Hvem Var Prince? - bordermusic.dk\nHvem Var Prince?\nPrince var en verdenskendt amerikansk musiker. Hans fulde var Prince Rogers Nelson og han blev født i 1958.\nHan var en mand, der altid havde musikken tæt på hjertet og spillede allerede på guitar, da han var 9 år gammel. Han lærte også senere at spille klaver. Da han gik på college, var han også en del af et band, kaldet 'Champagne'.\nHan får din første pladekontrakt i 1978, hvor det første album blev et kæmpe flop. Det stoppede dog ikke Prince og efter mange diskussioner med pladeselskabet, som stod til at fyre ham, fik han dem overbevist om, at det næste album ville blive bedre. Og det gjorde det også! Nummeret 'I Wanna Be Your Lover' bliver året efter et kæmpe hit og derefter blev populariteten kun større.\nPrince var og er stadigvæk blandt andet kendt for sine sange 'Purple Rain', 'Little Red Corvete' og 'When Doves Cry'.\nUd over at være kendt for sine egne sange, var han ofte ind over sange fra andre musikere. Han nåede i sin levetid at vinde syv Grammy Awards, en Golden Globe og en Academy Award. Han blev også i 2004 en del af Rock and Roll Hall of Fame.\nPrince går bort i sit hjem i 2016. Hans død er dog omdiskuteret, da nogle mener, han dør af en overdosis af smertestillende medicin. Andre mener, at han døede af en influenza.\nTil slut vil vi hurtigt takke Perlen Odense for støtten, de her ar bidraget til dette tekstindlæg. Her finder du et imponerende sortiment af Susannne Friis Bjørner, eller utallige andre gode varer. Derfor er dette tekstindlæg markeret.\nTop 15: verdens bedste sangere\nDer findes rigtig mange anerkendte sangere, nogle som stadig er på toppen og andre som desværre måtte herfra for tidligt. Her kommer der et … Læs mere\nHvem var Freddy Mercury?\nFreddy Mercury er kendt som forsanger, sangskriver og pianist i den verdenskendte rockgruppe Queen.Han bliver født på øen Zanzibar i 1946 og… Læs mere\nHvem var John Lennon?\nJohn Lennon var britisk musiker, komponist og sanger, som levede fra 1940-1980. Han blev født under Slaget Om England. Begge hans foræl… Læs mere\nHvem var Keith Moon?\nHvem var Keith Moon? Keith Moon var musiker og skuespiller. Som musiker var han mest af alt kendt for trommeslageren i bandet The Who, der v… Læs mere\nVores bud på de 10 bedste julesange\nHer kommer vores bud på de 10 bedste julesange i 2020. I skrivende stund står vi sidst i november måned og der er meget delte meninger om, h… Læs mere\nForside Top lister Kunstner fokus


Smerter i benene er et ubehageligt fænomen, omend uopmuntrende. Nedre ekstremiteter i løbet af dagen påtager mere stress end nogen anden del af muskuloskeletalsystemet. Især hvis det arbejde du har står eller siger, er du glad for noget som en triathlon.\nSmerter kan variere inden for meget vide grænser, fra en let følelsesløshed og pulsering som uafhængigt testet for et par minutter før udmattende trækker fornemmelser eller kramper, der kan dræbe selv nat søvn. Heldigvis truer sådanne anfald i de fleste tilfælde ikke noget. Der er dog muligheder …\nMen før vi finder ud af årsagen til ubehag, skal vi forstå, at det ikke er nødvendigt at reflektere over spørgsmålet: “Hvorfor fødder gør ondt”, Og vi skal flytte så hurtigt som muligt (af dig selv eller med nogen hjælp) i retning af en læge.\nHvornår skal man kontakte lægerne\nSmerten tillader dig ikke at gå eller bære vægten af kroppen til foden.\nDer er en åben brud eller et dybt snit.\nDu ser flere symptomer på samme tid – smerte, hævelse, rødme, en kraftig stigning i temperaturen i lemmen.\nFør du føler smerten, har du hørt et højt klik, som om noget havde hoppet ud af dit ben eller en gnashing.\nKontakt så snart som muligt en læge hvis:\nDer er tegn på infektion: hudflettet på benet er skyllet, varmt til berøring, alt sammen ledsaget af en stigning i kropstemperaturen generelt.\nBenet svulmede, huden på den blev blege og / eller det virker meget koldt.\nØdem observeres på begge ben og ledsages af forskellige vejrtrækninger.\nDine skind gør ondt meget efter længerevarende møde. For eksempel, efter en lang tur på bussen eller flyrejser.\nDu observerer enhver smertefuld symptomatologi, som udvikler sig i benene uden nogen indlysende årsager.\nDu oplever smerte regelmæssigt under eller efter at gå.\nDu er hjemsøgt af ødem i underekstremiteterne.\nSmertefornemmelser, som oprindeligt var næsten usynlige, synes at vokse i flere dage i træk.\nDu har bemærket en hævet åre på benet og rører ved, som forårsager ubehagelige fornemmelser.\nHvis du ikke har nogen af de angivne symptomer, kan du udånde: sandsynligvis er der ikke noget, der er forfærdeligt med dine ben, der sker ikke. Selvfølgelig betyder det ikke, at du kan score for ubehag. Men der er store muligheder for at håndtere årsagerne alene. Vi fortsætter.\nHvad skal man gøre lige nu, hvis dine ben gør ondt\nLad dine ben være alene\nLad dem bare hvile: læg dig ned, hvis det er muligt, hæve dine ben lidt over hjertets niveau (dette kan ske med en rulle placeret under anklerne). Denne situation vil forbedre venøs udstrømning af blod, reducere puffiness og slappe af musklerne.\nFastgør til det område, hvorfra, efter din mening, er baseret på smerte, pakket ind i en tynd håndklæde ispose (eller, for eksempel, frosne ærter eller andre halvfabrikata, som er der i din fryser). varighedBen smerte komprimere – 15-20 minutter, gentag tre gange om dagen efter behov.