lagde sig til at sove i sin tjenestetid. En betjent i Gasværkshavnen havde fundet ud af, at han uden større risiko kunne lægge sig i en kahyt på en oplagt damper i Gasværkshavnen. Men nu ville uheldet, at damperen i nattens løb blev forhalet til flydedokken på Refshaleøen, altså tværs over havnen, således at betjenten, da han vågnede ud på morgenstunden, fik sig en rask spadseretur for at nå til Svendsgades politistation på Vesterbro klokken 6, da han skulle afmeldes.\nDen senere chef for ordenspolitiet, politiinspektør Theodor Petersen, fik således nok at gøre i 1885 ved sin overtagelse af embedet som l. politiinspektør. Karakteristisk nok fortæller en politimand, at Theodor Petersen, mens han endnu var inspektionsbetjent i 2. kreds, en aften i Holmensgade traf en betjent med en toddy i hver hånd, som han havde fået af en bordelværtinde, og Theodor Petersen skal da have udbrudt: »Nej, det skal blive løgn for fremtiden!«\nSom ordenspolitiets chef fik han da også rettet disciplinen op ved indførelse af civile inspektionsbetjente, hvis eneste opgave var at udspionere betjentene for at gribe dem i forseelser, ofte rene ubetydeligheder som f. eks. at gå ind i en butik for at købe en rulle skrå eller undlade at bære handsker. En sådan forseelse bevirkede, at betjenten på den månedlige dagsbefaling ved sit navn kunne se, at han var »anset« med en bøde på 3 eller 5 kroner. Det var også den eneste måde, han blev anset på. Skulle det mirakel hænde, at en betjent fik en dusør for god optræden, kom det ikke på dagsbefaling.\nDet kan ikke undre, at betjentene hadede disse civile inspektionsbetjente og på alle måder søgte at narre dem, så meget mere som de ofte optrådte lusket og utiltalende. Man kan roligt sige, at betjentene under patrouilleringen først og fremmest var optaget af at tænke på disse inspektioner og dernæst nøje at følge den fastlagte postgang ad en bestemt rute. Den politimand, der viste initiativ ved at se efter mistænkelige personer og derunder afveg fra postgangen, blev straks antaget for at have været på ulovlige veje som f. eks. på værtshus. Det skulle hurtigt vænne den unge betjent af med at vise nogen form for selvstændighed. Men de foresatte og indbrudstyvene! - vidste altid, hvor de kunne finde den posthavende betjent.\nH vorledes så nu byen ud i det tidsrum, som de fleste af disse erindringsblade omfatter - årene fra 1882 til og med århundredskiftet?\nJa, det er jo nærmest kun i glimt, at man opfatter det. Betjentene giver sig jo ikke af med topografiske beskrivelser.\nDe ældste erindringer omfatter voldenes nedriveise og udstillingen i 1888, der netop blev afholdt på det sted, hvor volden havde ligget, bI. a. Filosofgangen og Luciemøllen - i daglig tale kaldet »Lusemøllen«.\nValby hørte ikke med til København. Denne bydel blev først indlemmet d. 1. januar 1901. Vesterbros ydergrænse gik ved Sønder Boulevard. Udenfor lå marker, der var tilholdssted for løsgængere og betlere, der var i stadig krig med det lokale politi, og som gik på plyndringstogter i Vesterbros sidegader, når der skulle skaffes midler til de nødvendige våde varer.\nDen store røde mur, der skiller Skydebanehaven fra Istedgade, eksisterede ikke. I Skydebanehaven ned imod Istedgade lå en musiktribune, fra hvis 1.ste etage man kunne nyde udsigten over Kalveboderne og Kalvebodstrand.\nGik man ud ad Nørrebro og passerede Gyldenløvesgade, kom man forbi jernbanen, hvor alle tog til København passerede. Godsbanegården var jo endnu ikke opført. Længere ude - ved den sidste af de to fodgængerbroer over jernbanen - løb Ladegårdsåen ud i Peblingesøen, og så havde man på venstre hånd Ladegårdens lange, gule bygning. Arealet strakte sig helt hen til Jacob Danefærdsvej. Ladegårdsåen dannede grænsen mellem København og Frederiksberg. Medens den københavnske åbred omtrent gik i flugt med vandet, lå den frederiksbergske side højt over vandet, og en række gamle piletræer ludede ud over åen og truede med' at falde ned i vandet. Den såkaldte Parcelbro dannede forbindelsen mellem H. C. 0rstedsvej og Griffenfeldtsgade. Fortsatte man ad den nuværende Rantzausgade, der dengang hed Nordvestvej, mødte man ved gadens ende et plankeværk, der dannede skellet ud til en række gartnerhaver, hvor der fortrinsvis dyrkedes rabarber, hvilket gav anledning til, at kvarteret i folkemunde blev kaldt Rabarberkvarteret.