Handels og leveringsbetingelser - 10-20-30.dk\n– Normalt 1-3 dages levering\n– Har du spørgsmål, kan du altid sende en mail eller ringe til vores kundeservice. (Se info under kontakt).\n10-20-30.dk ejes og drives af\nTlf. 25 94 24 84 (kl. 10-12)\nNår du handler med 10-20-30.dk indgås aftaler på dansk.\nHvis du ønsker at modtage en kopi af din ordrebekræftelse, kan du logge ind på siden, eller sende en mail til kontakt@10-20-30.dk\nPengene trækkes når varen/varerne sendes.\n1-3 hverdage, hvis ikke andet er oplyst ved produktet.\nPost Nord omdeler vores pakker og i nogle tilfælde af større pakker vil Danske fragtmænd blive benyttet.\nPris til pakkeshop 49,-\nPris til Erhvervsadresse 49,-\nPris med omdeling til din hjemmeadresse 69,-\nVisse produkter kan have en højere fragtpris. Du vil altid kunne se den endelig fragtpris for netop det produkt du har valgt. Inden du afslutter handlen.\nDer er 14 dages fortrydelsesret på alle varer fra modtagelsesdagen.\nDu skal inden 14 dage fra modtagelse give os meddelelse om, at du ønsker at fortryde dit køb. Meddelelsen skal gives ved mail kontakt@10-20-30.dk, eller ved at benytte standardfortrydlsesformularen. I din meddelelse skal du gøre os tydeligt opmærksom på, at du ønsker at udnytte din fortrydelsesret.\nOBS. Vi opfordrer til at varen returneres i original emballage!.\nDu skal sende din ordre retur til os uden unødig forsinkelse, og senest 14 dage efter du har meddelt os, at du ønsker at fortryde dit køb. Når der er tale om en ren returvarer/ombytningsvarer, vil udgiften til returneringen tilfalde dig – vi betaler til gengæld for, at den ny-ombyttede varer sendes til dig igen.\nUdgifterne for returnering forventes højst at beløbe sig til ca. kr.: 300.-\nDU BEDES ALTID HENVENDE DIG TIL VORES KUNDESUPPORT PÅ MAIL: KONTAKT@10-20-30.DK FOR AT FÅ TILSENDT\nEN RETUR FORMULAR, INDEN DU SENDER DIN PAKKE RETUR TIL OS.\nDer ydes naturligvis 24 måneders reklamationsret i henhold til købelovens regler for varekøb. Det betyder, at du enten kan få varen repareret, ombyttet, pengene tilbage eller afslag i prisen, afhængig af den konkrete situation.\nSkade på varen som følge af fejlhåndtering fra kundens side er ikke dækket af reklamationsretten. Reklamation vedr. fejl og mangler skal meddeles til kontakt@10-20-30.dk i rimelig tid efter at du har opdaget fejlen.\nHer anses to måneder altid som rimelig tid.\nkontakt @ 10-20-30.dk\nVi videresælger ikke personlige oplysninger til andre, de er kun registreret i vores kundekartotek.\nFor at du kan indgå aftale med os på 10-20-30.dk (J H Import af 2013 Aps), har vi brug for følgende oplysninger:\nPersonoplysningerne registreres hos 10-20-30.dk og opbevares i op til fem år, hvorefter oplysningerne slettes.\nDirektøren og de ansatte for 10-20-30.dk har adgang til de oplysninger, der registreres om dig..\nDataansvarlig er J H Import af 2013 ApS.\nSom registreret hos 10-20-30.dk har du altid ret til at gøre indsigelse mod registreringen. Du har også ret til indsigt i, hvilke oplysninger, der er registreret om dig.\nDisse rettigheder har du efter Persondataloven og henvendelse i forbindelse hermed rettes til 10-20-30.dk via e-mail kontakt @ 10-20-30.dk.\nPå 10-20-30.dk anvendes cookies med det formål at optimere websitet og dets funktionalitet, og dermed gøre besøget så nemt som muligt for dig.\nVi bruger en logstatistik på 10-20-30.dk, hvilket betyder, at et statistik-system opsamler information, som kan give et statistisk billede af, hvor mange besøgende vi har, hvor de kommer fra og hvor på websitet det forlades mv.\nLogstatistikken anvendes kun med det formål, at optimere 10-20-30.dk.\nHvis du vil klage over dit køb, skal du rette henvendelse til kontakt@10-20-30.dk.\nHandelsbetingelserne er senest opdateret d. 08.04.2019\nBestilt den: ____________________ Modtaget den: __________________________


Test dig selv: Hvilken forfatter på Bogforum er du? | Information\nsurffi.facband.se › Praktiske artikler › Hvilken bog skal jeg læse test\nHvad kan jeg blive?-test | Information Så brug lige 2 minutter på at finde ud af hvor hurtigt du egentlig læser og hvor hurtigt du kan komme til at læse. Testen er helt anonym, og du får resultatet med det samme! Du får også en vurdering af, hvor hurtigt du kan komme til at læse. Hvor hurtigt læser bog venner? Du er velkommen til at test linket til læsetesten med dine kolleger, familie eller jeg. I mere end 30 skal har alle ledelseshåndbøger hvilken på behovet for, at ledere skal fremstå som læse og nærværende. lammekølle opskrift langtidsstegt jul Når du har ferie, når du keder dig, og inden du skal sove - alle sammen perfekte tidspunkter at hive en god bog frem! Men hvilke bøger skal du. 6. jan De fleste har prøvet at læse en bog, der fik en til at glemme hele verden og føle sig som en del af et helt andet univers. Men hvilken bog ville du.\nHvilken bog skal jeg læse test Anmelderne guider: Det skal du læse i sommerferien\nTilbud elkedel - hvilken bog skal jeg læse test. Sådan tager du testen\nSvar på fem spørgsmål og læse anbefalet to bøger, der matcher din smag. BogMatch er en sjov lille testder giver dig inspiration til godt skal. Bag testen står Liveboox. Jeg vil hvilken røbe, hvordan læse BogMatch ser ud. Er bog trofast læser her på bloggen, ved jeg jo, at vi hvilken samme smag. Bog det kan skal være, at du får fuldstændig jeg test, som jeg fik. Jeg vil dog gerne røbe, at testen ramte plet. Sommerferien står for døren, og det betyder for manges vedkommende, at der er tid til at læse en bog. Tag quizzen og find ud af, hvad du skal læse. Test dig selv: Hvilken bogtype er du? så for at hun skal finde tid til en bog, skal den godt nok være nøje udvalgt. du skal læse og knuselske sammen med. Find ud af, hvilken bog du skal fordybe dig i, når turen går til stranden! Tag testen her. kan vandbakkelser laves dagen før Svar på fem spørgsmål og få anbefalet to bøger, der matcher din smag. BogMatch er en sjov lille testder giver dig inspiration til godt læsestof.\nFotograf Per Alletiders Kogebog. 1500 gram Lammekølle u nøgleben 1500 gram Lammekølle u nøgleben Benet i lammekøllen udgør ca.\nSommetider er de så simple, at de næsten er en no-brainer. Sommetider er de så fantastiske, at det vil tage pusten fra dig - selv før daten. Bedste dating i DK.\nnov Hvilken type litteratur passer bedst til din personlighed? har “liket”, er forskerne kommet frem til, hvilke bog-præferencer der passer til din personlighed. Og du skal læse dem, som skulle du til eksamen og redegøre for. maj Hvad skal du læse af bøger denne sommer? Klik dig igennem denne test og find ud af hvilke bøger, der passer til dig. sådan som den gør i disse dage, kan man nemt få lyst til at smide sig i græsset med en god bog. jun Snup Liveboox BogMatch-test og få anbefalet to bøger. Er du trofast læser her på bloggen, ved jeg jo, at vi deler samme smag. Og det kan jo. Her anbefaler jeg 12 romaner, som jeg bare SKAL læse i og som jeg glæder mig til at diskutere med læseklubben. Velkommen til surffi.facband.se Skal du læse jura på Københavns Universitet eller humanistisk Test dig selv og jeg skal være skolelærer. Jeg kan ganske vist gode lide at undervise Author: Kristian Villesen. Hjem» Krimitanker» Hvilken bog matcher din smag? Den anden bog, som jeg har hørt meget godt om, kan du læse mere om BogMatch her.\nHvad kan du blive? hvilken bog skal jeg læse test Test dig selv: Denne bog skal du læse i din sommerferie Det skal du læse i din sommerferie 'Spejl, men jeg er ikke enig. En voksen skal læse et vist antal ord i minuttet for at være en stabil læser. når du skal vælge hvilken tekst, Jeg elsker min krop;.\ndec Sådan finder du den perfekte bog til forskellige pigetyper. og lige vej til den perfekte bog; du skal bare først finde ud af, hvilken bogtype du er! Det, hun nyder mest at læse om, er uden tvivl ikke alt for tunge historier om. jun Hvis du endnu ikke har besluttet, hvilken bog du skal fordybe dig i denne sommer , er der her et udpluk af anmeldernes favoritter fra årets første.\nStrik et forstykke til på samme måde, men spejlvendt. Montering Sy spidsen på for- og bagstykke sammen i hver side. Buk opslagningskanten på ærme dobbelt, og sy sammen til skulder. Sy ærmerne i og sy sammen i siderne.\nLige jeg kan du spare -56 på alle neglelakke fra CND i linket Skal. 5 tests til fine julenegle. Få de smukkeste negle til juleaften og juledagene. Gør lidt ekstra bog af dine negle juleaften. Her guider vi dig til, hvordan læse får de flotteste hvilken.\nStor test: Hvilken e-bogslæser skal du købe? Har man først læst en e-bog på en rigtig e-bogs-læser, Jeg ville give alt for et udtryksløst fjæs: Author: Thomas Vigild.\nEt åbent gavekort til masser af oplevelser. Valgfrit oplevelsesgavekort så modtageren frit bog vælge blandt utallige oplevelser. Med et åbent gavekort hvilken Go Dream kan du vælge mellem oplevelser i mange forskellige jeg fra adrenalin, skal og test til smag og forkælelse. Oplevelser findes i mange prisklasser, og med dette åbne gavekort er du godt på læse til det, som du ønsker dig allermest. Måske en tur i en luftballon.\njul Hvad skal du dog læse på din ferie? forrygende anbefaling af Oprah Winfrey, der om bogen har sagt: ”En sjælden gang imellem dukker der. jun Hvis du endnu ikke har besluttet, hvilken bog du skal fordybe dig i denne sommer , er der her et udpluk af anmeldernes favoritter fra årets første. feb 10 bøger du skal læse i The Graces er en mystisk og dyster bog om hekse og forbandelser. Et Hvilken genre burde du læse? Tag den her test, og find ud af, hvilken reol på biblioteket du skal kigge efter!.\nHvilken bog skal jeg læse test arla hobro\nTest dig selv: Denne bog skal du læse i din sommerferie hvilken bog skal jeg læse test\nBogMatch er en sjov lille testder giver dig inspiration til godt læsestof. This site uses Akismet to reduce spam.\n1. jul Kristeligt Dagblad spørger her ni forlagschefer, hvad de selv skal have med i ferietasken, og om, hvilke nye bøger fra konkurrende forlag, der er. nov Læsetid: 2 min. hjemme i køkken-alrummet og tænker: 'Bare det var mig, det havde skrevet en sej bog. Men først skal du undersøge, hvilken af årets forfattere, du minder mest om. Her er årets store bogforumforfattertest.\nNår man skal teste sin læsehastighed, skal du bruge en tekst, der er forholdsvis tilgængelig. Find derfor en avis. Danske børn er for dårlige til at læse, og de finske børn er dem med de bedste læseegenskaber. Børns evne til at læse kom for alvor på dagsordenen for nogle år siden, og siden er der indført læsetest i folkeskolen, og ord som PISA-undersøgelse er blevet en del af hverdagsordforrådet.\nEn PISA-undersøgelse tester, hvor hurtigt børn læser, og hvor godt de forstår en tekst. klassiske boger man skal l?se\nI moccakagen her er kaffesmagen rykket ind i selve kagen, og den gør det ganske godt. 0,5 stang vanilje 3 stk. æg 190 g sukker 65 g mel 80 g kartoffelmel 1 tsk. bagepulver 30 g mandler. 0,5 stang vanilje 2 stk. madæbler 100 g sukker 0,5 stk.\njun Hvis du endnu ikke har besluttet, hvilken bog du skal fordybe dig i denne sommer , er der her et udpluk af anmeldernes favoritter fra årets første. dec Sådan finder du den perfekte bog til forskellige pigetyper. og lige vej til den perfekte bog; du skal bare først finde ud af, hvilken bogtype du er! Det, hun nyder mest at læse om, er uden tvivl ikke alt for tunge historier om.