\nTag OTC Painkiller\nMassage hjælper i disse tilfælde, hvis smerten er forårsaget af en spasme eller overtok dig efter fiznigruzki – en lang gåtur eller jogging.\nHvorfor gør mine ben ondt?\nEfter at være sikker på, at der ikke er nogen farlige symptomer lige nu og lindre tilstanden, kan du forsøge at analysere på egen hånd, hvad der forårsager ubehag. Faktisk kan årsagerne til smerter i benene være havetBen smerte . Her er nogle af de mest almindelige.\nEller på en simpel måde krepature. Måske er du overextended efter en lang forsømmelse af træning. Eller de valgte ikke meget komfortable sko. Eller planlægger en 10 kilometer kørsel, glemte opvarmningen og hitchen. Alt dette bliver ofte årsagen til styrken, som heldigvis hurtigt passerer alene.\nMåske snuble du for nylig, men har ikke lagt vægt på det. I mellemtiden har det akavet ført til en lille udstrækning af ledbåndene eller bruddet af nogle fibre i senerne. Sådanne skader er ikke fatale og ofte helbreder af sig selv, men kan levere et par ubehagelige minutter og endog timer.\nSelv ved starten af sygdommen påvirker de perifere nerver, som halloo til hinanden følelsesløshed, prikken og ømhed i underbenet område, kalve og fødder. Ubehag manifesterer sig oftest under søvn.\nDerfor, hvis gåsen og kramper i lægmuskler begyndte at hjemsøge dig for ofte, er det nyttigt at kontrollere dit blodsukkerniveau og rådføre sig med endokrinolog.\nMed temmelig smertefulde kramper i benene er kendt for næsten alle fremtidige mødre. Årsagen til ubehag er forstyrrelser i mineralmetabolisme, der ofte ledsager graviditet. Oftest er anfald forårsaget af mangel på kalium, calcium, magnesium eller vitamin B6. Og læger er meget opmærksomme på dette: Når de klager, foreskriver de for patienterne komplekser af vitaminer og mikroelementer, der kan kompensere for manglen på vigtige stoffer.\nKramper og smerter i kalve er de mest almindelige symptomer på calciummangel. Bemærk: Selvom du har mistanke om denne mulighed, kan du diagnosticere og ordinere lægemidler kun være læge. Derfor skal du altid konsultere en terapeut og tage de anbefalede tests.\nMed åreknuder i underbenene er arbejdet i de ventiler, der passerer blod i blodårerne, forstyrret. På grund af dette øges blodårerne i størrelse, udstrømningen af blod forværres, der er ømhed og ømhed. Årsagerne til åreknuder kan være mange, og det afslørede ubehag kræver høring af en phlebolog.\nMuskelsmerter af denne oprindelse har et trækkende eller trækkende tegn og kan forstærkes under fysisk anstrengelse eller i koldt og vådt vejr. Mistænkt for myalgi bør gå til neurolog: Han vil diagnosticere og, hvis det er nødvendigt, vil ordinere dig anti-inflammatoriske lægemidler og smertestillende medicin geler og salver.\nFor at genkende denne lidelse er det muligt og visuelt: det ledsages ofte af en stigning i fodens størrelse og / eller fremkomsten af en udbulende knogle. Satellitten på de udviklende flade fødder er en smerte i fødderne og benene, som vokser til aften, samt hurtig træthed, når man går. Med lignende problemer er det nødvendigt at henvende sig til ortopæderen.\nDenne sygdom får sig til at mærke af en skytesmerter fra hæle til skinkerne, hovedsagelig på bagsiden eller på siden af foden. For hjælp skal du kontakte en neurolog eller en vertebrolog (specialist i rygmarvsbehandling).\nUanset hvad det var, ville det være overflødigt at huske, at kun en læge kan diagnosticere det. Så hvis dine ben gør ondt regelmæssigt, så spørg mindst en terapeut.\n1 Hvornår skal man kontakte lægerne\n1.1 Ring straks en ambulance hvis:\n1.2 Kontakt så snart som muligt en læge hvis:\n1.3 Planlæg et besøg hos terapeuten eller kirurgen i den nærmeste fremtid, hvis:\n2 Hvad skal man gøre lige nu, hvis dine ben gør ondt\n2.1 Lad dine ben være alene\n2.2 Lav en kold komprimering\n2.3 Tag OTC Painkiller\n2.4 Foretag massage\n3 Hvorfor gør mine ben ondt?\n3.1 Træthed efter træning\n3.3 Udvikling af diabetes mellitus\n3.9 Lumbosacral osteochondrose\nHvorfor på anden dag efter træning muskler gør ondt mere end den første\nMine indtryk af iPhone 6 efter 2 ugers aktiv brug\nHvad skal man gøre, hvis tanden gør ondt\nHvorfor er den bærbare computer varm og hvad man skal gøre ved det\nHvorfor har jeg brug for en jailbreak på iOS?


Telia bremser op i Danmark\nOffentliggjort: 27.11.00 kl. 11:18\nEn fortsat tabsgivende forretning i Danmark betyder, at den svenske koncernledelse har drøftet at skære yderligere i de danske aktiviteter. Det skriver Børsen på baggrund af oplysninger fra flere uafhængige kilder.\nOvervejelserne sker mindre end to måneder efter, at Telia har lammet sit forhandlersalg af mobiltelefoner til private ved at afskaffe det tilskud til prisen på mobiltelefoner, som gør det muligt at sælge billige mobiltelefoner til private.\nDt ikke er lykkedes Børsen at få en kommentar fra Telia i Sverige, men flere kilder oplyser til Børsen, at Telia's satsning på fastnet-telefoni i Danmark har været en katastrofe. Det skyldes ikke mindst en række logistik-problemer omkring udskrivning af regninger samt håndtering af IT-systemer og kundeservice.\nBegge beslutninger om at skære ned i de danske aktiviteter, skyldes ifølge Børsen voksende tabstal på det danske marked. Børsen henviser således til, at såvel fastnetselskabet Telia Telecom A/S som mobilselskabet Telia Mobile igen i år vil få tab på trecifrede millionbeløb. Det har ind til videre ikke været mulig at få en kommentar fra Telia.