\nPolitistationen på Fælledvej omfattede hele Nørrebro helt ud til byens grænse, der dengang gik ved »Lygtekroen« ved Ladegårdsåen, omtrent ved den nuværende Hareskovbane-station. Politistationen havde en lille aflægger i form af en politivagt ved Stefansgade, men når der var tale om at bringe anholdte derhen, var det forbundet med de største vanskeligheder og ensbetydende med de vildeste slagsmål med betjentene. De københavnske betjente var ikke med urette mistænkt for at prøve på at genne de urolige hoveder over på den anden side af åen, over i Nordre Birk, hvor der meget sjældent var betjente. Til gengæld kunne man risikere, at urostifterne mødte en gendarm fra det nyoprettede gendarmerikorps, der provisorisk var stiftet efter attentatet mod konseilspræsident Estrup, for på strækningen fra Nørrebros Runddel og ud til bygrænsen patrouillerede gendarmerne. Og medens de talrige bøller i Allersgade og Gormsgade lå i stadig krig med politiet, havde de den dybeste respekt for gendarmerne. Gendarmernes instruks lød nemlig på, at når en person var erklæret for anholdt, måtte man ikke røre den anholdte. Han skulle gå 3 skridt foran, og forsøgte den anholdte at løbe, måtte gendarmen ikke løbe efter ham, men skulle råbe ham an, og hvis han så ikke standsede, skulle han skyde på ham med sin karabin. Det vidste bøllerne god besked om og derfor kunne det ske, at en enkelt gendarm kunne komme gående med 2-3 mand foran sig. Foruden karabinen var gendarmen bevæbnet med en omdrejningsrevolver med 6 skarpe skud. En dag var der kommet en bande af den indre bys alfonser ud på Nørrebro for at lave ballade. De havde udset sig Fredensgade som deres operationsfelt, og for at gøre sig ukendelige havde de sværtet sig i ansigterne. De rev de handlendes døre op og smed varerne ud på gaden, men for en gangs skyld fik politiet assistance af publikum. Alfonserne blev anholdt, og inde pו politistationen fik de skrubbet det sorte af ansigtet sו eftertrykkeligt, at de tabte lysten til oftere at komme på Nørrebro. - - - Blegdamsfælled var adskilt fra Blegdamsvej ved en meget dyb groft. Selve Fælleden var militærets øvelsesplads, men var ellers udlejet til græsning for køer og heste. Det var strengt forbudt at genere disse dyr eller at ride pו dem, men en dag måtte politiet overtræde sit eget påbud, idet man fandt en mand, der var så oversstadig fuld, at han ikke kunne gå, og som var altfor fuld til at bære. Så fandt to betjente på at fange en af hestene og lægge manden tværs over hestens ryg og på denne måde transportere ham ind tilpolitistationen.\nEn nutidens københavner ville have vanskeligt ved at orientere sig, hvis han en dag blev sat tilbage til halvfemserne. Fra Nørrebros Runddel og ud til Lyngbyvej lå Jagtvejen mellem fælleden og en række kolonihaver. Fraset nogle arbejderboliger var der ingen bebyggelse. Bagved disse kolonihaver residerede byens natrenovation. Vejen dertil hed officielt Sortevej, men mand og mand imellem bar den et mere betegnende navn. Her kom »Natmændene« i nattens løb kørende med deres såkaldte »Chocoladevogne«, hvorpå stod de åbne latrintønder, der udbredte en skrækkelig stank. En betjent, der i sin tid skulle gå til nattjeneste fra Nørrebros Runddel til Lyngbyvej, har beskrevet, at når vinden bar i en bestemt retning, var han nødsaget til at tilbagelægge strækningen i løb. Han kunne ganske simpelt ikke udholde stanken og turde af hensyn til\nde civile inspektionsbetjente ikke undlade at holde den foreskrevne postgang. Inde på pladsen tømtes latrinen ud i dybe, overdækkede kanaler for at bundfældes. Kanalerne førte ud til et hul på størrelse med Nørrebros Runddel.\nI stille vejr hændte det ofte, at gassen fra latrinen samlede sig i rørene, og så kunne der af og til ske større eller mindre eksplosioner. Latrinen blev afhændet til omegnens gartnerier som gødning. Dengang havde betjentene nattjeneste 7 timer i træk og skulle hele tiden blive ude på deres post. De var derfor tvunget til at spise deres mad i det fri. En gammel politimand, der havde sin post i dette ubehagelige kvarter, holdt mest af at spise sin frokost siddende, men da der derude ikke var videre godt med siddepladser, havde han fundet ud af, at man sad fortræffeligt på en omvendt latrintønde. Nu fandt renovationsselskabet en dag på, at bunden i tønderne burde gøres tættere, og så blev bunden dækket med et lag asfalt eller tjære. Desværre var betjenten ikke blevet underrettet om denne foranstaltning, og da han efter en times hvil ville rejse sig, hang han fast og kunne ikke komme løs, fordi asfalten eller tjæren var smeltet. Det blev til en hel Knold og Tot-historie, for manden måtte skæres løs fra sin tønde og vandre resten af natten med bar hale. Hvorledes han senere har forklaret historien overfor sine foresatte, er en anden sag - - -\nVi fortsætter vandringen fra Nørrebro ud mod Østerbro. En betjent, der blev ansat i 1884, fortæller, at på det tidspunkt var Østerbros politistation endnu ikke oprettet, og hele Østerbro lignede dengang en landsby med smalle gader eller rettere jordveje og bestod navnlig af gartnerier og marker. Ude ved Kastelsvej lå ingeniørernes øvelsesplads, og ved den nuværende Viborggade og Strandpromenaden lå et udflugtssted, der kaldtes »De fattiges Tivoli«. Her kunne man om natten møde grævlinge, der travede rundt ligesom smågrise. Det kunne man også risikere i alle byens anlæg. I halvfemserne var Strandvejen en smal landevej med grøfter til begge sider, hvor der om sommeren var stærk trafik ved »Slukefter«, det nuværende Tuborg. En dag i 1894 havde en dame anbragt sig på »Slukefters« terrasse med en stor cigar i munden. Det vakte en sådan furore, at strandvejsposten måtte blive på stedet og sprede opløbet, indtil hun var færdig med at ryge sin cigar.