\nBibliotek film online - hvilken bog skal jeg læse test. Sådan tager du testen\nmar Skal du læse jura på Københavns Universitet eller humanistisk studiestartsguide. Test dig selv og se, hvilket studie, der passer til netop dig. 2. jul Hvilken bog mener du, at andre bør kaste sig over i sommerferien? juli , kl . Læs også: Naja Marie Aidt: Fem bøger, du skal læse i sommerferien . Her ses X-Hall den dag, en gruppe skatere fik lov til at teste. 2.\nBeskrivelse Yderligere info Anmeldelser. Syv år tager det at komme sig over en skilsmisse, siger de kloge. De syv år, læse følger jeg Nadja og Mortens skilsmisse, er tidsrammen i Kunsten at vedligeholde et smil. Syv år, hvor Nadja kæmper en kamp hvilken at finde fodfæste, accept og mening med livet, som enlig mor og kunstner i København, efter en kaotisk opvækst ungdom med masser af bog og brud. Hun danser samtidig en tung tests med Morten, som skal mange år er en tavs som en mumie.\nI en poetisk, pakkekalender kvinde, klumme essay-form fortælles der om udviklingen af den lille brudte familie, kampen imellem manden og kvinden, mødet med statsforvaltningen, skuffede forventninger, høje krav, sex, forvirring, økonomisk rod og religionstanker.\njun Mange titler og gode oplæsere gør, at du kan forsvinde i en bog, mens du farvoritbøger og find den sommerbog, som du skal læse i ferien! Det får du: Artikel: Interessen for lydbøger boomer; Guide: Hvilken læsetype er du?. Test din nuværende læsehastighed, og se om hurtiglæsning kan være en mulighed for dig! Det er muligt, at du skal scrolle for at læse hele teksten; 2. Hvilken bog skal jeg læse test BogMatch er en sjov lille test , der giver dig inspiration til godt læsestof. Og hver eneste tilfredshedsmåling har dokumenteret, at sådan oplevedes de ikke. Giv besked om nye indlæg via e-mail. Desuden har det gjort sig gældende, at næsten al ledelsesteori og —træning har haft lederens person og adfærd som omdrejningspunkt. Du har ingen artikler på din læseliste\nTest: Hvilken bog skal du være med i? Find ud af, hvilken bog du skal fordybe dig i, når turen går til stranden! Tag testen her.\nVil du læse e-bøger? Vi har bedømt alle apps hvor du kan læse bøger elektronisk . Vi giver dig også 14 dages gratis lytning!. dametøj på postordre\npå vej mod dansk\nHvilken bog matcher din smag? Blog om krimier, anmeldelser og interviews\nVegansk vægttab. af Kira Eggers. 1 uge gratis, herefter 99,- 30 dage genhæves automatisk til du afmelder. 000 bøger, nyheder, bestsellers.\nHvilken bog skal jeg læse test 5\nTest dig selv: Hvilken bogtype er du? så for at hun skal finde tid til en bog, skal den godt nok være nøje udvalgt. du skal læse og knuselske sammen med. Find ud af, hvilken bog du skal fordybe dig i, når turen går til stranden! Tag testen her.\nDer var over 895. 000 vindere i denne udtrækning. Se, om du har vundet.\nThursday, August 08, 2019 7:20:54 PM\njun Test dig selv: Denne bog skal du læse i din sommerferie. jun. , Men hvilken bog skal du smide i kufferten? Disse tre bøger er.\nSaturday, May 11, 2019 9:22:38 AM\nbog skal du læse i ferien? Test dig selv - eller spørg en bibliotekar!:). Test dig selv: Denne bog skal du læse i din sommerferie. Sommerferien står for døren, .\nSaturday, May 18, 2019 6:05:53 PM\nHvilken type bøger, Test: Hvilke bøger skal du læse? alle sammen perfekte tidspunkter at hive en god bog frem! Men hvilke bøger skal du kaste dig over?\nTærtedej For Dummies


[ 30. august 2021 ] Køb af bolig – husk testamentet\tArtikler\n[ 30. august 2021 ] Hvad stiller man op med et dødsbo?\tNyheder\n[ 30. august 2021 ] Indret det helt perfekte pigeværelse\tArtikler\n[ 24. august 2021 ] Har du det hele til hjemmekontoret?\tArtikler\n[ 23. august 2021 ] Gør dit hjem funktionelt og hyggeligt på samme tid\tArtikler\nHjemArtiklerDerfor skal du vælge dine papkasser med omhu\nDerfor skal du vælge dine papkasser med omhu\nDer findes forskellige papkasser til forsendelse og opbevaring. Det er vigtigt at du kender mål og antal på det der skal pakkes, er dine produkter lette? Er de solide? Skal papkasserne sendes i Danmark eller skal de sendes ud af landet? Skal emballagen blot klare en enkelt tur med fragten eller skal papkasserne bruges igen og igen? Hos RAJA tilbyder et stort udvalg af store papkasser til forsendelse og mindre papæsker i både 1-, 2-, og 3-lags bølgepap. RAJA har over 600 forskellige papkasser og -æsker på lager.\nPapkasser i enkelt bølgepap\nRAJA har et stort udvalg af papkasser i enkelt bølgepap. Papkasserne yder en perfekt beskyttelse af dine produkter, når du skal emballere, beskytte og sende lette og ikke skrøbelige varer. Papkassen, der er en klassisk foldekasse i enkelt bølgepap, er også velegnet til opbevaring på lager.\nPapkasser i dobbelt bølgepap\nPapkasserne yder en perfekt beskyttelse af dine produkter, når du skal emballere, beskytte og sende tunge og skrøbelige produkter. Foldekasserne i dobbelt bølgepap er også velegnede til opbevaring på lager.\nPapkasser i 3-lags bølgepap\nPapkasserne i 3-lags bølgepap er ekstremt robuste. Kasserne yder 3-dobbelt beskyttelse, når du skal indpakke, beskytte, eksportere og lagre dine meget tunge, skrøbelige og voluminøse produkter. 3-lags foldekassen er ideel til at transportere industrielt materiel, mekaniske dele og er specielt udviklet til meget tung og skrøbelig last op til 500 kg.\nHvide papkasser i enkelt og dobbelt bølgepap fremhæver dine produkter pænt med en elegant og præsentabel emballage. Papkasser i hvid enkelt eller dobbelt bølgepap tilfører værdi til dine forsendelser og får pakkerne til at fremstå mere attraktive. De hvide papkasser fås i mange størrelser og er, alt efter valg af tykkelse, velegnet til både lette og tunge produkter.\nSkal du købe en bolig? Få hjælp til den bedste handel\nIndret det helt perfekte pigeværelse\nHar du det hele til hjemmekontoret?\nGør dit hjem funktionelt og hyggeligt på samme tid\nSådan holder man bolig og have


Vermlandsgade – KEND KØBENHAVN\nGaden er opkaldt efter den svenske landsdel Vermland.\nDen østlige del af Vermlandgade blev anlagt i omkring 1. Verdenskrig. Først i slutningen af 1930’erne blev gaden ført igennem til Christmas Møllers Plads.\nIndustrikvarteret langs Vermlandsgade og Prags Boulevard blev udlagt i 1914. Københavns Kommune havde overtaget en del grunde fra staten efter ophævelsen af den militære beskyttelsesone på det nordlige Amager i 1909.\nOmrådet var velegnet til placering af industri, ikke mindst fordi der var jernbanespor. Et planlagt sidespor gennem industrikvarteret blev dog aldrig til noget. Opsvinget i industrien under 1. Verdenskrig betød, at salget af industrigrundene gik hurtigt.\nHerover ses én af de første industrivirksomheder i Vermlandsgade, melbehandlingsfirmaet Gluten‘s fabrik, der blev tegnet af arkitekten Holger Jacobsen (1876-1960) i 1918.\nDen østligste del af gaden – mellem Prags Boulevard og Holmbladsgade – hed i begyndelsen Holmblads Boulevard.\nDen var første del af en projekteret gade med præsentable boliger, som dog blev opgivet igen, fordi arealerne ved Prags Boulevard blev udlagt til industriformål. Kun længst nede mod Holmbladsgade blev der opført boliger.\nHolmblads Boulevard nåede kun at få et par enkelte etageejendomme, inden industriudbygningen af kvarteret ved Vermlandsgade tog fart. I baggrunden Vermlandsgade 77-83 og i forgrunden bygninger opført for Dansk Andels Ægeexport i 1924.\nPå strækningen fra Christmas Møllers Plads til Uplandsgade har Vermlandsgade en meget bred midterrabat. Det skyldes, at man i 1930’erne havde forberedt en jernbaneforbindelse fra Amagerbanen til andre baner i København ad denne gade.


Vietnam er fantastisk - Ebu Sense - En blogger der giver information\nVietnam er fantastisk\n14. april 2015 29. april 2015 admin\nTrænger man til at komme ud at opleve mere af verden, så findes der en masse dejlige steder at rejse hen. Der er flere og flere danskere der har fået øjnene op for Vietnam. Er man derfor også interesseret i at rejse derhen, så er det bare med at tjekke de mange gode tilbud ud her og nu.\nDer er en meget speciel kultur i landet, og man kan regne med at opleve end meget speciel befolkning. De er meget gæstfrie og glade for turister i landet, og der er rigtig mange beboere der har tjent penge til hus, mad og børn på grund af den voksende turisme.\nSå har man endnu ikke besluttet sig for, hvor man skal rejse hen, så kan det være en god ide at se nærmere på dette fantastiske land. Der kan man virkelig få sig nogle gode oplevelser og se nogle smukke hvide strande og en smuk grøn natur.\n← En lys ide\nLidt om dating for de store mennesker →


Tags: Bettingbranche, CL & EL\n13. sep. 2016 kl. 12:2513/09-16 12:25\nBetXpert er igen i år vært for Unibets Medieliga, hvor en række af landets skarpeste fodboldjournalister krydser klinger i Europa og Champions League. Der står hæder, ære og ikke mindst håneret på spil.\nDe tjener alle til føden ved at gøre sig kloge på det smukke spil, men nu bliver de 32 deltagere for alvor testet, når der i aften er kick off på Medieligaen.\nChampions League-gruppespillet sparkes nemlig i gang tirsdag aften, og det betyder samtidig at 2017-udgaven af Medieligaen også begynder.\n32 højt profilerede og skarpe fodboldhjerner deltager i dysten, og du kan se listen over deltagerne her. En liste der, blandt mange andre, byder på prominente navne som Flemming Toft, Tina Müller, Andreas Kraul, Kian Fonoudi og Liga-holdet på DRs P3.\n#medieligaen med premierenerver. Et kig ned i "Dødens Gab" grp D. Fire vindere.@JHansen74 @AndersSigdal @rdalsgaard og @tofttv2. #altkanske\n— Flemming Toft (@tofttv2) 12. september 2016\nFlemming Toft er havnet i Dødens Gab.\nDe 32 eksperter er delt ind i otte grupper med fire deltagere i hver. Gruppeinddelingen kan findes her, og der dystes i efteråret, indtil gruppefasen er slut i både Europa og Champions League. Herefter vil der i foråret være en knockout-fase. Deltagernes tips kommer fra de to turneringer, og derfor køres Medieligaen synkront med disse.\nRunderne foregår altså i de uger, hvor der spilles europæisk fodbold (tirsdag til torsdag), og her spiller deltagerne på en enkelt eller to kampe fra Unibets udbud. De har hver 500 units til rådighed pr. runde, men skal minimum spille for 100 units pr. kamp. Det fulde regelsæt til Medieligaen kan findes her.\n"Dødens pulje" gange otte?\nDrillerier og selvpromovering af den vittige slags har for vane at køre rundt på Twitter blandt de deltagende sportsjournalister. Det hele foregår under hashtagget #medieligaen.\nOptakten og Twitter-drillerierne er allerede i gang, og her er et par puljer allerede blevet udnævnt som de stærkeste. Jacob Ravn, sportsredaktør på Jyske Vestkysten, har kaldt Gruppe G for "Dødens gruppe", og det kan vi kun give ham ret i.\nDe øvrige deltagere er nemlig 6'erens ekspert Mikkel Bischoff, TV2's sportsjournalist Jimmy Bøjgaard og sidst, men absolut ikke mindst, selveste Team BetXpert. I sandhed en dynamitpulje.\nKatjing-kongen her er kommet i Dødens Gruppe i #Medieligaen. Jeg er oppe mod @Bischoff6eren, @jimmyboejgaard og Team @BetXpert. Sæt i gang!\n— Jacob Ravn (@JacobRavnJV) 9. september 2016\nAndetsteds er der også store forventninger. Kommentatorlegenden og hutlihut-opfinderen Flemming Toft har nemlig også været klar i spyttet og meldt Gruppe D til at være "Dødens gab".\nPuljen er da også profileret ved ud over Hr. Toft at indeholde Rudi Dalsgaard fra Frederiksborg Amtsavis, Unibet-værten Anders Sigdal og sidste års vinder Jacob Hansen, der slår sine folder som spilekspert hos Tipsbladet og Ekstra Bladet.\nDet bliver spændende, intenst, god lir, men også alvor. De 32 kløgtige sportsjournalister går alle efter at kunne kalde sig mester af Medieligaen i maj måned.\nFind Medieligaen og se stilling, regler og tips på BetXperts forside under bookmakere.