Anmeldelser: december 2016\nSven-Aage Jørgensen, København-Kværndrup tur/retur, Historia 2016\nEt liv genoplevet i litteraturen, kan man kalde Sven-Aage Jørgensens (f. 1929) erindringer om sine samtaler med to slægtninge, onkel Herman i København, ateist og arbejder, og onkel Rasmus gårdmand fra Kværndrup rundet af en blanding af en "let falmet grundtvigianisme" og Indre Mission.\nDe to er let stiliserede varianter af de virkeligt eksisterende onkler, men så meget desto effektivere fortællegreb. De tjener som vikarierende læsere, der har hver deres syn på helte og skurke i det store, brogede og adspredte persongalleri, som føres frem. Bogen er for størsteparten - i sig selv ret læseværdige - handlingsreferater af Pontoppidan, Jakob Knudsen, Bjørnson, Johannes V. Jensen, Martin A. Hansen med en afstikker til den svejtsiske Jeremias Gotthelf (1797-1854). At sidstnævnte - meget interessante - forfatter optræder i denne sammenhæng skyldes den omstændighed, at Jørgensen er emeriteret professor i tysk.\nTemaet er det moderne gennembrud i kulturel, kristelig og politisk forstand. Kan man med Jakob Knudsen bjærge kristendommen ind i naturalismen? Er grundtvigianismen bare forloren yderlighed, således som Pontoppidan karikerer den? Er bonden landets marv? Det er interessant at se disse diskussioner flettet ind Jørgensens egen og siden Danmarks og Verdens historie.\nDet er en demonstration af den pointe, som Hakon Stangerup i sin tid gjorde gældene, nemlig at politik ikke blot er krejleres fordeling af midler, men at det er kulturkampt, og at romaner derfor også har en politisk indebyrd, demonstreret ved onkel Venstremands og onkel Socialdemokrats vidt forskellige vurderinger af bøgerne. Jørgensen har en virkelig god pen, tydeligvis ikke upåvirket af dem, han skriver om. Jørgensens vurdering af Martin A. Hansen er f.eks., at han ikke iagttager landbolivet på "bekvem proprietærafstand". Der er også kernetræ at sanke i underskoven af selvudgivelser.\n(Anmeldt på Facebook, 27. nov. 2016)\nEtiketter: Bjørnson, Det moderne gennembrud, Grundtvig, Indre Mission, Pontoppidan


Generationernes kamp: Græshopper eller dessertspisere?\n17 aug. 2010 12:30 - i kategorien Andet\nHvilke af de forskellige nulevende generationer der i særlig grad har scoret kassen på de andre generationers bekostning, er et spørgsmål som jævnligt optager sindene. Også her i sommer har man kunnet læse debatindlæg i aviserne med udsagn som ”græshoppegenerationen, der konsumerer alt på deres vej og intet lader tilbage” og ”som noget helt nyt under 68-generationen ikke, at de yngre generationer skal have det bedre end dem selv”.\nDet er tilsyneladende en vidt udbredt opfattelse – ikke mindst blandt yngre – at netop 68'erne (eller ”rødvinsgenerationen”) er helt i særklasse hvad materiel rigdom og forbrugsmuligheder angår, og har opnået en levestandard som overgår alle andre både ældre og yngre generationers. Men hvad bygger denne opfattelse egentlig på? Den mig bekendt seneste faktuelle undersøgelse, der faktisk har forsøgt at beregne den samlede forventede livsindkomst for alle de nulevende generationer, peger på et helt andet billede: Alle generationer uden undtagelse fra de ældste medtagne (som er født i 1930) til de helt nyfødte er blevet rigere end alle de foregående generationer. Altså: Jo yngre man er, jo rigere bliver man også.\nResultatet skyldes ét eneste fænomen, nemlig den vedvarende økonomiske vækst der har været i hele den betragtede periode, og som efter al sandsynlighed også vil kendetegne de næste mange årtier. Det er næppe nyt for økonomer at den stadige produktivitetsvækst er en overordentlig potent faktor når man betragter udviklingen over lange perioder. Regner man med at der går ca. 30 år fra en generation til den næste (gennemsnitsalderen for en førstegangsfødende kvinde er i dag 29 år) og produktivitetsvæksten er på ca. 2 pct. om året, betyder det, at den reale timeløn alt andet lige stiger med ca. 80 pct. fra en generation til den næste. Med en mere beskeden årlig produktivitetsvækst på 1½ pct. vil der stadig være tale om en stigning på over 50 pct. Det som den nævnte undersøgelse finder frem til, er at dette fænomen alene er så kraftigt at det langt overdøver alle andre økonomiske ændringer, som samtidig har fundet sted i efterkrigstiden, og som den offentlige debat ofte fokuserer på. Fx udviklingen i makrogældsposter eller de historiske udsving på boligmarkedet med store kapitalgevinster i nogle år og tilsvarende store tab i andre år. Således peger undersøgelsen på at de nettobidrag som en generation over hele sit livsforløb enten betaler til eller modtager fra det offentlige, sjældent udgør mere end to-tre procent af generationens samlede livstidsindkomst, og aldrig mere end fem procent.\nUndersøgelsen er selvfølgelig baseret på en række antagelser, som i sagens natur nogle gange er ret usikre. Det gælder både hvad de historiske data langt tilbage i tiden angår, og antagelserne om den fremtidige produktivitetsvækst og indkomstudvikling, som bygger på fremskrivninger med den store danske anvendte generelle ligevægtsmodel DREAM. Samtidig har vi, siden undersøgelsen blev lavet, oplevet både finanskrise og ændringer i den økonomiske politik. Det er dog svært at forestille sig at en opdateret version afgørende ville ændre ved det billede, at når man sammenligner generationer der er født med årtiers mellemrum, er der ét eneste fænomen der er helt afgørende for deres forskellige materielle velstandsniveau: Den fortsatte produktivitetsvækst. Og den vil formodentlig i mange generationer fremover sikre, at de generationer, der i rent materiel forstand er de mest ”forkælede”, til hver en tid vil være de yngste. De vil altid udgøre en dessertgeneration.