\nI 1895 vakte en dame i knæbenklæder på cykel også vild opsigt. Både på Strandvejen og på Lyngbyvej var der ved bygrænsen anbragt bomme, hvor de kørende måtte betale bompenge. Taksten var forskellig, eftersom det var et en-spændigt eller to-spændigt køretøj. For ryttere var der en særlig takst. Cykler var ikke opført på prislisten endnu. Disse penge blev brugt til vejens vedligeholdelse. I 1902 blev Brønshøj, Utterslev, Emdrup, Husum og Vanløse indlemmet i København, hvis areal herved blev forøget med en trediedel. Den 15. febr. 1902 blev der oprettet en ny politistation i den daværende Lyngbygade, der senere kom til at hedde Hillerødgade. Denne nye station skulle have personale, og dette blev en kærkommen anledning for de forskellige politikredse til at skille sig af med de dårligste af deres folk. Vanløse bestod dengang mest af gartnerier. Brønshøj, Husum og Emdrup af store bøndergårde, og kvarteret mellem Haraldsgade og Tagensvej, hvor nu de store fabrikskvarterer og Bispebjerg hospital ligger, var dengang den berygtede Lersø. Lersøen var et ubebygget areal, tæt bevokset med pilekrat, hvor byens kurvemagere gratis kunne hente materiale, og hvor fuglefængere desværre havde alt for let spil ved at opsætte lokkefugle i bur og besmøre de nærmeste grene med lim, således at man undertiden kunne støde på lig af fugle, der var omkommet af sult og tørst.\nPilekrattet var i mandshøjde, og det dannede derfor et herligt gemmested for folk, der helst ville være skjult. Her boede derfor byens løse eksistenser. Her kunne de leve deres liv, som de lystede. Lersøen var gennemkrydset af smalle stier, hvor kun de faste beboere kom, eller engang imellem politiet på razzia, som regel med godt resultat. Der var næsten altid en eller anden blandt de indbragte, der havde et uopgjort mellemværende med samfundet. De uskyldige tog en sådan razzia nærmest som en behagel ig oplevelse, for det endte altid med kaffe og surbrød inde på politistationen, hvorefter de fik lov til at gå tilbage til deres bopæl i Lersøen.\nDen politimand, der forstod at tale roligt og fornuftigt med disse mennesker, og som i almindelighed lod dem i fred, var de skikkelige overfor, og et venligt nik eller en spøg kunne lokke smilet frem på deres ansigter. De var nærmest som store børn, og der skulle meget lidt til at bringe dem i affekt.\nDe betragtede Lersøen som deres hjem; selvom det var primitivt, så var det dog godt nok for dem. De bandt pilekvistene sammen foroven og lagde voksdugspapir over, så der blev tætnet mod regn. På den nærliggende losseplads var der nok af kasseroller, skårede kaffekopper, tallerkener og pander, som man blot behøvede at hente. Gamle madrasser var der også nok af. Måske var der »dyr« i dem, men den slags ting så man stort på. Med disse hjælpemidler skabte man sig en møbleret sommervilla, hvor man kunne hygge sig. Det var strengt forbudt at have åben ild derude, men mange havde alligevel i en gammel kasse gemt et sprit- eller petroleumsapparat, så man kunne stege sig et måltid eller koge kaffe. At det var forbuden frugt, fik det kun til at smage så meget bedre. Engang imellem gik det galt, når man lavede varm mad derude. Der kunne udbryde ild, og det kunne være både ubehageligt og farligt. En ækel og ildelugtende os bredte sig over det store område, og samtidig blev der fra lossepladsen invasion af store, fede rotter, der masede sig ind mellem hytterne, og så kom det til kamp mellem menneskene og rotterne om retten til hulen.\nUndertiden kom det også til kamp mellem beboerne indbyrdes, og så kunne det gå både hårdt og blodigt til. Det skete navnlig, når en ville erobre en andens kæreste. Der skulle dog være måde med fællesskabet! Den kvinde, der hyppigst gav anledning til slagsmål, var den såkaldte »Fælleddronning«, Maja Robinson, der i sine unge dage havde været ualmindelig smuk, og som havde været gift med en læge i en anden verdensdel. Det forlød, at hun stadig modtog understøttelse fra ham, og når den kom, var der liv og halløj i Lersøen. Når hun var ædru - hvad ikke hændte hyppigt - talte hun et kultiveret sprog og fremviste gerne et fotografi af sig selv fra sine unge dage som dokumentation af, hvorledes hun havde set ud. I årenes løb blev der gjort mange forsøg på at redde hende ud af sumpen. Hun blev ekviperet fra top til tå og man skaffede hende arbejde, men det varede kun kort, så faldt hun tilbage til Lersøens frie liv, hilst med jubel af kammeraterne, der snart fik det pæne nye tøj omsat i brændevin. Og så blev der slagsmål om, hvem der skulle være hendes kæreste.