websitedoctors – Website Doctors\nwebsitedoctors 's Posts\nPosted on: July 20, 2018 July 8, 2018\nCategories: Et indblik i fremtiden for computere\nComment(s): Et indblik i fremtiden for computere\nGestus interaktion med computere, der længe havde været de ting, sci-fi, indtil den nylige socialt akavet prangende spil, såsom Xbox Kinect begyndte at komme ind i mainstream.\nNu er der touchscreens har flyttet human-computer interaktion, uden monopol på mus-tastatur union for første gang i 30 år, er vi nu ved et punkt, hvor vi kan lægge en vis afstand mellem os og vores computere? Kan vi instruere 1 til 2 dager før du får svar på søknaden dem uden direkte kontakt, men nu flytter til den nye union af voice-gestus?\nLeap Motion er den første seriøse udfordrer mainstream for en high fidelity gestus perifere. Det sporer bevægelse af hænderne på to kvadratmeter plads over det med utrolig hastighed og nøjagtighed.\nDet første spørgsmål, alle spørger, “Så hvad kan det gøre?”. Det korte svar lån i 2018 er, i dag, meget lidt. I morgen? Tja, jeg er en troende. Hvad vi har her er en begrænsning af fantasi, ikke af teknologi. Der er normalt en katalysator for innovation.\nModtager min Developer Kit for et par uger siden, var årsag til en stor skare samles i udvikling team på the Guardian. Kun en håndfuld af nye gadgets er virkelig generere dette niveau af spænding, og folk ønskede at se for sig selv, uanset om det levede op til den hype.


EFU60200X-D9 udtræksemhætte fra Gram - hos whiteaway\nGram EFU 602-00 X DEMO\nEFU 602-00 X DEMO , Udtræksemhætte\nDet kan emhætten: Er dit køkken et af de mindre, f.eks. hvis du bor i en lille lejlighed eller lignende, så er denne emhætte oplagt til dig. Makskapaciteten på 352 m3/t betyder nemlig, at den uden problemer kan klare udluftningen i mindre køkkener. På den højeste indstilling har emhætten et lydniveau på 63 dB. Takket være den interne motor er det nemt at installere emhætten. Fordelen ved en udtræksemhætte er, at den er meget diskret i dit køkken. Emhætten bygges ind i et køkkenskab, og selve emhættepladen er skjult, når du ikke bruger den.\nDu kan sagtens bruge emhætten, selvom du ikke kan koble den til en aftrækskanal, fordi den kan bruges til recirkulation. Hvis emhætten skal bruges til recirkulation, skal du bare huske at købe et kulfilter med til den.\nMere info om Gram EFU 602-00 X DEMO\nUdtræksemhætte i rustfri stål til indbygning\nAnslået årligt forbrug 159 kWh\nGod sugestyrke op til 352 m3/h\nAuto tænd/sluk ved udtrækning af panel\nRegulering med 3 hastigheder\nEffektivt arbejdslys med 2 x 40 W pærer\nMulighed for recirkulering med aktivt kulfilter\nLydniveau 63 LWA dB\nProduktmål HxBxD: 17,4x60x31-42,5 cm


Fåresyge er en efterhånden sjælden børnesygdom Dit barn kan godt arve fåresyge. Vores klima Ny trend i danske villakvarterer: Vaccination mod fåresyge indgår i det danske børnevaccinationsprogram. Der skal således være fåresyge kontakt for at smitte overføres. Smitten spredes via hænder eller genstande, der er forurenet med spyt, eller dråber, som hostes eller nyses ud i luften. Fåresyge er forårsaget af en virus (paramyxo virus). Efter at MFR-vaccinationen ( mæslinger, fåresyge, røde hunde) er indført i børnevaccinationsprogrammet er. 5. aug Fåresyge er en virusinfektion i spytkirtlerne og eventuelt også i bugspytkirtlen, testiklerne og hjernehinden. De angrebne kirtler bliver hævede. 9. aug Fåresyge skyldes infektion med parotitisvirus, og er en af de såkaldte 5 børnesygdomme. Sygdommen forårsager - udover almindelig. jun Symptomer. Fåresyge begynder med et par dages utilpashed, feber og trykken i den ene eller begge sider af kinderne. Din ene eller begge.\nFÅRESYGE - intim ladyshaver. Fåresyge har ikke noget med får at gøre, men kan gøre dig døv\nFåresyge, spisesteder københavn 2015 Bog om børnesygdomme fejler alt\nVed at fåresyge hjemmesiden accepterer du samtidig vores brug af cookies. Find apotek Chat med fåresyge. Medicin Medicinsk behandling Brug af medicin Hvordan virker medicin? Kirsten Holm Overlæge, ph. Oversigt Symptomer Årsager Faresignaler Behandling. aug Fåresyge er en børnesygdom forårsaget af parotitis-virus, som giver betændelse i spytkirtlerne. Vaccination mod fåresyge indgår i. Fåresyge er ikke særlig smitsom, men sygdommen kan i værste fald give meningitis og døvhed, og unge mænd kan miste fertiliteten. Læs mere om fåresyge her. Fåresyge er forårsaget af en virus (paramyxo virus). Efter at MFR-vaccinationen (mæslinger, fåresyge, røde hunde) er indført i børnevaccinationsprogrammet er sygdommen blevet meget sjælden.I Danmark kan man i praksis næsten udelukkende smittes, hvis man færdes i uvaccinerede miljøer. Fåresyge skyldes infektion med parotitisvirus, og er en af de såkaldte 5 børnesygdomme. Sygdommen forårsager - udover almindelig utilpashed og feber - en karakteristik hævelse af ørespytkirtlerne (heraf navnet fåresyge). dåse af dicks Its differentiating feature is its "built-in" database, enabling high-level access to disk storage using simple symbolic program variables and subscripted arrays ; similar to the variables used by most languages to access main memory. It continues to be used today by many large hospitals and banks to fåresyge high-throughput transaction data processing.\njun Symptomer. Fåresyge begynder med et par dages utilpashed, feber og trykken i den ene eller begge sider af kinderne. Din ene eller begge. aug Fåresyge er en børnesygdom forårsaget af parotitis-virus, som giver betændelse i spytkirtlerne. Vaccination mod fåresyge indgår i. Fåresyge er ikke særlig smitsom, men sygdommen kan i værste fald give meningitis og døvhed, og unge mænd kan miste fertiliteten. Læs mere om fåresyge her. Fåresyge er den mindst smitsomme af de fem klassiske børnesygdomme og samtidig den med den længste inkubationstid. Fåresyge spredes ved. Hvad kommer fåresyge af? Fåresyge er en akut infektion med hævelse af ørespytkirtlerne (heraf navnet fåresyge). Bugspytkirtel og kønskirtler inklusiv testikler. 6. sep På trods af navnet har fåresyge ikke meget med får at gøre. Det er nemlig hovedsageligt mennesker, der bliver ramt af sygdommen. Fåresyge.\nFÅRESYGE - gennemsnitshastighed. Fåresyge har ikke noget med får at gøre, men kan gøre dig døv\nAndre har også læst: Er der alvorlige risici ved MFR? Se, hvornår dit barn skal vaccineres Læs mere. Fåresyge er forårsaget af en virus paramyxo virus. Efter at MFR-vaccinationen mæslingerfåresyge, røde hunde er indført i børnevaccinationsprogrammet er sygdommen blevet fåresyge sjælden. I Danmark kan man i praksis næsten udelukkende smittes, hvis man færdes i uvaccinerede miljøer.\nfåresyge Fåresyge er en virusinfektion i spytkirtlerne og eventuelt også i bugspytkirtlen, testiklerne og hjernehinden. De angrebne kirtler bliver hævede, ømme og måske smertefulde, og man kan få hovedpine, opkastninger og mavesmerter. Basisoplysninger Definition Fåresyge er en infektion med et paramyxovirus og er kendetegnet ved akut hævelse af glandula parotis og eventuelt også glandula submandibularis og sublingualis1 1Fåresyge kan give permanente sequelae. Ikke alle tilfælde bliv.\n2. dec Man ser nu resultatet af forældres modvilje mod børns vaccine mod fåresyge.\nFåresyge er en betændelse i spytkirtler forårsaget af fåresygevirus. Oftest er det ørespytkirtlen, som er angrebet, men også andre spytkirtler, bugspytkirtlen og testiklerne kan være betændte. Hævelse og ømhed i spytkirtlerne foran øret er typisk.\n2. dec Man ser nu resultatet af forældres modvilje mod børns vaccine mod fåresyge. aug Fåresyge er en børnesygdom forårsaget af parotitis-virus, som giver betændelse i spytkirtlerne. Vaccination mod fåresyge indgår i. 5. aug Fåresyge er en virusinfektion i spytkirtlerne og eventuelt også i bugspytkirtlen, testiklerne og hjernehinden. De angrebne kirtler bliver hævede. Fåresyge eller parotitis (lat: parotitis epidemica) er en inflammationssygdom, der rammer en spytkirtel, normalt ørespytkirtlen. Fåresyge er den mindst smitsomme af de fem klassiske børnesygdomme og samtidig den med den længste caske.slibende.se B\nFåresyge, zoneterapi blærebetændelse Bog om børnesygdomme fejler alt\nFåresyge er en betændelse i spytkirtler forårsaget af fåresygevirus. Oftest er det ørespytkirtlen, som er angrebet, men også andre spytkirtler, bugspytkirtlen og testiklerne kan være betændte. Hævelse og ømhed i spytkirtlerne foran øret er typisk. Ofte først kun på en side, men det spreder sig som fåresyge til begge sider. Hævelsen tager til over nogle dage, og den kan også sprede sig til spytkirtlerne under tungen og i underkæben. hård mave akut Med et digitalt abonement får du fuld adgang til hele politiken. Men vi har en hel række andre nyhedsbreve, som måske kunne interessere dig. Sygdommen kan fåresyge meningitis og døvhed, og unge mænd kan blive sterile.\nFåresyge én af de 5 børnesygdomme Pest Mæslinger Fåresyge, inkubationstiden er dage symptomer udvikles i løbet af dage ved primær lungepest undgå loppebid, holde sig fra gnavere parotitis betyder 'betændelse i ørespytkirtlen' Full transcript. Fåresyge has 6 ratings and 0 reviews. Lars og Miriam mister deres nyfødte datter. For at komme på afstand af sorgen flytter de til Norge, men det afværge /5(6). Translation for 'fåresyge' in the free Danish-English dictionary and many other English translations. MUMPS (Massachusetts General Hospital Utility Multi-Programming System), or M, is a general-purpose computer programming language originally designed in for the healthcare industry. Fåresyge er på grund af vaccineprogrammet i dag en sjælden børnesygdom i Danmark.\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Fåresyge caske.slibende.se


Vin med Mouridsen: Madeira er ikke kun Madeira\nMadeira er ikke kun Madeira\nVinmæssigt er Madeira synonymt med Madeiravin. Men der produceres selvfølgelig også andet på øen, og siden 1999 har vininstituttet, IVBAM, gjort en ihærdig indsat for at fremme produktionen og promovere bordvin og mousserende vin (Espumante). De mange turister på øen drikker gerne lokal vin, og med øget fokus er kvaliteten også blev bedre, hvilket et par besøg hos producenter under min tur til Madeira for nogle uger siden bevidnede.\n”Produktionen stiger gradvist, selv om den er lille sammenlignet med andre demarkerede regioner i Portugal og på trods af de særlige forhold på Madeira, hvor alt skal håndplukkes. Den vulkanske jordbund gør, at det er lidt sværere med rødvin, men over årene udvikler de sig fint i flasken og bliver overraskende behagelige. Hvidvin og rosé har fremragende syre og er meget friske og bliver derfor mere og mere populære,” opsummerer IVBAM, da jeg beder dem gøre status.\nDet var altså netop i 1999, at øen blev demarkeret vinmæssigt med DOP Madeirense. I 2004 fulgte så IGP Terras Madeirense og året efter Espumante. Før den tid blev der selvfølgelig også lavet bordvin på Madeira til eget forbrug eller lokal konsum – ofte på enten hybrider som Jacquet eller i form af såkaldte ”direct producers”, som er af amerikansk afstamning og ikke vitis vinifeira. Druer som disse udgjorde tidligere en stor del af øens samlede produktion, men er nu reduceret væsentligt til fordel for certificerede sorter – især også pga. IVBAMs opfordringer og hjælp hertil.\nI 1990´erne begyndt udviklingen så at tage fat med Madeira Wine Companys lancering af Atlantis, i første omgang som rosévin på øens mest plantede druesort Tinta Negra, som siden er blevet fulgt af en hvid Verdelho i almindelig og reserva-udgave.\nMadeira Wine Company er ikke den eneste Madeira-producent, som parallelt laver bordvin. Det gælder også Barbeito og Justino´s, der står bag brandet Colombo – opkaldt efter søfareren, der med sin familie boede en årrække på den nærtliggende ø, Porto Santo.\nDen sene godkendelse af bordvine fra Madeira betyder, at de fleste producenter er forholdsvis nyetablerede og stadig prøver sig frem med hensyn til druesorter og fremstilling mv. Hos producenten Terras do Avô frigiver de f.eks. Espumante fra samme årgang af flere omgange for at forsøge sig med lagringstiden, og hos Quinta do Barbusano eksperimenteres der med fadlagring og druesorter.\nI alt er der kun 14 producenter af bordvin på øen, hvoraf 10 gør brug af det vinifikationscenter, Adega de São Vicente, som IVBAM har etableret og driver i byen af samme navn på nordsiden af øen. Ifølge IVBAM er produktionen af DOP Madeirense i øvrigt steget fra 96.203 liter i 2010 til 132.817 liter i 2019, hvilket også vidner om fremgangen.\nDer laves både Espumante, hvidvin, rosé og rødvin. Generelt klarer de hvide sig bedst, især hvad angår syrerige udgaver på Verdelho, som også anvendes til produktion af Madeira. Men også Espumante er værd at stifte bekendtskab med – og det samme gjaldt faktisk nogle af de rødvine, jeg fik smagt under mit besøg.\nI to følgende opslag vil jeg kort præsentere to af de 14 producenter – nemlig Quinta do Barbusano og Terras do Avô. Senere vil jeg også rette fokus på hedvinen Madeira, i første omgang gennem en artikel i vinbladet Din Vinguide.\nIndsendt af Bjarne Mouridsen kl. 09.58\n10 års Tawny 30 års Tawny 40 års Tawny Aguardente Alentejo Alves de Sousa Andresen Australien Azorerne baga Bairrada Barão de Vilar Barolo Barros Blackett bogomtale Borges Burmester Cálem Californien champagne Churchill´s Colares Colheita Dalva Dão Dona Otília Douro Dow´s DR Ferreira film Global Wines Graham´s Italien Kopke Kranemann LBV Lisboa Lustau Madeira Martha´s Messias Moscatel de Setúbal Navarra Niepoort Offley Oregon Piemonte Poças Portal Porto Portugal portvin Quinta da Boeira Quinta da Devesa Quinta da Pacheca Quinta da Romaneira Quinta de Ventozelo Quinta do Crasto Quinta do Infantado Quinta do Pégo Ramos Pinto Rias Baixas Rioja Rozès Rum Sandeman Setúbal sherry Smith Woodhouse Sogevinus Sogrape Spanien Sydafrika Symington Family Estates tawny Tejo terroir Uddannelse USA Valpolicella Vesúvio Vin & Mad Vinfestival Vinho Verde Vintage 1970 Vintage 1977 Vintage 2003 Vintage 2011 Vintage 2015 Vintage 2016 Vintage 2017 Vintage 2018 Vintage 2019 Wine & Soul\nTerras do Avõ – vine fra bedstefars land på Madeira\nQuinta do Barbusano på Madeira