\nSelvom det langsigtede billede altså ser ud til at være, at den danske befolkning permanent bliver rigere for hver generation, betyder det ikke, at den økonomiske fordeling mellem de forskellige nuværende og fremtidige generationer netop er, som den skal være. Det er til hver en tid et relevant spørgsmål at stille: Hvor meget rigere ønsker vi, at yngre generationer skal blive i forhold til vores egne – givet at vi kan forøge deres rigdom yderligere, jo mere forbrug vi selv giver afkald på? Men for at undgå proportionsforvrængning er det rimeligt at man gør sig klart at spørgsmålet netop bør stilles på denne måde. Intet tyder på at vi faktisk indtil nu har oplevet nogle græshoppegenerationer.\nKasper B. (gæst) @ d. 18. august 2010 #1\nFedt med en ny blogger! Det tegner oven i købet godt, med dette spændende første-indlæg.\nMorten (gæst) @ d. 18. august 2010 #2\nTak! Endelig en fornuftig artikel, der kan slå den myte ihjel. Jeg håber, du vil sende dit blogindlæg til en landsdækkende avis.\nLDN (gæst) @ d. 23. august 2010 #3\nuenig. det er da klart at en senere generation vil have stoerre "velfaerd" hvis produktiviteten er gaaet fremad. det er ogsaa klart at denne effekt er den stoerste - kan ikke lige se hvorfor man skal bruge DREAM til at fastslaa dette, en helt almindelig Solow model goer det meget nemt at se, og ganske intuitivt.\nTag dog foelgende eksempel: et land har en maximal gaeld det kan optage paa 100 (derefter siger EU de skal spare etc). Renten paa gaelden er til enhver tid 2%. Lad os ogsaa antage at al den optagne gaeld vil blive betalt ud til forbrugerne.\nHvis landet i dag optager 100 i gaeld, kan det ikke optage mere, og medmindre der betales af paa gaelden vil dette tal aldrig aendres. saa hvis ikke de 100 giver et afkast der er over 2% saa vil den generation der fik udbetalt de 100 have haft det bedre end alle senere generationer. at antage at forrentningen overstiger udlaansrenten er det samme som at sige at en virksomhed boer optage maximal gaeld til enhver tid. enhver med blot basal corporate finance viden ved at det er forkert. det eneste der goer at det har givet mening siden 2. verdenskrig er at europa har vaeret inde i en oekonomisk genopbygnings periode hvor "catch up" effekten har vaeret stor. der er intet der tyder paa at dette vil fortsaette. det er naturligt at antage at vaeksten de naeste 50 aar vil vaere klart mindre end de sidste 50 aar, medmindre der sker aendringer i samfundet som ligger uden for hvad man ved nu (det goer der nok, men vil det vaere nok?)\nhvis man hertil tilfoejer at der er en demografisk bevaegelse som goer at senere generationer skal betale af paa gaelden fordi antal aeldre etc stiger, boer det ogsaa vaere klart at disse generationer kommer til at betale for det forbrug som de aeldre generationer havde. det er noejagtigt hvad der sker nu.\nat senere generationer har det bedre end tidligere virker som en ret oplagt konklusion - at vi har det bedre end stenaldermennesker betyder vel ikke at politikere siden da har gjort alting optimalt? boer man ikke se paa tingene relativt i stedet for bare absolut at sige "du har flere penge, ergo er der ingen graeshopper"?\nJeg mener det korrekte benchmark maa vaere: hvor meget har hver generation faaet ud af den indsats de har lavet. alt andet boer vaere en banalitet og irrelevant for nogen som helst oekonomisk diskussion\nLDN (gæst) @ d. 23. august 2010 #4\nbtw - som velfaerdskommisionen siger, den gennemsnitlige dansker faar mere fra staten end den giver. det siger vel sig selv det ikke holder. ergo maa systemet aendres, medmindre du altsaa tror at et land kan have uendelig gaeld. saa medmindre de penge der er blevet udbetalt forrentes mere end hvad laanene koster (dumt at tro), saa boer det vaere nemt at se at nuvaerende generationer har "stjaalet" fra senere generationer\ntræt (gæst) @ d. 23. august 2010 #5\nFordelingsmæssigt synes papiret bloggerne linker til at give klar næring til synspunktet om, at 68'erne har raget til sig; fig 6). Hertil kommer velfærdsovervejelserne. Synspunktet om at senere generationer nødvendigvis må blive rigere sfa økonomisk vækst bygger på en antagelse. En antagelse der dermed vælter al usikkerhed over på fremtidige generationer (ikke mindst siden der er populære vækstteorier der insisterer på at per capita væksten er drevet af befolkningsvæksten - og den løjer p.t. voldsomt af på globalt plan). Og usikkerhed er som bekendt ikke noget der øger velfærden for den enkelte. Hertil kommer disnytte givende effekter ( vurderet ud fra en social welfare function af den utilitaristiske slags), der kan hænge drives med underfinansiering af velfærdsstaten (som 68'erne politisk er ansvarlige for): herunder øget arbejdsudbud og stigende ulighed. Så videre dybt er indlægget ikke.\nMarie (gæst) @ d. 23. august 2010 #6\nVil gerne sige velkommen til den nye blogger! Håber, du har lyst til at bidrage yderligere til debatten i fremtiden.\nTil aal.dk: Vil det i fremtiden være muligt at bortfiltrere enkeltpersoners kommentarer?\nJannik (gæst) @ d. 24. august 2010 #7\nHvilke personers kommentarer ønsker du at "bortfiltrere"? Jeg går ud fra fra du har nogen i tankerne siden du nævner det.\nPoul Schou (gæst) @ d. 24. august 2010 #8\n@ Kasper, Morten og Marie: Tak for velkomst og komplimenter!\n@ LDN: Du skriver at du er uenig, men jeg ved ikke helt i hvad, for jeg synes jo egentlig at du samtidig erklærer dig enig i begge mine hovedpointer.\nFor at skabe lidt klarhed her i tråden: Der er både en positiv og en normativ problemstilling i generationsdebatten. Den positive drejer sig om hvilke nulevende generationer der rent faktisk ser ud til at få de største forbrugsmuligheder i løbet af hele deres livsforløb (og hvor store forskellene er). Den normative diskuterer om denne fordeling så er rimelig, eller man burde prøve at ændre den.