\nLadegårdsåen var meget yndet som badested både af børn og Lersøens stamgæster. Renligheden derude var - forholdene taget i betragtning - forbavsende god. En sommermorgen kunne man se hele flokken tage bad i den nærliggende Ladegårdså, mens det nyvaskede tøj hang til tørring i pilene. Undseelse var der ikke meget af; der var fællesbad uden nogen form for snerperi. »Fælleddronningen« led i alt fald ikke af undseelse. Når hun på grund af beruselse havnede i detentionslokalet på politistationen, hændte det, at hun tog hver eneste trevl af sig, for at politiet skulle få ekstra besvær med hende, når hun skulle køres op i arresten. Var der noget, som Lersøens beboere afskyede, så var det arbejde og regelmæssigt erhverv. De småskillinger, som var nødvendige for at sikre sig det nødvendige kvantum af mad og brændevin, fik man let og bekvemt ved at betle, eventuelt ved at skræmme en enlig fodgænger til at købe sig fri for overfald - - -.\nBygningsjobberiet havde, efter at der var givet los for opførelsen af beboelseshuse udenfor det gamle voldterræn, medført, at man på Vesterbro og Nørrebro havde opført de store kaserner med baghuse, som man i nutiden har sit besvær med at få afskaffet. I Ryesgade var der tætbebyggede ejendomme med de lange og meget brandfarlige gange. En politimand skildrer ganske karakteristisk, hvorledes husværten på lønningsdagen stillede nede i gadedøren for at incassere de forskellige beboeres husleje.\nMan er tilbøjelig til at tro om den svundne tids København, at det var en stille by uden støjende trafik. Ja, trafik i nutidens betydning fandtes ganske vist ikke, men den, der var, larmede til gengæld så meget mere. Der var ikke noget, der hed asfalt eller træbrolægning. Al kørsel skete med raslende vognhjul med jernringe på en brolægning, der ikke altid var lagt lige omhyggeligt. Når dertil kom hestehovenes klapren, er det forståeligt, at vognlarmen kunne blive så generende for folk, der ønskede ro, at de mere velhavende syge kunne få magistratens tilladelse til at belægge kørebanen med garvebark for at dæmpe vognenes spektakel. Desuden havde man gadehandlernes råben med varer og skraldemændenes brug af skralde til tilkendegivelse af, at husmødrene skulle sætte skraldebøtterne uden for døren, og så arbejderbefolkningens brug af træsko--- nej, stilfærdigt har der så sandelig ikke været i det gamle København.\nFra H.C. Andersens eventyr kender man begrebet rendesten og rendestensbræt. Disse dybe rendestene kender man ikke mere. De sidste fandtes på Nyboder. Medens man nu uden bekymring træder ud i den såkaldte rendesten, var dette ugørligt med de gammeldags dybe rendestene. Begrebet fortovsret, der i nutiden ikke har nogen væsentlig betydning, var dengang noget meget betydningsfuldt. Der fandtes langs den dybe rendesten kun en smal flise, beregnet til en person, og uden for denne flise var der nogle toppede brosten, der var højst ubehagelige at træde på. Det eneste ordentlige sted for fodgængerne at gå var derfor på flisen. En modgående havde kun valget mellem at hoppe over den dybe rendesten eller bruge de toppede brosten. Det var derfor af betydning, at politivedtægten bestemte, at fortovsret havde den, der havde rendestenen på sin højre hånd, og det var en ret, man holdt bestemt på. Denne regel havde ikke det mindste at gøre med, at det derved var lettere at sikre sig mod den modgående trafik, for trafik fandtes jo ikke i vor tids betydning. På fotografier eller tegninger fra ældre tid ser man, hvorledes køretøjer kører i højre eller venstre om hinanden, som de bedst kan. Trafik var således ikke noget, politiet beskæftigede sig med i gamle dage – undtagen på et enkelt punkt: betjentene havde ordre til at jage arbejdsvognene væk fra sporvejssporene. På grund af den dårlige belægning foretrak kuskene at køre i sporene, men derved trykkedes de brosten ned, der fastholdt skinnerne, og sporvejsselskaberne, der skulle afholde udgifterne ved brostenenes opretning, klagede til stadighed over kuskene. Det er med forsæt, at der bruges udtrykket ”selskaberne”, for sporvejene var på det tidspunkt ikke forenede til eet selskab, endsige kommunale ---.