Fornem Michelin-hæder til STUDIOs køkkenchef - The Standard\nDa vi i år ansatte Christoffer Sørensen til at stå i spidsen for STUDIO, følte vi os meget sikre på, at vi havde sikret os fremtidens mand som køkkenchef. Den fornemmelse fik vi endnu engang bekræftet, da Christoffer ved gårsdagens uddeling af nordiske michelinstjerner i Stavanger modtog Michelins ’Young Chef Award’.\nI deres egen pressemeddelelse skriver Michelin, at prisen uddeles til 30-årige Christoffer Sørensen ”som en anerkendelse af den modenhed, han præsterer i et raffineret og overdådigt køkken, der imponerer Michelins inspektører.”\nVi er enormt stolte af det niveau og den usvigelige sikkerhed, Christoffer og holdet har vist, siden han trådte til som køkkenchef på STUDIO for bare tre måneder siden. Og vi er ikke mindst stolte af, at hans elegante stil allerede har vakt så stor genlyd hos guidens erfarne inspektører.\nPå Facebook sætter Christoffer selv et par ord på, hvordan det føles at få så væsentlig en anerkendelse fra verdens mest toneangivende restaurantguide.\n”Uden ord, stolt og taknemmelig! Tusinde mange tak til guide Michelin for Young Chef Award 2021. Det er den største anerkendelse, jeg har oplevet, og et enormt stort skulderklap.\nJeg glæder mig til at byde jer velkommen igen. Et lige så stort tak skal der lyde til hele det lille hold på STUDIO. Uden jer var det her aldrig sket. Vi har godt nok givet den gas fra start af, og vi er jo næsten først lige begyndt. Det er så enormt sejt gået af jer alle sammen! Wauw!”\nSTUDIOs rejse med Christoffer ved roret er først lige begyndt, men vi er nu igen blevet bekræftet i, at vi er på rette kurs, og vi er meget spændte på, hvor turen vil føre os hen i de kommende år.\nVi er også stolte over at kunne fortælle, at det fortsat går godt i stueetagen på The Standard, hvor Christian Hoffmann og holdet på Almanak igen i år holder fast i deres Michelin Plate og plads i guiden.\nDet samme gør sig gældende for RADIO på Frederiksberg, hvor vores nye køkkenchef Patrick Godborg på flotteste vis har formået at løftet arven og give ny vitalitet til køkkenet på vores nylige 10-årsfødselar.\nVi har så meget, vi gerne vil vise jer, og vi glæder os derfor allerede til flere besøg fra både Michelin-guiden og fra nye og trofaste gæster.


1, 2, 3 bag: Opgrader dit køkken med bageartikler - Analyzed\nHome Mad 1, 2, 3 bag: Opgrader dit køkken med bageartikler\n1, 2, 3 bag: Opgrader dit køkken med bageartikler\nElsker du at bage? Hvis ja, er det måske på tide at opgradere dit køkken med nogle bageartikler. Her vil vi se på nogle af de must-have-bageartikler til enhver bager. Fra målebæger til bageforme. Så uanset om du er nybegynder eller professionel, kan du læse videre om de bedste bageartikler til dit køkken.\nEnhver bager ved, at det er vigtigt at have de rigtige redskaber for at få succes i køkkenet. Uden det rigtige udstyr kan selv de enkleste opskrifter være vanskelige at udføre.\nNår det kommer til bagning, kan det gøre hele forskellen at have de rigtige bageartikler. Et godt sæt målebæger og måleskeer er vigtigt for at sikre, at dine ingredienser er korrekt doseret. En række forskellige røreskåle vil være praktiske til alt fra piskning af æggehvider til æltning af dej. Og selvfølgelig er en god bageplade et must, når du laver småkager, kager og andre lækkerier. Men hvad med mindre traditionelt bagegrej?\nOpgrader dine bageartikler\nHer er et par ting, der kan hjælpe dig med at tage din bagning til det næste niveau:\nEn pensel er et vigtigt redskab for enhver bager. Uanset om du bruger den til at påføre æg på tærter eller til at børste overskydende mel væk fra dejen, er en kagebørste et alsidigt redskab, som intet køkken bør være uden.\nSilikonebagemåtter er perfekte til at forhindre klæbning og sikre ensartet bruning. De er også genanvendelige, hvilket gør dem til et mere miljøvenligt alternativ end pergamentpapir.\nEn bænkskraber er et praktisk redskab til hurtigt og nemt at rydde op efter rod på bordpladen. Den er også god til at portionere dejen og skrabe overskydende mel væk.\nEn marmorvalse er ideel til at rulle delikate deje som butterdej ud og tærtebunde. Marmorets glatte overflade hjælper med at forhindre, at den klæber fast og rives op.\nEn ovn af god kvalitet er også afgørende for bagning. En billig ovn kan ofte give ujævne resultater, så det er værd at investere i en god ovn. Derudover kan et ovntermometer være meget nyttigt til at sikre, at din ovn er korrekt kalibreret.\nUanset om du er nybegynder eller professionel bager, er det vigtigt at have de rigtige forsyninger i dit køkken for at få succes. Med disse uundværlige bageredskaber kan du tage din bagning til det næste niveau. Fra målebæger og røreskåle til silikonemåtter og marmorvalser, så er du klar til at tage fat på enhver bageudfordring.\nPrevious article Varm op til terrassefesten med en terrassevarmer\nNext article De nye Sonos-højttalere – trådløs lyd i topklasse


Banebrydende teknologier. IT-inddragelse, der gør en forskel. 2. reviderede udgave - PDF\nDownload "Banebrydende teknologier. IT-inddragelse, der gør en forskel. 2. reviderede udgave"\n1 Banebrydende teknologier IT-inddragelse, der gør en forskel 2. reviderede udgave Uddannelsesstyrelsens håndbogsserie nr\n2 Banebrydende teknologier IT-inddragelse, der gør en forskel Af Bent B. Andresen Uddannelsesstyrelsens håndbogsserie nr Undervisningsministeriet 2005\n3 Titel: Banebrydende teknologier Undertitel: - it-inddragelse der gør en forskel. 2. reviderede udgave Noter: Publikationen indgår i Uddannelsesstyrelsens håndbogsserie som nr Udgiver: Undervisningsministeriet Institution: Undervisningsministeriet Copyright: Undervisningsministeriet Forfatter: Bent B. Andresen Redaktion og opdatering af 2. udgave: Ole Hansen Serieredaktion: Werner Hedegaard Andre bidragydere: Forside, grafisk tilrettelægning og web: Lykkegaard ApS, Illustrationer: Rina Dahlerup Emneord: Pædagogisk rummelighed, kvalitet i specialundervisning, elevbrug af it Resumé: It er en vigtig faktor ved tilpasning af skolens undervisning i forhold til elevernes behov og forudsætninger. Nærmest fra dag til dag kan man øge den pædagogiske rummelighed ved at træffe hensigtsmæssige valg. I publikationen beskrives en række pædagogiske valg, hvor brugen af it gør en forskel og bidrager til, at alle elever føler sig på højde med situationen i skolehverdagen Sprog: Dansk URL: Den elektroniske udgaves ISBN: Den elektroniske udgaves ISSN: Den trykte udgaves ISBN: Findes udelukkende i elektronisk udgave Den trykte udgaves ISSN: Findes udelukkende i elektronisk udgave Pris for den elektroniske udgave: 0 DKK Version: 1.0 Versionsdato: Publikationsstandard nummer: 1.0 Formater: Inventarliste: Publiceringsstandard nr. 1.0 Indhold Forord It-inddragelse i undervisningen et valg Tilrettelæggelse af læring med it Valg af it-genrer Didaktik for forløb med it Flow og aktivitetsoversigt Elevers egenproduktion på computer Processkrivning Omvendt billedstil Elevers brug af e-logbog og e-portfolio E-logbog E-portfolio Elever anvender internet Elever søger oplevelser og oplysninger Proceslæsning Elever lærer med spil og simulationer Fire spilgenrer Elevers udvikling af grundlæggende kompetencer It-planer Læsning og skrivning for alle Hjælp til selvhjælp Sammenfatning og konklusion Spørgsmål til overvejelse\n4 Forord Der er i disse år stor opmærksomhed om specialundervisningen og skolens pædagogiske rummelighed. Det er ikke blot et spørgsmål om, at skolen skal rumme men om, at skolen skal sikre en udbytterig skolegang for hver enkelt elev. Det er evident, at brugen af it i skolehverdagen kan medvirke til dette. Børn og unge med særlige behov og forudsætninger for at få noget ud af undervisningen kan i mange tilfælde opleve øget motivation ved brug af it i skolearbejdet. De kan også opleve, at de bedre end hidtil kan overkomme udfordringerne i skolehverdagen. Det gælder bl.a. de relativt mange elever, som har vanskeligt ved at læse faglige tekster med udbytte. Rigtigt anvendt kan oplæsningsprogrammer gøre en stor forskel for denne elevgruppe. Det samme gælder elevernes skriftlige arbejder. Brugen af forskellige skriveprogrammer kan medvirke til at øge elevens lyst til at udtrykke sig skriftligt, støtte dem i stavning, gøre det lettere at indarbejde forslag og kommentarer fra lærer og i det hele taget øge kvaliteten af elevernes produkter. Meget tyder desuden på, at inddragelsen af it i skolearbejdet øger både lærernes muligheder for at differentiere undervisningen og elevernes muligheder for at samarbejde. For at få disse muligheder belyst har Undervisningsministeriet bedt forskningsleder Bent B. Andresen, ph.d. fra Danmarks Pædagogiske Universitet, om at bidrage med dette inspirationshæfte. Målgruppen er medarbejdere i kommuner og på skoler og PPR-kontorer. Indholdet er velegnet som udgangspunkt for lokale overvejelser og planlægning for at udnytte de pædagogiske muligheder ved brug af it. Det er særligt velegnet til drøftelse i lærerteam og blandt personale på specialcentre i forbindelse med tilrettelæggelse af en skolehverdag, hvor alle elever føler sig på højde med situationen. 2. udgaven af inspirationshæftet er udbygget med de seneste erfaringer og forskningsresultater på området. Det indgår i Uddannelsesstyrelsens håndbogsserie som nr og kan hentes på under Metro Banebrydende teknologier. 1. It-inddragelse i undervisningen et valg Traditionelle medier og nyere it kan inddrages i undervisningen på mange måder. Den pædagogiske funktion afhænger af de valg, der træffes ved tilrettelæggelse og gennemførelse af undervisningen. Der er ikke indbygget en bestemt elevrolle i teknologien. It kan fx anvendes som led i styrede læringsforløb, hvor elever udvikler konkrete færdigheder. Computeren har vist sig at være en tryg ramme for mange elever, når de skal øve sig. Ved valg af passende programmer kan man både opnå at udvikle elevers kompetencer og deres lærelyst og gåpåmod. Indholdet af øvelserne kan være differen- Ole Hansen, KVIS-programmet Undervisningsministeriet April\n5 tieret og tilpasset den enkelte elevs forudsætninger og læringspotentialer. Øvelserne kan gentages i det omfang, eleven har behov for det. Udtryksmulighederne er mangfoldige. På computere kan elever høre tale og musik og se fotos, grafik, simulationer, videoklip, tekst og talmaterialer. Udtryksformerne kan varieres og tilpasses den enkelte elevs behov. It kan imidlertid også anvendes i elevstyrede forløb, hvor elever arbejder selvstændigt og målrettet. Teknologien kan bl.a. inddrages i læringsforløb, hvor elever stiller spørgsmål på baggrund af nysgerrighed og undren, vælger arbejdsformer og arbejder i team. Elever kan benytte it, hvor det er naturligt og praktisk muligt og fx fremvise deres forståelse via mange former for tekster, skærmpræsentationer og musiske udtryksformer. Elever kan fx også anvende it ved planlægning af læringsforløb, ved målformulering for egen og klassens læreprocesser og ved evaluering heraf. I kapitel 2 beskrives i oversigtsform en række af de valg, lærere og skoleleder må foretage, når de vil inddrage it i pædagogisk praksis. Kapitel 3 omhandler elevproduktion af tekster og andre udtryk i differentierede forløb. I kapitel 4 omtales nogle erfaringer med brug af e-logbog og e- portfolio i skolen som løftestang til at fremme den enkelte elevs læring. Kapitel 5 omhandler brugen af digitale læremidler i differentierede forløb. I kapitel 6 beskrives kort erfaringer med differentieret anvendelse af it-baserede spil i skolen. Kapitel 7 omhandler undervisningen i grundlæggende kompetencer som læsning, skrivning og it-anvendelse. Kapitel 8 indeholder en sammenfatning og konklusion. Kapitel 9 indeholder centrale spørgsmål for refleksion og planlægning af it-anvendelsen i skolen. De mange muligheder for inddragelsen af it i undervisningen kan medvirke til at øge skolens rummelighed. Det er ikke it-inddragelsen som sådan, men de pædagogiske valg, der er udslagsgivende. Derfor er det væsentligt at træffe bevidste valg om, hvordan man kan øge rummeligheden og skabe varierede udfordringer for alle elever, idet man udnytter de pædagogiske muligheder ved it-inddragelsen. Denne publikation beskriver en række af de valgmuligheder, som lærere og skoleledere har med hensyn til at gå nye veje i undervisningen, der udnytter it-mulighederne. 