\nDet meste af min blog drejer sig udelukkende om det positive spørgsmål: Hvilke generationer har/får det bedst, målt med den målestok som vi økonomer nu engang normalt bruger i vores nyttefunktioner: Det absolutte materielle forbrugsniveau. På den ene side er der de nævnte produktivitetsfremskridt som alt andet lige gør yngre generationer rigere hele tiden. På den anden side er alt andet jo netop ikke lige, for den teknologiske udvikling er langtfra det eneste der påvirker de forskellige årganges forbrugsmuligheder. Når generationsdebatten raser, er det som regel netop alle mulige andre fænomener der fokuseres på: Nogle generationer har oplevet større ledighed end andre, på nogle tidspunkter er stats- og/eller udlandsgælden steget, og senere er den faldet, i nogle perioder har husejerne tjent store kapitalgevinster, og på andre tidspunkter brager huspriserne ned, overførselsindkomster som efterløn tilfalder generationerne i forskellig grad, osv. Et vigtigt spørgsmål er derfor om alle disse ”andre” ting tilsammen har kunnet overdøve den almindelige tendens til stigende velstand. Det er tilsyneladende en udbredt forestilling at netop dette er tilfældet (jf. aviscitaterne i min blog).\nEn teoretisk Solowmodel kan ikke bruges til at finde svaret på dette spørgsmål, for det er jo en helt igennem empirisk problemstilling. At finde svaret kræver et såkaldt generationsregnskab, som både kigger fremad og bagud i tiden, og som både ser på overførslerne mellem privat og offentlig sektor og de øvrige indtægter som de forskellige generationer råder over. Fx skal man naturligvis indregne det problem du nævner i dit andet indlæg: Den nuværende finanspolitik vurderes af mange ikke at være holdbar, og i fremtiden skal man derfor enten forøge skatteindtægterne eller spare på de offentlige udgifter i forhold til i dag. Dette tager den nævnte kilde da også højde for, som det fx fremgår s. 10. Beregningen har således indregnet at nettobetalingen til det offentlige skal stige fremover.\nDet glæder mig at du køber svaret på det positive spørgsmål uden problemer. Jeg kan til gengæld fortælle at jeg har mødt adskillige dygtige økonomer der umiddelbart var meget overraskede over at produktivitetsvæksten virkelig dominerer ”alt det andet”. Det siger i mine øjne noget om hvor kraftigt de billeder som generationsdebatten især har slået på, virker på vores bevidsthed.\nVi er også helt enige om at det faktum at vi har det bedre nu end i stenalderen (eller for blot 40 år siden), på ingen måde betyder at hele den førte politik i mellemtiden har været optimal. Det er sådan set netop den pointe jeg fremfører i det sidste afsnit i bloggen. Og hermed er vi så fremme ved det normative: Hvordan fordelingen BØR være mellem de forskellige ældre og yngre generationer, er et selvstændigt – men ikke særlig enkelt – emne. Det er i sidste ende et spørgsmål om hvordan den rette samfundsvelfærdsfunktion ser ud. Den sag har økonomer diskuteret mange gange, men ender som regel med at komme frem til at der ikke er noget entydigt objektivt svar på det, jf. også diskussionen herom i kilden. Men for overhovedet at kunne drøfte dette fornuftigt er det vigtigt at man i første omgang har et retvisende billede af hvordan generationsfordelingen rent faktisk er i udgangspunktet.\nPoul Schou (gæst) @ d. 24. august 2010 #9\n@ ”træt”: (Jeg synes det ville være rart hvis folk et sted som her altid angav i hvert fald hele deres fornavn. Det virker lidt mærkeligt at svare én der optræder helt uden at præsentere sig. Men du nævner nogle relevante pointer, som jeg gerne vil kommentere.)\nDer er usikkerhed om ganske mange antagelser i sådanne beregninger, og den fremtidige produktivitetsvækst er selvsagt en af de vigtigste. Man kan sagtens forestille sig at produktivitetsvæksten fremover bliver lavere end hvad vi fx har oplevet i hele efterkrigstiden. Det virker til gengæld ret usandsynligt at den ligefrem skulle forsvinde helt i de nulevende generationers tid – dvs. vel i hvert fald resten af dette århundrede. De semiendogene vækstteorier du vist henviser til, bygger typisk på en antagelse om at produktivitetsvæksten bliver drevet af forskning og udvikling, og medmindre der er konstant skalaafkast mht. viden i forskningssektoren, er man afhængig af at ansætte flere og flere forskere for at opretholde en konstant produktivitetsvækst. Det kræver i det helt lange løb at befolkningen skal vokse, og holder befolkningsvæksten derfor op, vil produktivitetsvæksten gå mod 0 før eller siden. Denne historie kan sagtens være rigtig, men der er tale om et ekstremt langt tidsperspektiv. Indtil videre udgør den andel af verdens befolkning der beskæftiger sig med forskning, under 1 pct. af hele den globale arbejdsstyrke, så der er plads til at udvide bestanden af forskere ganske kraftigt de næste adskillige sekler, også selvom befolkningsvæksten skulle gå i stå i morgen.\nJeg er meget enig i at skal man have et fuldt billede af de forskellige generationers samlede velfærd, skal man principielt også inddrage alle andre faktorer der må formodes at påvirke velfærden. Hvorvidt det ville styrke eller svække den oprindelige konklusion, at yngre altid lader til at få bedre forhold end ældre, er nok svært uden videre at sige definitivt. Der er mange forhold der påvirker velfærden, og udviklingen er næppe entydig for dem alle. Fx er uddannelsesniveau, helbred og levealder tre supplerende fænomener som givetvis betyder en del, og på disse punkter er forholdene generelt blevet forbedret med tiden. Men det kunne da være interessant fx at få lavet en systematisk beregning af hvor stort det samlede livstids-timearbejdsudbud har været/vil blive for de forskellige generationer. Også her har der været mange forskellige tendenser i løbet af efterkrigstiden og videre ud i fremtiden, som til dels trækker i modsatte retninger: Ændringer i officiel årlig arbejdstid, tilbagetrækningsalder, alder ved indtræden på arbejdsmarkedet, kvindernes erhvervsfrekvens, andelen af deltidsansatte osv. Muligvis en speciale-ide for nogen?\nLDN (gæst) @ d. 25. august 2010 #10\nEnig i at det maaske er overraskende at dominansen er saa stor. Einstein sagde - "compounding is the most powerful force in the universe" - hvilket jeg mener er hvad der er paa faerde her og ikke saa meget andet.