\nPå det gamle voldterræn mellem den indre by og Vesterbro lå det såkaldte Loppetorv, der blev nedlagt i 1887, fordi magistraten af hensyn til den kommunale Store Nordiske Industriudstilling i 1888 ikke fandt det tilstrækkelig pynteligt. Torvet burde egentlig have heddet Loppetorvet, fordi den del madammer sad dér og forhandlede lapper af alle mulige forskellige stoffer. Ved torvets nedlæggelse blev alle disse madammer gjort brødløse, men den vanskelighed kom man over ved at give dem borgerskab som marskandisere.\nDen indre by var præget af landboernes holdepladser for deres vogne: Kultorvet hvor kulsvierne fra Nordsjælland holdt, Hauser plads, hvor landboer med andre varer holdt til, og endelig Gammeltorv og senere Nytorv, hvor der forhandles sæd, smør, æg og flæsk. De arbejdere, der var beskæftigede med at bære svinekroppe fra vognen hen til vægten, kaldtes i daglig tale for ”ligbærerne”. Handelen med hø og halm fandt sted på det daværende Halmtorv, den nuværende Rådhusplads. Kvarteret omkring torvene var i øvrigt præget af forskellige gæstgivergårde: ”Trekroner” i Tornebuskegade, ”Solen” i Pustervig, ”Gammel avlsgård” i Suhmsgade 5, ”Sorte Hest” på Hauserplads 26 og ”Nordsthjernen” på Hauserplads 32.\nKlokken 3 skulle de forskellige pladser være ryddeliggjort for vogne, for så skulle pladserne gøres rene. Det besørgedes af ladegårdslemmer under ledelse af en opsynsmand.\nDengang som nu kom det offentlige let over gadernes renholdelse ved sat pålægge grundejerne denne byrde, men pladsernes rengøring påhvilede det offentlige og besørgedes som anført af ladegårdslemmer, der i sin tid var klædt i aflagte soldateruniformer, hvad der gav anledning til, at de fik navnet ”Den 41. Bataljon” (hæren bestod nemlig den gang af 40 batallioner) og den medfølgende opsynsmand bar selvfølgelig navnet ”generalen”. Han førte sin bataljon i samlet formation med riskostene på skuldrene rundt til de forskellige steder, der skulle rengøres. Batallionen bestod ikke altid af de bedste børn. I alt fald fortæller en betjent, der havde post i Nørresøgade, at han, når ladegårdslemmerne kunne ventes, skulle opholde sig på hjørnet af Gyldenløvesgade for at beskytte de fredelige borgere mod at blive forulempet af ladegårdslemmerne.\n”Lemmerne” var underkastet et bestemt reglement, der mindede meget om det regulativ, der gjaldt for fangerne i Vridsløselille Straffeanstalt, skønt lemmernes eneste forbrydelse bestod i, at de havde modtaget fattighjælp. De måtte stå op klokken 5 om sommeren og klokken 6 om vinteren, hvorefter der serveredes varmt øl. En time efter begyndte arbejdet og arbejdsdagen sluttede først klokken 6 aften. Klokken 8 ½ aften var der tvungen sengetid.\nLemmernes arbejde var selvfølgelig ikke kun at være gadefejere. På den gamle Ladegård blev der drevet en større industriel virksomhed skrædderi, væveri, børstenbinderi osv. Ligesom på straffeanstalterne var lemmerne inddelt i forskellige arbejdsklasser med en dagløn på henholdsvis 4, 8 eller 12 øre. Oprykning til en højere klasse fandt sted efter vedkommendes flid, opførsel og arbejdsdygtighed. Hver mandag udbetales der af ugens arbejdsfortjeneste højst 12, 24 eller 30 øre, og resten blev henlagt til udbetaling ved dimission. Foruden fattiglemmerne husede Ladegården også tvangsfanger, og der var vist ikke større forskel på behandlingen af dem.\nFørst i 1908 efter opførelsen af Sundholm blev den gamle Ladegård med kombinationen af fattiggård og tvangsarbejdsanstalt nedlagt, og beboerne blev flyttet ud på Sundholm.\nByens rengørelse var ikke meget effektiv. En politimand skildrer, hvorledes fodgængerne blev oversprøjtet med snavset vand, når de gik over den træbro, der – før anlægget af Dronning Louises Bro – førte over Peblingesøen mellem Nørrebrogade og Gothersgade. I broens træbrobelægning var nedlagt sporvejsspor, fastholdt med kramper, og hvis der manglede et par kramper, trykkede sporvognen skinnerne ned i pløret, så pladderet stod ind over fortovet helt op til de gule murstensrækværker, der kantede broen. Da den nye Dronning Louises Bro blev åbnet på dronningens fødselsdag den 7. September 1887, blev man fri for denne ulempe.\nHved der i ældre tid i høj grad bidrog til at gøre gaderne snavsede, var de mange hestepærer, der i dagens løb tværedes ud over kørebanen og derfra slæbtes ind over fortovet. Man skulle jo tro at dette ville have givet damerne anledning til at anlægge fodfri kjoler. Men nej! Moden krævede de lange kjoler.\nTo gange om året flød hele byen med affald. Det var på de halvårlige flyttedage, den 3. Tirsdag i april og oktober. Da var det tilladt at skille sig af med alt flytteaffald såsom afrevet tapetpapir, gamle madrasser osv., og det skete nemmest ved blot at smide det ud på gaden.