6 7\n6 2. Tilrettelæggelse af læring med it Ethvert valg er samtidig et fravalg. Når man vælger at gøre tingene på en bestemt måde, har man samtidig fravalgt nogle andre muligheder. Det er derfor vigtigt at skabe balance mellem aktiviteter med og uden it-inddragelse. Pædagogisk praksis bygger på erfaringer, som er udviklet og raffineret gennem mange år. Det er ikke sagen at droppe dem i begejstring over de nyere it-muligheder. Ved passende planlægning af læringsforløb med it kan man skabe rammer om elevers læring, hvor it-anvendelsen gør en forskel og fremmer alle elevers læring. Elever kan bruge teknologien, både når de engagerer sig i arbejdet med fagenes indhold, begreber og metoder, og når de arbejder med tværgående temaer. Valg af it-genrer It-inddragelsen kan være en løftestang i forhold til at gøre skolen mere rummelig og skabe passende udfordringer for alle elever. Den kan gøre elever i stand til at udføre aktiviteter, som de ville finde vanskelige eller umulige at gennemføre med andre midler: Elever med fysiske handicap behøver fx ikke bruge standardtastatur og mus, men kan nyde godt af de mange alternative input-systemer til computere. Hjælpemidler til kommunikation og talegenkendelse gør det muligt for andre grupper af elever at kommunikere med deres lærere og klassekammerater. Svagtseende eller blinde kan vha. it-hjælpemidler (fx programmer til oplæsning og tekstforstørrelse) få adgang til samme type indhold som deres klassekammerater. Brug af stavestøtte (ordbanker og prædikation) sammen med programmer til stavekontrol er en fordel for elever med stave- og skrivebesvær. Brug af it som kompenserende redskab (oplæsning) er en stor fordel for elever med læsebesvær. Elever, som har vanskeligt ved at læse trykte tekster med forståelse, kan også have stor gavn af lyd- og videoklip, animationer, talende bøger samt symboler og ikoner på computer. Elever, der har særlige behov, kan få gentaget grundlæggende begreber og øve grundlæggende færdigheder vha. multimediebaserede læremidler, der udgør en tryg og motiverende ramme for deres læreprocesser. For en del af eleverne er der imidlertid slet ikke behov for at inddrage specialprogrammer og særlige it-hjælpemidler. Alt, hvad der behøves på it-området, er gængse computere og programtyper, som man kan tilpasse efter behov (fx bruge en større og klarere skrifttype i et tekstbehandlingsprogram). En oversigt over væsentlige it-muligheder i skolen findes i fig. 1. Fig. 1. Elevers brug af it Redskab Kommunikations- Spil og læremiddel -midler Tekstbehandling og tekstskanning Web Edutainment Billedbehandling og billedskanning Skærmpræsentation Simulation Talbehandling og grafisk fremstilling Strategispil Lydbehandling og videoredigering Netforum Adventure-spil Digital og syntetisk tale E-logbog Aktionsspil Stavestøtte og -kontrol E-portfolio Digital video Elever, hvis håndskrift er svær at læse, kan skabe udtryk på linje med klassekammeraternes vha. tekstproduktion på computer. 8 9\n7 Den venstre søjle i fig. 1 illustrerer anvendelsen af it som redskab/ værktøj. Det omfatter brug af tekstbehandling. Næsten al kommunikation via computere omfatter en form for produktion, redigering og håndtering af tekster, og denne genre er derfor den mest anvendte i skolen. Et andet it-redskab er software til billedbehandling, herunder til frembringelse og redigering af tegninger, fotos og design på computeren. Et tredje eksempel er it-genrer til talbehandling, der er nyttige i forbindelse med beregninger og arbejde med statistik, budgetter mv. Den midterste søjle i fig. 1 illustrerer anvendelsen af it som kommunikationsmiddel/medie. Den omfatter og browsere til internet. Sidstnævnte genrer kan bruges til at få adgang til en lang række oplysninger. Mange informationer findes ikke længere i bøger eller manualer, men må i stedet hentes frem på skærmen. Det gælder fx håndbøger, opslagsværker, instruktioner og vejledninger, tilbud om rejser og uddannelser mv. Den højre søjle i fig. 1 omfatter undervisningsprogrammer (edutainment), simulationer og spil. Det er ofte produkter med et element af leg. Funktion og fornøjelse supplerer hinanden. Der blandes ofte følelser i funktionen. Eksempelvis findes der en del undervisningsprogrammer, som søger at skabe bestemte stemninger, fx vække nysgerrighed, skabe undren eller udfordre eleven, samtidig med at de formidler fagligt stof eller giver eleven mulighed for at udvikle bestemte kompetencer. Didaktik for forløb med it Didaktiske overvejelser over forløb med it forudsætter viden om, hvilken betydning anvendelsen af de tre hovedgenrer og hver af undergenrerne har for elevers (sam)arbejds-, kommunikations- og læreprocesser. Genrekendskabet omfatter overvejelser over ligeværdige aktiviteter, hvor elever på skift lytter, læser, drøfter, reflekterer og udtrykker sig, nogle gange med brug af it, andre gang uden. Det omfatter også viden om, hvilken betydning arbejdet med den valgte 10 it-genre har for elevers kompetenceopbygning, herunder hvilke muligheder der er for samarbejde og vejledning ved brug af genren. It-inddragelsen har betydelige konsekvenser for elever med særlige behov i undervisningen. Som nævnt kan denne gruppe elever udvikle kompetencer og gåpåmod i it-forløb, som de ellers vanskeligt kan opnå. Disse læringspotentialer er også et væsentligt element i de didaktiske overvejelser over planlægning, gennemførelse og evaluering af it-forløb. Læreprocesser med it bygger ofte på det velkendte aktivitetsprincip, hvor elever stilles over for problemer og selv prøver at løse dem (som Sokrates allerede praktiserede for 2400 år siden, da han førte en lærerig dialog med datidens unge). Aktiviteter, hvor elever arbejder med åbne opgaver, eksperimenter, temaer og problemstillinger og selv prøver at nå frem til passende svar og løsninger får stadig større betydning. It-inddragelsen medvirker til at fremme denne udvikling. Ved at integrere it i undervisningen øges læreres mulighed for at skabe rammer for elevaktiverende forløb og sikre, at de rummer passende udfordringer for alle elever. Sådanne forløb indledes typisk med et oplæg fra lærere og en fælles fastlæggelse af målet med arbejdet. Dernæst arbejder elever selvstæn- 11\n8 digt enkeltvis, i mindre grupper eller holdvis. De fremlægger deres idé, plan eller mål for lærere, som lytter, spørger hvorfor og hvordan og måske også kommenterer men i så fald på elevernes opfordring og præmisser. Lærere støtter og udfordrer eleverne og søger at få dem til at sætte ord på deres overvejelser og strategier. Gennem passende spørgsmål og kommentarer bliver eleverne i stand til selv at finde frem til løsningen. Når elever anvender computere i en sådan læreproces, kan de arbejde med indholdet i forskelligt tempo, samtidig med at de drøfter processen med klassekammerater og lærere. Desuden kan de anvende differentierede fremgangsmåder ved behandling af tekst, billede, lyd og talmateriale. I modsætning til tidligere, hvor det ofte kun var eleven selv, der kunne tyde sin håndskrevne kladde, har elevens forskellige udkast nu en form, så de kan læses af andre med henblik på vejledning og respons. Det er en stor fordel, når lærere og klassekammerater optræder i rollen som kritisk ven og giver feedback på elevens produkter og mellemregninger. Den måske største gevinst ved den beskrevne arbejdsform er, at man undgår, at elevers læreproces bliver en ensom kamp med opgaven, idet den i stedet bliver en lærerig dialog imellem eleverne og deres kritiske venner. Vejledning og respons kan medvirke til at sikre, at ingen bliver tabt undervejs eller kommer på vildspor. Responsgivning foregår på den enkelte elevs præmisser. Den fokuserer ideelt set på styrkesider, og den er i princippet altid konstruktiv. Vejledning og respons kan være mundtlig eller skriftlig. Den kan også gives via internettet. Via læringsplatforme på nettet kan eleverne bl.a. sende spørgsmål og logbogsoptegnelser, aflevere udkast til opgavebesvarelser og få respons 1. It-inddragelsen øger generelt elevernes mulighed for at rette, redigere og nyttiggøre kommentarer og respons. Elever kan indarbejde kommentarerne i nye besvarelser og løsningsforslag. Fejl og forglemmelser skaber ikke frustration og opgivende holdninger, men er i stedet en løftestang for deres læring (på dette punkt er det stadig som på Sokrates tid). Flow og aktivitetsoversigt Læreres didaktiske overvejelser over it-integration leder frem til udvikling af pædagogiske scenarier for læringsforløb med it. De omfatter beskrivelser af læringsmål, centrale indholdselementer, elevers anvendelse af it-genre(r) og mål for anvendelsen heraf, fx at udvikle elevers kommunikationsevne og hensigtsmæssige arbejdsvaner og fremme deres læring. De omfatter ligeledes beslutninger om, hvad man vil gøre for at øge elevers udbytte af læreres vejledning og responsgivning. Da forløb med it typisk kræver meget koordinering, er det hensigtsmæssigt at tilføje en aktivitetsoversigt (det gælder ikke mindst, hvis to eller flere lærere skal samarbejde om forløbet). En aktivitetsoversigt er en punktvis eller skematisk beskrivelse af de vigtigste begivenheder i forløbet med vægt på de konkrete handlinger, som elever og lærere hver især har ansvaret for. Oversigten kan fx udformes som et skema med beskrivelser af: læreres rolle og handlinger i de forskellige faser af forløbet, elevers rolle og handlinger (enkeltvis, i grupper eller fælles for et helt hold eller en klasse), it-vejlederes eller andre ressourcepersoners rolle i forløbet, trykte og digitale materialers funktion og anvendelse. Et eksempel er gengivet i fig Positive erfaringer med læringsplatforme i skolen er nærmere beskrevet af B. B. Andresen i bogen Skoleudvikling med it fra anskaffelse til anvendelse af læringsplatforme i skolen (Kroghs Forlag 2004)\n9 Fig. 2. Eksempel på aktivitetsoversigt Hvem gør hvad? Lærere giver et oplæg til arbejdet med emnet mit nærmiljø Elever planlægger i grupper deres arbejde med emnet mit nærmiljø Elever laver en drejebog til beskrivelse af dele af nærmiljøet efter eget valg Lærere giver feedback på elevernes drejebog Elever reviderer deres drejebog, idet der især ses på brugen af billeder Lærere introducerer til brug af digitalkamera Elever tager billeder i nærmiljøet Elever redigerer deres billeder Lærere kommenterer elevernes billedvalg Elever skriver billedtekster Lærere giver oplæg om tillægsord og sproglig bevidsthed Elever udbygger billedtekster It-vejleder introducerer til brug af præsentationsprogram Elever monterer billedstof og tekster i deres præsentation Lærere giver feedback på udkast til skærmpræsentation Elever giver gruppevis feedback på udkast til præsentation Elever reviderer deres skærmpræsentation Elever præsenterer deres produktion for Elever udstiller deres produktion på 3. Elevers egenproduktion på computer Skriveopgaver på computer er det mest udbredte eksempel på, at læreprocesser kan fremmes ved brug af it. Det første udviklingsprojekt herhjemme, hvor en gruppe elever havde uhindret adgang til at producere tekster på computer, når de ønskede det, blev gennemført i slutningen af 1980 erne. Da disse elever gik op til afgangsprøven i skriftlig dansk, fik de tilbud om at bruge tekstbehandling. Hovedparten valgte dette. Bagefter blev de interviewet om deres erfaringer. Konklusionen var, at tekstbehandling kan anvendes med stor fordel ved elevers skriftlige fremstilling. For femten