\nMed det vaerende sagt, mener jeg stadig at min pointe er lidt anderledes - som du selv naevner har i kigget paa det absolutte forbrugsniveau for hver generation.\nHvis man fx antager at BNP vokser med en fast rate hvert aar, lad os sige 2%, og at alle generationer er lige store og forbruger lige meget osvosvosv, saa er det naturligt at senere generationer faar mere end tidligere.\nHvis nu der foedes et menneske hvert aar, og hvert menneske lever 120 aar, og de foerste 10 aar bruges paa uddannelse og de sidste 10 aar paa otium, saa vil, over tid, alle bidrage lige meget til BNP hvis man ser bort fra produktivitetsvaeksten. Hvis man samtidig antager at alle forbruger det som de producerer, vil forbrug_unge/forbrug_gamle vaere lig produktivitetsvaeksten.\nJeg ved ikke helt hvad i har maalt, men det jeg mener er mest interessant er ikke om forbrug_unge/forbrug_gamle > 1 da dette som jeg beskrev er trivielt, hvilket jeg i foerste omgang (maaske fejlagtigt) forstod i havde maalt, men om hvorvidt denne ratio er > eller < end prodvaekst. hvis <, saa bruger "gamle" mere end unge relativt til "hvad de fortjener" (hvad det saa end betyder). har i undersoegt dette?\nPoul Schou (gæst) @ d. 26. august 2010 #11\n@ LDN: 1) Ja, enig i at resultatet endnu engang minder os om hvor magtfuld eksponentiel vækst i virkeligheden er. Og som et vigtigt korollar hertil: At den offentlige generationsdebat derfor ofte lider af væsentlige proportionsforvrængninger. De partielle forhold som ofte fremhæves som afgørende for forskellene i generationernes levestandard, er i virkeligheden ikke særlig betydningsfulde i forhold hertil.\n2) Nej, beregningerne måler som sagt det absolutte forbrugs udvikling – og dermed også den absolutte vækst heri. Det er meget bevidst, idet en faktuel redegørelse af hvordan velfærden for de forskellige generationer har udviklet sig, må tage udgangspunkt i hvad der indgår i nyttefunktionen. Og mainstream-makroteori fortæller os at her er det forbrugsniveauet som sådan der er den nok mest centrale variabel. A priori at pålægge en bestemt normativ målestok er ikke vores ærinde og ville blot gøre det deskriptive billede uklart, så meget mere som der ikke er nogen fagøkonomisk konsensus om hvad den rimeligste normative målestok i givet fald ville være.\nMen vil man så i næste skridt diskutere hvordan forbrugsudviklingen BØR være over tid, kan man forsøgsvis starte med at overveje den regel du kommer med: Er det mest retfærdige evt. at generationernes forbrug netop vokser i takt med produktivitetsvæksten? Jeg vil imidlertid nævne nogle forskellige grunde til at den ikke nødvendigvis er særlig fyldestgørende:\na)Lad os først lade som om produktivitetsvæksten er noget eksogent givet, som falder ned til os som manna fra himlen (eller udlandet). Nu er produktivitetsvæksten imidlertid kun en ud af mange udefrakommende faktorer som påvirker vores forbrugsmuligheder, om end altså den vigtigste i det lange løb, og hvorfor skal lige den have særstatus? Forestil dig en generation som får glæde af et midlertidigt positivt produktivitetsstød, som alt andet lige forøger indkomsten for denne generation med 1 pct. i forhold til en steady state; men den samme generation bliver også ramt af en global finanskrise, som reducerer den samme generations indkomst tilsvarende med 1 pct. - uden at påvirke produktiviteten som sådan. Ifølge din regel har denne generation ret til at få 1 pct. ekstra forbrug og skal altså kompenseres for følgerne af finanskrisen, men hvor skal denne kompensation komme fra, uden at din regel bliver brudt for nogle af de andre generationer? Og hvad med alle mulige andre udefrakommende påvirkninger? Fx behov for defensive udgifter som følge af krige og naturkatastrofer, eller mindre dramatiske, men måske kvantitativt lige så betydningsfulde fænomener som ændringer i de internationale bytteforhold eller renteniveauer?\nb)Selv hvis man ser bort fra sådanne faktorer, hvad er så rationalet for at virkningerne af et stort midlertidigt produktivitetsstød (negativt eller positivt) udelukkende skal ramme dem som tilfældigvis lever på dette tidspunkt? I en standard-vækstmodel som en Ramseymodel er det inoptimalt at følge din regel slavisk – når økonomien er uden for steady state (som en virkelig økonomi i praksis altid er), vil forbrugs- og produktivitetsvæksten generelt ikke være identiske. En årsag er at husholdningerne får større velfærd af at udjævne virkningerne af midlertidige stød over længere tidshorisonter. I en moderne økonomi som den danske fremføres somme tider et tilsvarende argument: En velfærdsstat kan forbedre generationernes forventede nytte ved at optræde som en art forsikringsselskab der afdæmper virkningerne af store, men midlertidige stød ved at poole risikoen - over individer og over generationer.\nc) I realiteten er en del af produktivitetsvæksten endogent bestemt af indenlandske forhold, og dermed typisk resultatet af investeringer som er foretaget af tidligere generationer. Det giver også din regel nogle problemer. Forestil dig fx to generationer der til at starte med er i en steady state hvor de begge netop har udsigt til en forbrugsvækst der passer til deres produktivitetsvækst. Så regner regeringen i den ældre generation (korrekt) ud at hvis den bruger en ekstra milliard kr. på forskning og infrastruktur, vil gevinsterne i form af større indkomstmuligheder fremover mere end opveje omkostningerne. Generationen iværksætter derfor denne reform, men da gevinsterne først kommer i fremtiden, lånefinansierer den reformen. Den yngre generation opnår højere produktivitet på grund af reformen, tjener 1½ mia kr mere som følge heraf, betaler statsgælden tilbage med renter og har stadig noget ekstra tilovers. Her er tale om en Paretoforbedring, men ifølge din målestok er der nu samtidig opstået en uretfærdighed, for den yngre generations disponible indkomst er jo steget mindre end dens produktivitetsvækst.