\nDet kunne være besværligt nok at blive af med affaldet, hvis man ikke kunne få skraldemændene til at tage det, for lossepladserne lå jo altid langt væk fra den centrale del af byen.\nLogihusene var jo ikke netop de renligste steder, men en dag var forholdet dog blevet så slemt i et af logihusene, at man bestemte sig for udskiftning af sengehalmen. Ejeren fik et par af stamgæsterne til at køre det væk på en trækvogn, men da de to fyre nåede ud på Østbanegade, syntes de, at nu kunne det være tilstrækkeligt, og da de netop passerede en tom byggegrund, hældte de hele læsset derned med det resultat, at alt væggetøjet spadserede fra sengehalmen op i en nærliggende elegant ejendom.---\nDe fattige, der bev forsørget af det offentlige, uden at det skulle betragtes som fattighjælp, blev ikke ladegårdslemmer, men husedes på Almindeligt Hospital, forløberen for ”DE Gamles By”.\nLemmerne fra ”Almindeligheden”, som det sædvanligvis kaldtes, havde udgangstilladelse hver torsdag, og denne dag blev benyttet til organiserede plyndringstogter til byens forskellige større forretninger, der var forberedt derpå ved at have et passende antal femører ”Ladegårdsspecier” liggende parat til de gamle, der herigennem fik en højst tiltrængt bidrag til at købe skrå og andre småfornødenheder for.\nAf ovenstående vil det formentlig fremmgå, at idyllen og renligheden ikke var så fremherskende, som man får indtryk af, når der tales om ”De Gode Gamle Dage”\nAfskrift fra bogen: Einer Mellerup, Det Gamle København på Vrangen”.\n(Einer Mellerup var gennem 25 år chef for Københavns ordenspoliti).


Frankrig | Europæiske ERV\nFrankrig er stadig et stabilt og generelt sikkert land. De væsentligste risici, som udenlandske statsborgere og udstationerede medarbejdere sandsynligvis støder på, er mikrorisikofaktorer såsom små- og gadekriminalitet og problemer forbundet med protestaktivitet. Protester forekommer hyppigt og tiltrækker et betydeligt fremmøde, især når de er forbundet med økonomisk og / eller politisk reform. Risikoen forbundet med terrorisme betragtes som høj i Frankrig sammenlignet med de fleste europæiske lande.\nRejsende tilrådes at konsultere en rejsesundhedsspecialist eller en fast læge for at få de nyeste oplysninger om, hvilke vacciner der anbefales cirka 4-8 uger før afrejse til Frankrig. Sørg for, at du er ajour med rutinevacciner inden din rejse. Følgende vaccinationer anbefales: mæslinger-fåresyge-røde hunde (MMR), stivkrampe-difteri-kighinde, polio og influenza.\nDengue-sager er blevet bekræftet i Provence-Alpes-Côte d'Azur-regionen i det sydlige Frankrig.\nRisikoen for tick-båret encephalitis er til stede i regionerne Alsace og Lorraine.\nLokal transmission af schistosomiasis blev rapporteret fra Korsika. Undgå at svømme i ferskvand, såsom søer, floder, damme og vådområder, og spis rå mad, som ikke er vasket med renset vand.\nDrikkevand er sikkert at drikke i Frankrig.\nI løbet af februar og marts 2020 har et udbrud af coronavirus (Covid-19) spredt sig fra Kina til mange lande, herunder Frankrig. Ekstensive restriktioner for sociale, kommercielle og andre aktiviteter er blevet implementeret sammen med rejsebegrænsninger. Fortsat forstyrrelse er sandsynligvis i de næste par måneder, da udviklingen af udbruddet er usikker.\nDet franske sundhedsvæsen er fremragende i sammenligning med andre udviklede lande. Nødkontaktnummeret til lægehjælp og ambulancehjælp i Frankrig er '15'. Medicinsk pleje er dækket over hele landet. Rejsende kan købe lægemidler fra apoteker.\nGenerelt rejsende, der er hjemmehørende i Den Europæiske Union, der har et europæisk sygesikringskort (EHIC), behøver kun at betale 30% medregning af sundhedsudgifter. Gratis nødhjælp er også tilgængelig. Det er derfor tilrådeligt for dem, der kommer fra lande uden for EU at erhverve en fuld rejseforsikring, der dækker lægeomkostninger, ellers vil fuld pris blive opkrævet.\nGenerelt kræver de fleste udenlandske besøgende, men ikke EU-borgere, et pas med tre måneders gyldighed ud over opholdets længde for indrejse i Frankrig. Rejsende fra Schengen-aftalen lande behøver ikke at præsentere et pas. Imidlertid vil de, der kommer fra lande uden for Schengen, have brug for deres pas.\nUdenlandske besøgende kræver generelt et visum for indrejse i Frankrig. Visse nationaliteter kræver ikke visum i op til tre måneder.\nDesuden kræver personer, der holder et Schengen-aftalelands opholdssted eller rejsedokument, ikke et visum. Hvis opholdet vil være mere end 90 dage, har de fleste mennesker brug for et visum undtagen dem fra EU-landene og Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Schweiz, Monaco og Andorra).\nRejsende kan finde oplysninger om, hvilke nationaliteter der kræver et Schengen-visum til indrejse i Frankrig på Europa-Kommissionens websted om visumpolitik .\nHovedstad: Paris (pop 2278210)