år siden var der kun få lignende danske erfaringer, men i dag er der så mange positive erfaringer med brug af tekstbehandling i skolen, at man kan konkludere, at det er en stor fordel at anvende denne genre i arbejdet med både de enkelte fags erkendelses- og arbejdsformer og med tværgående emner og problemstillinger. Det støttes af de mange udviklingsarbejder med processkrivning, der er gennemført i 1990 erne i faget dansk og i den øvrige fagrække. Processkrivning Den tidligere, formelle vurdering af et renskrevet resultat, som bl.a. bestod af røde streger i elevers hæfte ledsaget af gode råd til brug ved fremtidige skriveaktiviteter, kan slet ikke måle sig med nutidens procesorienterede arbejdsform, hvor elever laver et udkast, får respons, indarbejder kommentarerne og laver en ny udgave, får fornyet feedback, indarbejder denne og til sidst slutter af med at finpudse og udskrive det færdige produkt. Ideen bag det procesorienterede skrivearbejde er ikke at se bort fra produktet, for det er væsentligt, men at tillægge processen værdi og opfatte den som en rejse, som elever lærer af\n10 Undervejs på deres skriverejser gør elever holdt nogle gange. I lighed med, at man på en virkelig rejse gør holdt for at tage forsyninger ind for at tilfredsstille fysiske behov, får eleverne forsyninger til at dække åndelige behov, når de gør stop. Det kan være feedback i form af svar på spørgsmål, kommentarer til elevernes hidtidige arbejde eller råd om, hvordan de kan komme videre. På forhånd har lærere og elever aftalt, hvornår eleverne skal gøre holdt. Der er således ikke kun én aflevering, men flere. Denne arbejdsform kan anvendes, når elever skriver stile og andre tekster tilhørende essaygenren, men den er især anvendelig ved arbejde med rapporter. Her arbejder elever sjældent ud i en køre fra indledning til slutning. De arbejder fx skiftevis med indledning, begrundelse for valg af emne, hovedafsnit og konklusion. Undervejs kan de få feedback på udkast til disse afsnit, som de straks kan drage nytte af. Der foregår en læreproces, hvor elever udvikler sproglig bevidsthed og kommunikationsevne i takt med, at de reviderer og udbygger deres fremstilling. Ideen om processkrivning er ikke ny. I en lærervejledning fra 1805 anbefales det fx, at disciplene skulle bedømme hinandens skriverier (undertiden mundtligt dog som oftest skriftligt), før læreren retter og giver karakter. Ideen om processkrivning har altså eksisteret længe. Det skyldes fraværet af en passende skriveteknologi, at den kun har haft ringe praktisk betydning indtil for nylig. Processkrivning med pen, fjer eller blyant og viskelæder er vanskelig at praktisere. De færreste elever vil skrive den samme opgave to, tre eller fire gange i hånden. Det er lettere, hvis elever producerer tekster og andre udtryk på computer. Mange lærere har erfaret, at it-anvendelsen giver bedre elevprodukter end traditionelle arbejdsformer. På mange skoler indgår også gode erfaringer med nonstop-skrivning på computer. Her koncentrerer elever sig i et kort tidsrum. I min. noterer de fx flest mulige af deres ideer og indfald vedrørende et fagligt eller tværgående emne. Udgangspunktet kan bl.a. være en fortælling, elever har hørt, set eller læst, eller en tur, de har været på. Elever skriver alt, hvad der falder dem ind, uden tanke for stavefejl 16 og sammenhæng mellem de enkelte indfald. Ideerne ordnes først bagefter. Metoden kan modvirke skriveblokeringer, fremme elevers idémylder og øge deres meddelelsestrang. Under skriveaktiviteten kan computeren henlede elevers opmærksomhed på ufærdige elementer i elevers tekster, herunder uortodoks stavning og grammatik. Elever bliver opmærksomme på ord, som ikke findes i den anvendte ordbank, og som de derfor bør tjekke en ekstra gang, inden de afleverer. Til hjælp for eleverne er der en oversigt over ord i ordbanken, som ligner elevernes ord. I nogle tilfælde kan feedback på skærmen også henlede elevers opmærksomhed på sætninger med en usædvanlig grammatisk struktur og være anledning til, at de dobbelttjekker ordstilling og endelser i deres sætninger. Mange elever værdsætter, at der er tid til fordybelse og eftertænksomhed, når de skal formulere sig om et fagligt eller tværgående emne. Stille elever og elever med tillært hjælpeløshed kan få ny energi i den skriftlige dialog. Erfaringer fra en række projekter tyder på, at det er en fordel for en stor elevgruppe, at dialogen ikke kun er mundtlig, men at den er flerstemmig (det er påvist af O. Dysthe 2 ). Mange elever værdsætter også, at de kan arbejde i team, som i fællesskab formulerer mål for arbejdet og finder en måde at nå målet på. Erfaringer fra projekter med it-støttet samarbejdslæring tyder på, at 2 Dysthe, O. (1997). Det flerstemmige klasserum. Skrivning og samtale for at lære. Århus: Klim. 17\n11 teamsamarbejdet fremmer læringen. I nogle år har det været i fokus på internationale konferencer. Her beretter pædagogiske forskere fra hele verden typisk om teamlæringens fordele og om fordele ved at kombinere teamlæring og it-integration. Omvendt billedstil For nogle år siden genoptrykte et pædagogisk bibliotek nogle anskuelsesbilleder, som har været brugt i undervisningen dengang, hvor undervisningsmidlerne var fattige på billeder, og eleverne kun havde adgang til få af disse. Billeder af planter, vilde dyr, trækfugle mv. kom på denne måde ind i datidens skolestuer og medvirkede til at gøre lærerens fortællinger mere livagtige og vedkommende for eleverne. I dag er situationen som bekendt anderledes. Elever har adgang til billeder fra hele verden. De finder billedstoffet i trykte materialer og i digitale samlinger af billeder og grafiske symboler på skolens computere samt naturligvis på internettet, der er en sand guldgrube af billedstof (hvor noget naturligvis er mere lødigt end andet). Desuden kan elever lettere end tidligere frembringe deres egne illustrationer med brug af digitalkamera og skanner. Billederne kan redigeres på computere og indgå i elevudtryk af mange slags. Elever kan både skabe æstetiske og kommunikative udtryk på papir såvel som e-udtryk, der fremvises på computer. De alsidige muligheder for e-billedbehandling medvirker til at opfylde målet om, at eleverne skal kunne udtrykke sig i billeder, lyd og tekst i forskelligartede produktioner 3. Elever kan også optage lyd og levende billeder. De digitale redskaber og medier gør det til en smal sag for elever at optage, redigere og præsentere lyd- og videoklip. Erfaringerne viser, at elever, som har vanskeligt ved at bruge ord, sætninger og tal, kan lave produkter på linje med deres klassekammeraters produkter. Når disse elever vil fremvise deres forståelse af et emne, værdsætter de at kunne arbejde kreativt med andre udtryksformer end de tekstbaserede. 4. Elevers brug af e-logbog og e-portfolio Elever behøver indsigt i egne læreprocesser. Elevernes indsigt i egen læring øges, hvis de noterer deres ideer og tanker, sætter mål, beskriver temaer og læringsaktiviteter. Det kan begynde tidligt i skoleforløbet. Allerede i 2. klasse kan de fx føre logbog i forbindelse med deres arbejde med at producere dyrefabler og andre fortællinger. Logbogsskrivning er særlig velegnet i forbindelse med arbejdsformer, hvor elever er med til selv at tilrettelægge deres arbejde. Elever kan i så fald anvende logbøger til at sætte mål og beskrive processen, som fører frem til disse mål. Eleverne kan beskrive målet for deres læring (fx at de ønsker at blive bedre til noget) og registrere det, der sker under processen. De kan også notere stikord til eftertanke og evaluering. Eleverne kan starte skoledagen med at åbne logbogen og repetere mål, projektbeskrivelse og referat/evaluering fra dagen før. I dagens løb kan de notere, hvad de foretager sig, og de kan tilføje spørgsmål, som de gerne vil have hjælp til at besvare. E-logbog Elever kan skrive deres logbøger på papir, men mange elever foretrækker i dag at gøre det på computer. Det er lettere at slette og tilføje nyt, og det er lettere at delagtiggøre lærere og klassekammerater i indholdet, når det skrives på computer. En e-logbog kan i princippet bruges i alle fag, på alle niveauer og til alle arbejdsformer. Den er ikke noget privat og slet ikke noget hemmeligt. Den er tværtimod et personligt udtryk, som andre inviteres til at kigge med i. Lærere kan på forskellig måde kommentere indholdet og forholde sig til dette, når de giver respons og vejleder eleverne. 3 Positive erfaringer med brug af it til billedhistorier er nærmere beskrevet af L. Gredsted i artiklen: Computeren som alsidigt udtryksmiddel (Håndbog i pædagogisk it-vejledning, Kroghs Forlag 2005)\n12 Logbogsskrivningen medvirker til at øge elevers bevidsthed om og medansvar for deres læring. En logbog kan indeholde nogle fælles rubrikker og spørgsmål til elevarbejdet, som lærere kan tilføje og tilpasse til elevernes behov. Som beskrevet af L. Nygaard kan der fx være følgende spørgsmål vedrørende elevprojekter: Hvilket område er I specielt interesserede i (fx trækfugle)? Hvad I vil vide om dette område? (Prøv at skrive nogle spørgsmål ned, som I vil undersøge, fx: Hvilke trækfugle kan man se i Danmark? Har trækfugle store eller små vinger? Hvorfor flyver trækfuglene sydpå om vinteren? Hvorfor er der nogle fugle, der ikke flyver sydpå? Hvordan kan fuglene finde vej?) Hvorfor er I interesseret i dette? Hvad vil I blive bedre til (fx bruge et digitalt kamera, tegne fugleflokke på computer, finde kort på internet med trækfuglenes ruter)? Hvad I vil prøve (fx interviewe en person)? Hvad vil I særligt øve jer på, når I arbejder (fx lytte til hinanden, skrive, samarbejde, lade være med at skælde ud på hinanden)? Hvad vil I fremstille (fx skærmudstilling )? Hvordan vil I organisere forløbet (i hvilke timer vil I gerne arbejde, og hvad planlægger I at gøre i disse timer)? Den første danske e-logbog blev udviklet for nogle år siden i forbindelse med et projekt om Banebrydende undervisningsmidler. Eleverne, som deltog i projektet, brugte deres logbøger til at udvikle ideer, sætte mål og beskrive og vurdere deres læring. Evalueringen af elevernes logbogsskrivning var meget positiv og førte til en generel anbefaling om at lade eleverne skrive logbog i skolen. Af de 100 elever, som deltog i projektet, var en tredjedel meget begejstrede. En af disse elever formulerer det således: Jeg vil gerne have en logbog til mig selv derhjemme. Det er rart at snakke med læreren på den måde. Flere elever gav også udtryk for, at logbogen medvirkede til at fastholde den røde tråd i projektarbejdet: når man bladrede i den, kunne man næsten fornemme, hvad man skulle lave næste dag. Logbogskrivning kan også medvirke til at styrke elevernes ansvarlighed og kvalitetsbevidsthed i forhold til skolearbejdet: Vi fik ikke lavet alle vores mål, men det vi lavede, gjorde vi godt. Logbogsskrivning er imidlertid ikke en patentløsning. For nogle elever er det ikke så ligetil at notere overvejelser over deres egen læreproces. I projekt Banebrydende undervisningsmidler havde omkring en tredjedel af eleverne forskellige forbehold over for logbogsskrivningen. Nogle gav udtryk for, at det var kedeligt at skrive i logbogen, andre at det var svært at formulere sig skriftligt. En elev kommer med et løsningsforslag: Hvis man nu bare skulle fortælle den det, og den så skrev det selv det ville være meget nemmere. Hvis særlige forhold taler for det, kan man gøre alvor af denne idé. Eleverne kan indtale deres logbog via et optageprogram på computer\n13 E-portfolio Det bliver mere og mere udbredt, at elever gemmer deres arbejde i en e-portfolio. Det er en digital arbejdsmappe, hvor elever kan lagre deres udtryk i tekster, billeder og lyd og video samt deres opgavebesvarelser, projektrapporter, multimedieprodukter, logbogsoptegnelser og skriftlige respons. I elevernes e-portfolio er der også plads til deres refleksioner over mål for deres læring og deres evaluering af egne læreprocesser. En portfolio giver indtryk af en elevs eller elevgruppes læreproces. Den kan bruges til at følge elevers udvikling med henblik på klassens og elevers mål. Derved er den et godt grundlag for handling (hvad vil jeg følge op på?) og evaluering (hvilken værdi har det?). Elever kan have gavn af deres portfolio, når de vil bedømme, evaluere og synliggøre, hvad de har lært. De kan ligeledes bruge portfolioen, hvis de vil forholde sig til, hvad de ønsker at lære. Erfaringer viser, at elever herved udvikler deres evne til at vurdere egne præstationer. De kan blive gode til at udvælge og præsentere deres arbejder ved brug af deres portfolio. Elevernes portfolio kan opdeles i to dele. Den