\nd)Endelig er der det mere politisk-etiske aspekt der handler om hvad befolkningen rent faktisk synes er en rimelig og fair fordeling mellem generationerne – dvs. hvad gennemsnitsdanskerens præferencer for generationsfordeling er. Rent empirisk kan man se at i alle vestlige demokratier foregår der på ethvert givet tidspunkt en vis udjævning af forbrugsmulighederne i forhold til markedsindkomsterne. Så medianvælgerne har tilsyneladende præferencer for en vis omfordeling fra rige til fattige grupper. Det er mindre klart hvad de mener om intergenerationel omfordeling. Men i fx en utilitaristisk samfundsvelfærdsfunktion (som jeg selv synes ville være en mere naturlig referenceramme for en normativ diskussion) ville sådanne overvejelser være udgangspunktet for hvordan man skulle sammenveje de forskellige generationers velfærd i forhold til hinanden.\nLDN (gæst) @ d. 27. august 2010 #12\nDu har helt ret i at min "regel" ikke er optimal - jeg proevede bare at paapege at "generationernes kamp" boer fokusere mere paa en "fair fordeling" istedet for blot at se paa hvem der kan forbruge mest. Jeg mener dette er helt centralt, for hvis i blot kigger paa hvem der forbruger mest er det naesten (undskyld mig) et ligegyldigt resultat, da jeg ellers mener det bare viser at det vigtigste i forbrugsudviklingen er produktivitetsudviklingen, hvilket jeg som diskuteret mener er trivielt.\nsom du selv siger er dette nok mere en diskussion om hvordan man bedst konstruerer en "velfaerdsfunktion". som jeg i starten argumenterede kan man jo forestille sig foelgende:\nantag at alle lever i praecis et aar, og at vaeksten i samfundet er V og renten paa laantagning er R. alt er eksogent (ja, det har du ret i det ikke er, men for simplicitet)\nscenarie1: staten laver intet, alle faar det de tjener. i saa fald vil enhver til enhver tid kunne forbruge (1+V)^n, n er aar efter indeksering.\nscenarie2: staten tager i n=1 et laan paa 1 og udbetaler dette til den person der lever i aar 1. intet mere sker. renterne skal betales hvert aar. en person i aar n kan derfor forbruge (1+V)^n-R, hvis vi antager intet afdrag.\nscenarie3: staten tager i n=1 et laan paa 1 og ... som overnfor. derefter optager staten hvert aar et ekstra laan paa R. I aar n kan staten ikke optage mere gaeld fordi det er blevet til graekenland, og skal betale gaelden tilbage. ham der lever i aar n vil derfor kunne forbruge (1+V)^n-(1+R)^n\nI scenarie 3 boer det vaere tydeligt at det kun giver mening hvis V>R, hvilket er langt fra trivielt. I scenarie 2 er det ogsaa tydeligt at enhver krone brugt i aar 1 foerer til R kroner faerre brugt i alle senere generationer.\nhvis man saa skal tilfoeje tilfaeldigheder som du goer, saa er det vel ogsaa klart at en alt for stor laantagning (jf scenario 3) i en generation kan goere at en senere generation ikke kan tage de laan de er noedt til - hvilket er relevant nu fordi:\ndanmark kommer - grundet demografiske udviklinger - til at have underskud medmindre der skaeres HAARDT i den offentlige sektor. det er fakta imo. vi har ikke engang formaaet at opbygge en betydelig buffer paa trods af at vi har haft 1) fantastisk demografi, 2) en meget stor hoejkonjunktur og 3) en del mere olie i undergrunden end vi har fremover.\nsaa for at bruge scenarie 3 som eksempel, saa boer det vaere klart at det at man ikke har faaet opbygget reserver goer at senere generationer kommer til at sidde lidt haardt i det (ie, meget lidt offentlig service ift nu) hvis blot nutidige generationer havde sparet mere.\njeg har personligt ekstremt svaert ved at se hvordan du kan have nogen som helst anden mening.\nPoul Schou (gæst) @ d. 29. august 2010 #13\nAt det er fint hvis offentligheden får mere klarhed på hvad en fair intergenerationel fordeling egentlig vil sige, kan vi sagtens blive enige om. Det er netop det der bør diktere svaret på spørgsmålet: Hvor meget rigere ønsker vi at yngre generationer skal blive i forhold til vores egne – givet at vi kan forøge deres rigdom yderligere, jo mere forbrug vi selv giver afkald på? Hvis du imidlertid med begrebet ”bør fokusere mere på” mener at det er uvæsentligt først at sætte sig nøgternt ind i de faktuelle forhold på et område inden man går over til at give bud på hvad der skal gøres, er det næppe nogen hensigtsmæssig holdning.\nLad mig tage et eksempel: Du skriver at den hidtidige politik har gjort at senere generationer kommer til at få ”meget lidt offentlig service ift nu”, og at du har ekstremt svært ved at se at nogen kan være uenige heri. Men det er nu engang sådan at såvel den danske regering som alle andre der laver seriøse konkrete beregninger af de finanspolitiske problemer du omtaler, netop i høj grad ER uenige heri. Selvom vi har et holdbarhedsproblem, er det ikke af en størrelsesorden som vil forhindre at det offentlige reale forbrug efter al sandsynlighed vil ligge på et noget højere niveau om fx 10 år, og et endnu højere niveau om 20 år. I regeringens fremskrivninger regnes således med en vedvarende vækst i det reale offentlige forbrug fremover, især efter 2013. Vel at mærke EFTER at der er taget højde for virkningerne af regeringens genopretningsaftale. Andre institutioner der beskæftiger sig med holdbarhedsproblemet, har lidt andre bud på hvad der skal til for at skabe en holdbar finanspolitik, men forudsætter også alle en vedvarende vækst i det reale offentlige forbrug på længere sigt fremover. Dette er i sidste ende blot en anden konsekvens af den ”trivielle” produktivitetsvækst. Om disse forhold kan man fx læse mere i regerings konvergensprogram 2009, som kan downloades fra finansministeriets hjemmeside, eller i den seneste vismandsrapport.\nSå der kan godt være legitime grunde til at mene at den hidtidige finanspolitik ikke har været optimal; men at hævde at den har nødvendiggjort at fremtidige generationer skal leve med et lavere realt offentligt forbrugsniveau end vi gør i dag, hører altså ikke til dem, for ingen seriøse beregninger tyder på at det er sandt. (Hvilket i parentes bemærket ikke hindrer en relevant debat om hvorvidt dette forbrugsniveau nu netop er som vi ønsker. Intergenerationelle fordelingsspørgsmål er her kun én ud af flere relevante problemer og prioriteringer, som finanspolitikken bør tage højde for.)