Nalone Pro-P Fjernstyret Prostata Massager - tjek prisen her\nHjem / Butik / Universe / Nalone Pro-P Fjernstyret Prostata Massager\nVarenummer (SKU): 15431 Kategorier: Anal Sexlegetøj, Anal Øvede, Favoritter, Fjernbetjent Sexlegetøj, Julegaver til Ham, Mænd, Mærker, Nalone, Prostata Sexlegetøj, Prostata Stimulator, Trådløst Sexlegetøj, Universe, Vinterudsalg, Vinterudsalg mænd, Vinterudsalg til par\nNalone Pro-P stimulerer prostata og mellemkødet med skønne vibrationer. Kan styres med fjernbetjening. Ideel til parlege. … læs mere her\nNavn: Nalone Pro-P Fjernstyret Prostata Massager\nVare ID: 15431\nNalone Pro-P Fjernstyret Prostata Massager fra Nalone\nDildoer, penisringe, buttplugs, håndjern osv. er bruges af flere og flere i vores breddegarder. Skal der lidt kolorit på tilværelsen og eksperimenteres, der finder mange trygheden i deres eget soveværelse fantastisk. Uanset hvilket sexlegetøj man vælger, er det godt bud varer fra Nalone og et godt bud derfra er Nalone Pro-P Fjernstyret Prostata Massager. Der er ingen grund til at være nervøs eller bange for at lave sin køb i shoppen, varerne kommer pakket neutralt ind, og postbudet kan ikke se, hvad der er i pakken.\nNalone Pro-P Fjernstyret Prostata Massager puster liv i sexlivet\nNalone Pro-P Fjernstyret Prostata Massager kan du finde sammen med resten af de populære fra varer i varegruppen Mænd,Mærker,Anal Sexlegetøj,Prostata Stimulator,Prostata Sexlegetøj,Universe,Fjernbetjent Sexlegetøj,Favoritter,Julegaver til Ham,Trådløst Sexlegetøj,Nalone,Anal Øvede,Vinterudsalg,Vinterudsalg mænd,Vinterudsalg til par. Når du bestiller her får du hele 365 dages returret der giver dig en god sikkerhed, hvis du alligevel ikke skal bruge din vare. Her i Danmark er der mange, der køber deres Nalone Pro-P Fjernstyret Prostata Massager online hos webshoppen Sinful.dk, som ikke bare er en døgnflue, men har bevist sit eksistensgrundlag gennem lang tid. Det store vareudvalg giver en stor pulje af varer, og her er der helt sikkert noget for dig, og der kan klikkes køb på det produkt på denne side. Når der handles i webshop er varerne billigere- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nNalone Pro-P Fjernstyret Prostata Massager og online fordele\nNår du svinger kortet i de danske webshops, er du sikret lidt bedre rettigheder, fordi webshops er underlagt en lovgivning, de skal følge. Du skal kunne returnere dine varer i 14 dage. når produkterne er købt online, en del shops efterhånden giver endnu mere og det kommer dig tilgode som forbruger. En stor fordel for dig som forbruger er, at webshops har deres priser online, og det bevirker, at du med få klik kan finde det bedste tilbud, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser super hurtigt, det er bare lige at finde de shop, der sælger din vare. Tænk også på, at ved at handle online, så slipper du helt for, at bæreposen med varerne går i stykker på vej hjem. Online shoppen får Posten til at levere dine varer til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, så vælg det, der passer bedst til dig. De tider med at stå i kø er længe forbi – i dag handler vi online og køen er der slet ikke, når du handler online, så er det aldrig mere ubehaget ved at stå alt for tæt i en kø til kassen.\nMange leder efter den billigste Nalone Pro-P Fjernstyret Prostata Massager på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud på produktet her: Gå til shop\nVær den første til at anmelde “Nalone Pro-P Fjernstyret Prostata Massager” Annuller svar


Middelklassens studenter | Information\nVi var en flok udannede, lavstammede pølser fra en pølsefabrik\nPå min vej over Trianglen må jeg endnu en gang holde tilbage for en hestevogn læsset til randen med funklende, nypudsede studenter, som drikker tonsvis af bajere og synger slagsange af stærkt svingende kvalitet. Det er et både opløftende og vemodigt syn, for nu er det ni år siden, jeg selv sad i en hestevogn. Ni år er trods alt en helt pæn slat, og nostalgien vælter mig næsten af cyklen.\nMin dimission blev holdt i byens idrætshal. Der var friske, grønne bøgegrene og masser af røde roser og hvide studenterhuer, for slet ikke at snakke om alle de kloge, advarende og formanende taler fra lærerkollegiet og de mere patetisk-idiotiske fra eleverne. Der sad vi så, alle os middelklassestudenter med vores middelklassefamilier og følte os stadigvæk lige så inkompetente og hjælpeløse og middelklasseagtige, som da vi i sin tid startede i gymnasiet.