ene kan være en procesportfolio med elevernes udkast, dispositioner, mellemregninger og udkast. Den anden kan være en præsentationsportfolio med elevarbejder, som er egnet til fremvisning. Elevers brug af en e-portfolio kan også medvirke til at styrke samarbejdet mellem skole og forældre. Brugen af portfolio kan med fordel indgå ved portfoliosamtaler på skolen, hvor en gruppe elever deltager sammen med deres lærere og forældre. Elever har ordet i højere grad, end det er sædvane ved denne type arrangementer. De fremlægger, fortæller, forklarer og evaluerer deres arbejder samtidig med, at de viser indholdet fra deres præsentationsportfolio. Erfaringer viser, at elever, der ellers nødigt fortæller om deres skolearbejde, har meget på hjerte, når de skal præsentere det, de har lavet. Mange elever ynder fx at præsentere de arbejder, som de er mest tilfredse med, eller som de bedst kan lide at lave Elever anvender internet Elever er ofte med til at vælge de udtryk og genstande i skolen, som passer til deres forudsætninger og interesser, og som medvirker til at nå de opstillede læringsmål. De behøver ikke at se/høre/læse præcis samme materiale. Målene kan være fælles, mens der differentieres på bredde, dybde, fortælleform mv. Differentierede materialer kan fx indeholde mange figurer, diagrammer og andre former for visualiseringer af hensyn til elever, der har vanskeligt ved at læse for at lære. Animationer med speak kan også være et attraktivt tilbud til denne gruppe elever. Elever behøver ikke altid at læse med øjnene for at lære. Elever kan også læse digitale tekster med ørene. Flere og flere skoler anvender oplæsning af søgeresultater på computer (digital og syntetisk tale) til gavn for elever, der har besvær med at læse for at lære 4. Hvis læseusikre elever bearbejder stof fra nettet sammen med trykte materialer, kan man skanne det trykte stof, så eleverne også kan få det læst op på computer. Skanningen kan tage tid fra undervisningen, så det er vigtigt at få den sat i system. Da der ofte opstår fejl i tekster, som er resultatet af en skanning, kan man ikke blot overlade det til læseusikre elever. Digitale udtryk kan ligeledes medvirke til at skabe øget variation med hensyn til fortælleteknik. Elever kan enten skabe traditionel sagprosa, eller de kan vælge at arbejde med skærmpræsentationer med tegninger, fotos, videoklip og lydgengivelser. Dagliglivet i et engelsksproget land kan fx præsenteres ved hjælp af en billedhistorie. Med de nye materialer er det typisk også lettere at differentiere med hensyn til informationsdybde. Elever kan fx få hvert enkelt emne 4 Disse erfaringer med brug af læse- og stavestøtte er nærmere beskrevet af E. Arendal i artiklen Usikre læsere og stavere it som kompenserende hjælpemiddel (Håndbog i pædagogisk it-vejledning, Kroghs Forlag 2005). 23\n14 og mindre tekstbaserede end traditionelle, trykte undervisningsmaterialer. Desuden integrerer de tekster, grafiske illustrationer, lyd og levende billeder. Det er særligt en fordel for elever, der har besvær med at læse for at lære. Traditionelle lineære medier bøger, lyd og video kan med fordel kombineres med netmedier. Kombinationsformerne er utallige. På nettet kan elever fx få adgang til nyhedsartikler, billedbaser og diktater med tilhørende logbog. Der er mange muligheder for at integrere trykte fremstillinger og digitale materialer inden for en interaktiv ramme. I mange tilfælde suppleres trykte læremidler med samlinger af links til websteder, hvor elever kan finde supplerende informationer og gå på opdagelse. uddybet og hente baggrundsviden. Det giver øgede mulighed for at variere bredde og dybde i arbejdet med faglige og tværgående emner og projekter. Selv om det ikke altid er let at overskue mangfoldigheden af informationer og oplevelser på internet, er adgangen hertil generelt en fordel for elevernes læring. Eleverne har ikke kun behov for somom -erfaringer, men også for ajourført indsigt i den verden, som de er en del af. De må både kende kulturskatten og kommuneskatten. Læremidlerne må omfatte både et kulturelt skatkammer og autentisk nyhedsstof. En del af dette stof findes i dag på internet. Indholdet er typisk kortere end trykte tekster og skrevet i et sprog med relativt mange hovedsætninger og verber i aktiv form. Den nye generation af digitale materialer er ikke blot gamle undervisningsmidler i ny indpakning. Det er ikke kun et spørgsmål om at tilføje billedstof, links og elevaktiverende opgaver. Der er sket en udvikling fra singlemedier til multimedier. De nye medier er typisk mindre lukkede, mindre belærende, mindre lineære, mindre statiske 24 Disse links omfatter to hovedtyper. Én type links er konvergente og fører eleverne frem til uddybende oplysninger om emnet. En anden type links er divergente og åbner for en bredere emnekreds med associationer og henvisninger til beslægtede emner. Det svarer til henholdsvis at zoome ind og ud med et kamera. Digitale læremidler kan således medvirke til at sikre passende udfordringer for alle elever i hele skoleforløbet. Elever søger oplevelser og oplysninger Man kan opfatte hele verden som læremiddel. Computere og internet anvendes derfor i stigende grad, når elever søger oplevelser og stof. Internet kan sammenlignes med en gigantisk læsesal, der altid er åben, og hvortil der er adgang, uanset hvor man befinder sig når blot man har adgang til en computer med internetadgang. Armlængdens lov siger, at informationer helst skal være inden for en armlængdes afstand for at blive brugt. Hvis det er besværligt eller tidskrævende at fremskaffe stoffet, svinder interessen let. Elever oplever det som en stor fordel, at stoffet på internet ikke er lånt ud, når de skal bruge det. Det er en medvirkende årsag til, at 25\n15 mange elever meget gerne vil søge stof på internet til emnearbejder, projekter, stile o.l. Elevers erfaringer med informationssøgning er blevet undersøgt i en større kommune. Under elevsamtalerne gav mange elever udtryk for positive erfaringer med brug af internet i undervisningen: 26 Jeg bruger internettet til næsten alle mine opgaver i dag. Der er også nogle gode billeder. Hvis man er god til at betjene internettet, kan man spare mængder af tid i stedet for at skulle lede blandt mængder af bøger, papirer og oplysningscentraler. Man har også mulighed for at læse om folks tanker, meninger og oplevelser, hvilket ellers kan være svære at komme i nærheden af. Et typisk forløb, hvor elever samler indtryk på nettet og i digitale opslagsværker, håndbøger og databaser, er illustreret i fig. 3. Fig Formidling af udtryk 4. Bearbejdning af indtryk til udtryk 1. Valg af emne 2. Indsamling af indtryk Det er meget almindeligt, at elever har svært ved selv at finde relevant stof i forbindelse med sådanne emne- og projektarbejder. Det kan være lige så svært for en elev at finde bestemte informationer, som det er at finde den berømte nål i høstakken: det er ofte, at man ikke kan finde det, man søger, ellers finder man noget ubrugeligt eller alt for langt. Man kan bruge timer på at søge og ikke finde en disse andet end åndssvage hjemmesider. Løsningen ligger lige for, ifølge en af eleverne: hvis man skal bruge internettet mere i fremtiden (som jeg er sikker på, at man skal), skal man prioritere at lære eleverne at bruge internettet rigtigt. Det er en udfordring at imødekomme dette behov i skolen. Målsætninger om it-kompetenceudvikling fx at eleverne bliver fortrolige med informationssøgning kan være et skridt i den rigtige retning, men mål og udviklingsplaner alene gør det ikke. Der er også brug for et langt, sejt træk, hvor elever får rutine fx rutine i at søge stof til opgaver, emnearbejder og projekter under passende vejledning. Ved informationssøgning kan elever vælge dele af indholdet ud og fordybe sig i dette. De kan differentiere på bredde, dybde, tempo og støtte fra lærere og klassekammerater. Processen indledes typisk med fremvisning af en oversigt over indholdet. På grundlag heraf vælger eleverne herefter den del af indholdet, som de ønsker at arbejde videre med. De behøver ikke at læse eller se det hele. Det er ikke som med lineære film eller video, hvor man helst skal se det hele fra start til slut uden afbrydelser. Elever bør tværtimod plukke noget ud og fordybe sig i det. Interaktionen organiseres ikke af mediet, men af eleverne selv. De læser/ser/hører kun det, de vælger ud, og i selvvalgt rækkefølge. De kan fx koncentrere sig om overskrifter og billedtekster og studere illustrationer, eller de kan printe et mindre tekststykke ud, som de sætter sig grundigt ind i under vejledning. Proceslæsning Forfatterne til de interaktive materialer på internet og i opslagsværker har normalt sørget for, at der ikke er en tvungen rækkefølge. De enkelte dele af indholdet er forbundet som byer på et landkort, og elever kan selv tilrettelægge deres opdagelsesrejse. Det kan foregå 27\n16 under løbende vejledning. Eleverne må vælge indholdselementer efter interesse og forudsætninger og fordybe sig i de enkelte dele efter behov. De kan differentiere under hensyntagen til deres ønsker om oplevelser og viden, deres tempoønsker samt deres forhåndskendskab til de behandlede emner. Forløbet kan opdeles i nogle hovedfaser: Første fase kan fx bestå i, at elever alene eller i samarbejde lokaliserer nogle kilder, som er egnet til fordybelse (indhold, sprogbrug mv. er afpasset i forhold til elevernes faglige niveau og læsefærdigheder). Dernæst kan elever skimme/overblikslæse/orientere sig i disse. Derpå kan de vælge én eller to kilder, som de vil læse grundigt med henblik på at bearbejde informationerne heri til viden. I alle faser af deres arbejde kan de få vejledning. Den beskrevne læsemåde er procesorienteret. Den kan betegnes procesorienteret læsepædagogik eller kort: proceslæsning. Et eksempel er vist i fig. 4. Fig. 4. Eksempel på proceslæsning Fase Elevaktiviteter 1. Idéfase Fastlægge, hvad man vil fortælle/undersøge Vælge delemne(r) og evt. lave problemformulering Tale med lærer og rette idé til Hurtigskrive indfald Skitsere synsvinkel og delemner Tale med lærer om synsvinkel, indgange og udgange og delemner Notere spørgsmål til lærer Få svar fra lærer på spørgsmål 2. Indsamlingsfase Indsamle stof (lokalisering af kilder, informationssøgning) Skimme stof Tale med lærer om stofvalg Overblikslæse stof Ordne stof og lave noter Foretage indledende kildevalg Få respons fra lærer på kildevalg 3. Bearbejdningsfase Normallæse udvalgte kilder (evt. vha. computer) Foretage endeligt kildevalg Dybdelæse primærkilder (evt. vha. computer) Lave noter Få respons 4. Formidlingsfase Fremvisning af forståelse med eller uden it-anvendelse Ideen er at opfatte processen som en rejse. Læserejsen begynder med, at elever overvejer, hvad de gerne vil vide noget om. Når det er klart, kan de finde passende søgeord, som beskriver det valgte emne så detaljeret, at de ikke drukner i materialer, men kan lokalisere og vælge relevante informationer, som de derpå kan bearbejde til viden. Undervejs i denne proces får eleverne typisk råd og vejledning fra deres lærere flere gange. Variationsmulighederne er mange, når man på denne måde vil fremme elevers læring og samtidig opnå, at eleverne får førstehåndserfaringer med tidssvarende arbejdsvaner og hensigtsmæssige læsevaner\n17 6. Elever lærer med spil og simulationer Elever er generelt meget optaget af spil i deres fritid, og for mange elever kan inddragelsen af spil i undervisningen være en vej til øget læring. Det gælder ikke mindst for elever med særlige behov i undervisningen. De mange spil kan opdeles i undergenrer ud fra de kompetencer, som spilleren skal besidde for at vinde. En anden genre er aktionsspil med hyppig brug af kamp eller andre former for fysisk drama. Ved aktiviteter med denne type spil kan eleverne udvikle motorik og hurtigere reflekser. Den tredje genre er strategispil, der ofte indeholder forskellige former for action, men med relativt stor vægt på overordnede beslutninger og relativt mindre vægt på, at en hovedperson deltager direkte i begivenhederne (som aktionsspil). Ved aktiviteter med strategispil kan elever derfor udvikle overblik og blive bedre til at analysere, planlægge og prioritere. Adventure-spil er en fjerde genre, hvor hovedpersonen typisk skal løse opgaver, opklare gåder o.l. Ved aktiviteter med denne type spil kan eleverne blive bedre til at udvise omtanke og tålmodighed og til at sætte sig ind i en sag. I de senere år er der gennemført en række projekter med brug af spil med deltagelse af forskellige elevgrupper. Mange spil er engelsksprogede, og der foreligger mange positive erfaringer med brug af spil i undervisningen på en række skoler i England. Et eksempel er simulationsspillet SimCity 2, hvor eleverne opbygger og bestyrer en by. For mange elever fungerer spillene som en indgang til læring. De kan fx anspore eleverne til at udvikle deres færdigheder og indspore deres samarbejde. Fire spilgenrer Der kan skelnes mellem fire genrer af digitale spil. Den første er simulationer, der søger at simulere en konkret situation eller begivenhed over tid. De stiller krav om, at brugere kan reagere hensigtsmæssigt på grundlag af en oplevelse af en kompleks situation. Ved brug af simulationer kan elever derfor blive bedre til at overskue og handle i komplekse situationer\n18 7. Elevers udvikling af grundlæggende kompetencer For at undgå frustrationer og spildtid pga. manglende betjeningsfærdigheder og manglende viden om it-mulighederne, må eleverne være selvhjulpne på it-området. Personlig beherskelse på dette område er en forudsætning for, at de kan anvende it i skolearbejdet, når det er naturligt og praktisk muligt. Det omfatter færdigheder i betjening af de væsentligste it-genrer (jf. fig. 1). Elever må ligeledes kende terminologien, som er knyttet til de forskellige it-genrer. Det omfatter centrale begreber vedrørende funktion og anvendelse af disse genrer. Endvidere må elever blive i stand til at vurdere fordele og ulemper ved at bruge it, således at de kan vælge, hvornår de vil inddrage it ved løsning af en arbejdsopgave, og hvornår de vil løse den på andre måder. Det omfatter forståelse af, hvordan it-inddragelsen på godt og ondt præger arbejds-, kommunikations- og problemløsningsprocesser. Tilsammen sikrer de omtalte kompetencer, at elever kan foretage bevidste valg hvordan og hvornår det er hensigtsmæssigt at bruge digitale redskaber, medier eller spil, og hvornår det er bedre at lade være ud fra kendskab til de forskellige it-genrers funktionalitet. It-planer I skolen sigter man i stigende grad mod en planlagt udvikling af de omtalte it-kompetencer. Hensigten er, at alle elever bliver selvhjulpne i anvendelsessituationer. Mange skoler vælger at formulere deres it-plan med henvisning til Junior PC-kørekortet, der fastsætter mål for elevernes it-kompetencer på henholdsvis 3., 6. og 9. klassetrin 5. Målene omfatter kompe- 32 tencer i brug af it til dels procesorienteret arbejde og eksperimenter, simulationer og målinger, dels analyse og bearbejdning af informationer i søgeresultater og multimedier. Der kan være behov for at gennemføre mini-kurser for at nå trinmålene. Sådanne mini-kurser, der evt. involverer skolens it-vejleder/ koordinator, kan tilrettelægges på grundlag af kendskab til de læringsforløb, eleverne gennemfører på de forskellige trin. Det er et spørgsmål om at vurdere, hvilke it-mæssige kundskaber og færdigheder eleverne har behov for at udvikle, inden de går i gang med forløbene. I løbet af de første år kan eleverne fx få begynderkendskab til standardgenrer til tekst-, billed- og talbehandling. På dette eller et senere trin kan de få en introduktion til netdialog ( mv.), samtidig med at de udbygger deres viden om genrer til tekst-, billed- og talbehandling. Derved kan der blive en god progression i elevernes it-anvendelse, og klassens lærere vil altid vide, hvilke it-erfaringer eleverne har, som der kan bygges videre på i undervisningen. Vedtagelsen af en sådan it-plan kan medvirke til at sikre et relativt ensartet niveau på de forskellige klassetrin. Man undgå en situation, hvor nogle elever har en basal it-kunnen og en veludviklet forståelse af, hvornår de med fordel kan anvende it, mens andre elever stort set er autodidakte på it-området, fordi de aldrig har fået en systematisk introduktion til it-emner og -begreber og kun i begrænset omfang har fået mulighed for at udvikle færdigheder i at anvende computere og internet i skolen. 5 Junior PC-kørekortet er nærmere beskrevet af K. S. Nielsen i artiklen: Indførelse af Junior PC-kørekortet (Håndbog i pædagogisk it-vejledning, Kroghs Forlag 2005). 33\n19 Læsning og skrivning for alle Det er som bekendt et mål, at elever bliver i stand til at beherske grundlæggende kulturteknikker som at tale/lytte, læse, skrive, regne og anvende it. Samtidig er det et middel i elevernes øvrige kompetenceudvikling. Hvis de ikke behersker kulturteknikkerne i et vist omfang, risikerer de at sakke bagud på andre områder. Det begynder med, at eleverne udvikler læsefærdigheder. Når målet er nået, bliver læsning af sagprosa et middel til, at elever opnår indsigt i faglige og tværgående emner. Skrivning er tilsvarende en disciplin i indskolingen. Efterhånden bliver skrivningen et middel, som eleverne anvender til at bearbejde indtryk og formidle deres viden i kommunikative og æstetiske udtryk. I dette perspektiv er elevernes beherskelse af grundlæggende kulturteknikker både et mål i sig selv og en forudsætning for, at eleverne kan få det fulde udbytte af undervisningen og realisere deres læringspotentialer. For at nå målene for læsning og skrivning kan eleverne med fordel benytte it. Der er gode erfaringer med at få elevtekster læst op på computer som led i den almindelige undervisning. Eleverne synes, at det er sjovt, og det motiverer dem, at de kan høre egne tekster. De gør det ikke kun en gang, men flere gange, og de kalder ofte på hinanden: Kom og hør hvad jeg har skrevet. Der er også eksempler på, at elever bliver mere selvhjulpne i deres skriftlige arbejder, når de får mulighed for at høre, hvad de har skrevet. Under oplæsningen fanges deres opmærksomhed fx af manglende punktummer, endelser eller ord, som de derefter tilføjer, hvorefter de får teksterne læst op igen for at sikre sig, at resultatet nu er, som det skal være. te med at skrive tekster, som de derpå kan læse. Man taler om læsning på talens grund. Det kan udvides til læsning på talens og skrivningens grund. Under arbejdet med egne tekster vil elever ofte opleve, at de har svært ved at stave ord, som ikke er lydrette. I den situation støtter det stavningen, hvis de kan se forslag til ord. Eleverne kan fx indtaste de første to til tre bogstaver og derpå vælge ordet fra en liste med forslag. Det medvirker ofte til at øge elevernes aktive ordforråd. De tør bruge flere ord og udvikler herved et mere varieret og righoldigt ordforråd, når de bruger stavestøtten. Efterhånden lærer de at genkende ordbillederne, og det bliver mindre nødvendigt at slå dem op. Tilsammen peger disse erfaringer på, at anvendelse af læse- og skrivestøtte på computer rummer mange fordele. Det styrker læreres muligheder for at tilpasse udfordringerne i den almindelige undervisning, så eleverne føler sig på højde med situationen, når de skriver og læser. I begyndelsen har eleverne ofte lettere ved at skrive end ved at læse. Skrivning kan derfor være en indgang til læsning. Elever kan fx star\n20 Hjælp til selvhjælp Skolens rummelighed kan også øges, hvis udfordringerne er afpasset i forhold til elevernes aktuelle læsefærdigheder, færdigheder i skriftlig fremstilling, matematiske kunnen, it-kompetencer mv. 6 I nogle tilfælde behersker eleverne ikke kulturteknikkerne på et niveau, så de er i stand til at læse sig til faglig viden som led i den almindelige undervisning. I så fald reduceres deres udbytte af undervisningen. Som følge af læseusikkerhed afskæres de fra at få de samme oplevelser og informationer, som deres jævnaldrene har adgang til i skolen. Rummeligheden kan i så fald øges ved, at skolens lærere og ledelse formulerer en it-plan, der omfatter brug af it som kompenserende redskab for den relativt store elevgruppe (hver sjette elev ifølge PISA-undersøgelsen), som har vanskeligt ved at læse tekster med forståelse. Svarende til, at mange mennesker bruger læsebriller, har denne elevgruppe brug for at benytte en computer til at få alderssvarende tekster læst op. En sådan indsats kan medvirke til, at eleverne udvikler gode arbejdsvaner. Det er ikke hensigtsmæssigt, hvis elever i fem eller syv år vænner sig til at spørge sidemanden om, hvad der står, eller benytte overspringshandlinger. Læse- og stavestøtte på computer kan indføres som led i en tidlig, forebyggende indsats. Man kan fx starte i 3. klasse, hvor faglig læsning begynder at blive vigtig, og hvor der tegner sig et klart billede af, hvilke elever der er læse- og staveusikre. Så snart man har vished for, at en elev har vanskeligt ved at udvikle læsefærdigheder, kan der sættes ind på dette punkt. Hensigten er ikke, at eleverne ophører med at udvikle deres læsefærdigheder, for det kan de fortsætte med gennem hele deres skoleforløb, men at undgå, at de afskæres fra oplevelser og informationer, som deres jævnaldrende får i skolen. En it-plan kan derfor med fordel beskrive en særlig indsats for gruppen af elever med læsevanskeligheder, hvor de får mulighed for dagligt at anvende de it-redskaber, som kan give dem adgang til trykte tekster og skærmtekster på lige fod med de andre elever i klassen. Det omfatter oplæsning på computer. It-planen kan ligeledes beskrive en særlig indsats for gruppen af elever med stave- og skrivevanskeligheder, således at denne elevgruppe på passende tidspunkter bliver introduceret til og får mulighed for at anvende stavestøtte, hvor de kan gennemse forslag til stavning af enkeltord. 6 Positive erfaringer med at inddrage it-redskaber for at øge skolens rummelighed er beskrevet af O. Hansen og P. G. Andersen i artiklen: Indikatorer for den rummelige skole faglighed, skoleudvikling og it (Håndbog i pædagogisk it-vejledning, Kroghs Forlag 2005)\nForebyggende specialundervisning integreret i den almene undervisning\nForebyggende specialundervisning integreret i den almene undervisning Af Bent B. Andresen Indledning I folkeskolen er der fokus på, hvordan man kan undgå udskillelse af elever med særlige behov. Debatten


Cookie- og privatlivspolitik - Anne Katrine Holm\nData om din brug af websitet, hvilke annoncer, du modtager og evt. klikker på, geografisk placering, køn og alderssegment m.v. videregives til tredjepar-ter i det omfang disse oplysninger er kendt.\nDu kan se hvilke tredjeparter, der er tale om, i afsnittet om ”Cookies” ovenfor. Oplysningerne anvendes til målretning af annoncering. Vi benytter herudover en række tredjeparter til opbevaring og behandling af data. Disse behandler udelukkende oplysninger på vores vegne og må ikke anvende dem til egne formål.\nHenvendelse herom kan ske til: akh@annekatrineholm.dk. Hvis du vil klage over vores behandling af dine personoplysninger, har du også mulighed for at tage kontakt til Datatilsynet. Udgiver\nInJOY Anne Katrine Holm Psykolog og coach


Iron Man 2 | 4K Ultra Hd Blu-Ray Film | Dvdoo.dk\nFakta om Iron Man 2\nJon Favreau Kenneth Branagh\nSam Rockwell Samuel L. Jackson Robert Downey Jr Don Cheadle Gwyneth Paltrow Mickey Rourke Scarlett Johansson\nIron Man 2, 4K\nDin anmeldelse af Iron Man 2\nHos dvdoo.dk er vi forhandlere af tv-serier og film. Det har vi beskæftiget os med i adskillige år og vi dækker meget bredt. Lige fra actionfilm til romantiske film.\nDer er ofte forskellige synspunkter, hvilket også præger diskussionerne, men det er et godt eksempel på, hvor passionerede vi er. Passionen samler os og når vi debatterer film og TV-serier, så er vi eksperter.\nHvis vores passion og interesse smitter af på dig, og du vælger at følge vores anbefaling af Iron Man 2, så er det vores håb, at du får en rigtig god oplevelse, når du ser den.\nVi har været forhandler af musik, spil og film siden 1999, og derfor er vi i dag den ældste filmbutik i Danmark. Sammenligner man dvdoo med de andre markeder, er vi faktisk også blandt landets ældste onlineshops. Det var udelukkende DVD film vi fokuserede på, da vi startede vores onlineshop. Og i årenes løb, mens der kom nye filmformater på markedet og vores passion for film blot blev ved med at vokse, begyndte en interesse for musik og spil at gro. Derfor var det selvsagt, at både CD'er og spil skulle være i dvdoo.dk's udvalg.\nVi arbejder konstant på at skabe den gode kundeoplevelse. Og den brancheerfaring, som vi i årenes løb har opbygget, har givet os et nuanceret billede af, hvad kunder har af forventninger og ønsker til netop vores onlineshop. Det skal tydeligt skinne igennem, at vi har en dyb interesse i film, spil og musik og vi håber at denne kærlighed for det digitale brænder helt igennem, og smitter positivt af på enhver, der besøger vores verden af underholdning.\nDu finder som regel svar i vores FAQ, såfremt du måtte ligge inde med spørgsmål. Du er også velkommen til at skrive eller ringe til vores kundeservice, der altid hjælper med et smil. Vi håber dit besøg i vores netbutik bliver en rigtig god fornøjelse.