\nKvalme og dårlig ånde\nVores rektor, som hed Alice, og var en uhyre vellidt og sympatisk og på alle måde god rektor, uddelte diplomer og beviser, og talte til os som voksne mennesker om frihed og ansvar og pligter, og om den store, vide verden. Det lød alt sammen fint og godt. Alligevel husker jeg kun brudstykker af den formiddag, for jeg var kommet hjem fra den sidste studenterturnéfest tre timer tidligere, og sad med brækfornemmelser og hamrende tømmermænd og bad til, at det snart var slut. Og da jeg endelig fik stukket mit eksamensbevis i hånden, opfattede jeg håndtrykket og det sikkert både oprigtige og velmente "Tillykke!" gennem en sløret dis af kvalme og dårlig ånde. Jeg havde det enestående ringe.\nTre års slidsomt arbejde for at få chancen for måske at kvalificere sig til Superligaen: Universitetet eller en anden højere læreranstalt. Tre år med en lind strøm af latinske verber og danske stile og samfundsrapporter.\nTre år, som ligger milevidt fra det 'åbne' og 'tværfaglige' og 'almentdannende', for det var der hverken tid eller plads til. Til gengæld oplevede vi en masse utilfredse undervisere, en himmelråbende uretfærdig karaktergivning, som var totalt arbitrær, og primært byggede på smag og rent personlige præferencer, samt et elitært udskilningsløb, der diskret skulle forberede os på konkurrencesamfundets benhårde virkelighed. Der havde ikke været meget at klappe af. Alligevel havde vi været hele møllen igennem. Vi havde knoklet, givet op eller været totalt ligeglade og havde blot gennemført af ren pligt.\nDenne sidste dag manglede vi en helt speciel ingrediens: Sangen Gaudeamus igitur, som er latin og betyder "Lad os da glæde os".\nVi havde de foregående dage okset byen rundt i hestevogne. Vi havde drukket punch i hinandens hjem. Vi havde danset kædedans rundt om springvandet på torvet.\nOg hele tiden havde vi skrålet og skreget og hujet alle mulige umulige sange som Vi har det, åh-åh, så deeejligt, åh-åh-åh-åh, skarpt forfulgt af Og det var Danmark og Sejle op ad åen.\nMen på intet tidspunkt havde vi sunget den gamle, klassiske studentersang Gaudeamus igitur, som er blevet sunget i generationer før os. Hvorfor? Fordi vi ikke kunne den. Fordi vi aldrig havde lært den. Fordi vi var en flok udannede, lavstammede pølser fra en pølsefabrik, en kulturpøbel, som aldrig havde lært sig blot et mindstemål af tradition og historie. Det eneste vi kunne blære os med på latin, var udtryk som nunc est bibendum (nu skal der drikkes), og andre syge slogans.\nMen på den anden side var den manglende gaudeamus et udmærket varsel om, hvad der ventede os i de kommende år. Os - mellemlagene - som ikke vidste hvad vi ville, og derfor tog på gymnasiet, for noget skulle man jo lave. Os - de ensrettede produkter, som Systemet spyer ud hvert eneste år.\nOs - middelklassen, som er skyld i devalueringen af de højere uddannelser, fordi vi med vores manglende viden og manglende dannelse har fået niveauet til at synke, og gjort det nemmere at blive kandidat og erhverve sig en fin titel, der lyder af noget.\nForfatteren Jan Sonnergaard har for så vidt allerede fortalt historien i en mesterlig novelle fra bogen Radiator, og det kan sandt for dyden være svært at koge mere suppe på det ben, men alligevel, lad det være sagt en gang for alle:\nDer findes ikke noget non scholae sed vitae, der findes ingen skønne universitære idealer, endsige noget reelt mellemmenneskeligt overskud på de enkelte fakulteter.\nTil gengæld kan du blive præsenteret for et bredt udsnit af almindelig gemenhed, professoral indifference, knive i rygge og magtliderlig leflen for diverse guruer og selvbestaltede sandheds-apostle.\nRetten kan krydres med en overflod af urealistisk sammenpressede pensumlister, nedslidte undervisningslokaler og studieplaner, hvis primære mål er at øge og effektivisere og producere endnu flere akademikere, som aldrig har lært at slå et søm i, men som uden problemer kan causere ud fra et overfladisk vidensrepertoire, der ikke stikker dybere end Indledning og Konklusion. Universitetet producerer mennesker, som fabrikken plasticflugelbindere og svineavleren kødfyldte kroppe.\nFor studietrinvækstpengene skal sikre fortsat udvikling og meroptag af studenter, så midlerne kan flyde i endnu federe strømme til de slunkne institutkasser. Så når de forgyldte studiepladser om føje tid skal uddeles, og kvote to- ansøgeren med de svedige armhuler og det bankende hjerte endnu en gang må erkende, at højskoleopholdet og udlandsrejsen og erhvervsarbejdet og de supplerende HF-kurser og aftenskolen bare ikke var nok til de nulkommafire, han manglede, da kan man med den gode Sonnergaard konstatere: At det muligvis var enormt synd for de stakkels mennesker, der ikke kom ind på Uni, men at det var mindst lige så synd for de mennesker, der rent faktisk kom ind.\nKære studenter: Gaudeamus igitur og velkommen til livet udenfor murene.