\nJeg tror at pointerne her i tråden efterhånden er blevet gentaget tilstrækkeligt. Tak for dine kommentarer som har bidraget til at få uddybet nogle af problemstillingerne. Lad mig afslutningsvis citere en vismandsrapport fra 2004, som i et specialkapitel om emnet intergenerationel fordeling præsenterede det allerførste danske forsøg på en sammenhængende beregning af de nuværende generationers forbrugsniveau:\n”I den offentlige debat fremføres ofte meget bombastiske udsagn om vindere og tabere i fordelingen mellem generationer. Der postuleres således markante forskelle i forbrugsmuligheder i forbindelse med navngivningen af generationer som rødvins-, vandgrøds- eller græshoppegenerationer. Men der er i virkeligheden meget lidt konkret viden om den intergenerationelle fordeling af indkomst og betalinger til og fra det offentlige.”\nDet passer nok stadig meget godt på situationen i dag.\nLDN (gæst) @ d. 22. october 2010 #14\nLige for at vise Torben M Andersens view:


Hjem > Resource >Medieoptager >Optag systemlyd Mac\nDer er ingen standard intern lydoptagelsesunderstøttelse til alle Mac-computere. Hvis du vil optage systemlyd på Mac, skal du bruge en tredjeparts Mac-lydoptager. De fleste lydoptagere kræver soundflower til Mac intern lydoptagelse, såsom Audacity, QuickTime osv. Fordi soundflower kan oprette en "virtuel" outputenhed til routing af lyd. Eller du kan optage streaming af lyd og desktop lyd direkte på Mac via Aiseesoft Screen Recorder. Soundflower er ikke dit must-have lydoptagelsesværktøj på Mac. Lad os nu se, hvordan du optager intern lyd på Mac med eller uden lydblomst.\nDel 1: Sådan optages systemlyd på Mac uden Soundflower\nDel 2: Sådan optages Mac-lyd fra computeren med QuickTime\nDel 3: Sådan optages intern lyd på Mac med Audacity\nDel 4: Ofte stillede spørgsmål om optagelse af systemlyd på Mac\nHvis du vil skærmoptage med Mac-computers lyd og mikrofonstemme, Aiseesoft Screen Recorder kan være dit første valg. Du kan optage enhver lyd fra din computer uden at miste kvalitet. De interne og eksterne lydoptagelsesudløsere er nemme at bruge. Uanset om du kun vil optage skærmlyd på Mac eller optage både computer- og mikrofonlyd, kan du få tilfredsstillende resultater her.\nOptag intern lyd på Mac fra enhver browser, program, hjemmeside osv.\nGem Mac-lydoptagelsen i MP3, M4A, WMA, CAF, FLAC, OGG eller OPUS.\nJuster udgangslydkvaliteten fra den tabsfri til den laveste.\nIndstil brugerdefineret lydoptagelseslængde.\nTrim de uønskede lydklip inden eksport.\nKompatibel med Mac OS X 10.10 eller nyere. (inklusive macOS Big Sur og macOS Monterey).\nGratis download, installer og start lydoptageren til Mac. Vælge Lydoptager på hovedgrænsefladen. Du kan optage systemlyd på Mac Big Sur og tidligere versioner her.\nTænd System Sound og juster lydindgangen til input. Hvis du vil optage ekstern lyd på Mac, kan du tænde Mikrofon også.\nProgrammet optager desktop-lyd og gemmer det som en MP3 på Mac som standard. Du kan klikke på Indstillinger ikonet og naviger til Produktion afsnit. Find og juster med Lydformat og Lydkvalitet valgmuligheder.\nKlik på Rec for at starte optagelse af systemlyd på Mac. Når du stopper optagelsen, kan du klikke Leg i Eksempel vindue for at forhåndslytte det. Brug den indbyggede lydklipper til at udtrække ethvert lydklip. Til sidst skal du klikke Gem for at downloade den indspillede Mac-lydfil.\nQuickTime Player kan være din gratis skærmoptager til Mac. Du kan optage en Mac-skærm med mikrofonlyd. Hvis du vil fange systemlyd på Mac med QuickTime Player, skal du installere soundflower eller andre lignende lydoptagelsesplugins. Når du har konfigureret med soundflower, kan du optage intern lyd på Mac med QuickTime.\nDownload og installer soundlfower til Mac først.\nFind og åbn QuickTime Player. Vælge Ny lydoptagelse fra filet drop-down liste øverst.\nFra ikonet med pil ned vælger du den interne lydoptagelseskilde. Holde Høj i Kvalitet liste.\nKlik på knappen Optage -knappen for at starte Macs interne lydoptagelsesproces.\nAudacity til Mac er også en gratis Mac-lydoptager, du kan bruge. Her kan du digitalisere lydoptagelser fra andre medieplatforme såvel som en ekstern mikrofon eller mixer. Desuden kan du redigere lyd med Audacity ved at trimme, flette osv. Til at begynde med skal du også installere soundflower for at optage systemlyd på Mac med Audacity.\nDownload soundflower til Mac. Følg dens guide for at fuldføre installationen.\nVælg System Preferences fra æble rulleliste. Vælg Lyd efterfulgt af Produktion. Her kan du indstille lydblomst (2 kan) som den primære lydkilde.\nÅbn Audacity. Gå til Audacity-præferencer, og indstil lydblomst (2 kan) som din optageenhed.\nKlik på Optage og brug Audacity til at optage computerlyd på Mac gratis.\nStop optagelsen, og gem Mac-lydfilen i MP3-format.\nKan du skærmoptage med systemlyd på Mac?\nJa. Du kan optage Mac-skærm og systemlyd på samme tid. Kør bare Aiseesoft Screen Recorder til Mac. Vælge Video-optager. Indstil skærmoptagelsesområdet og systemlydoptagelse. Senere kan du klikke REC for at optage Mac-skærmen med systemlyd.\nSådan repareres macOS Big Sur optager ikke intern lyd?\nHvis du vil få soundflower til at “fungere” i Big Sur, kan du installere soundflower til Mac i / Library / Extensions. Genstart din Mac-computer. Derefter kan du fange systemlyd på Mac. Eller du kan bruge andre gratis lydroutere alternativ til soundflower.\nEr der noget lydblomstalternativ?\nJa. Du kan erstatte soundflower med Blackhole, Record It Audio Device, loopback-lyd og mere. Senere kan du optage Mac-computers lyd med QuickTime med succes.\nDet er alt for at optage systemlyd på macOS Monterey, Big Sur, Catalina, Mojave, High Sierra, Sierra osv. Du kan bruge Aiseesoft Screen Recorder til hurtigt at optage intern og ekstern lyd på Mac. Eller du kan installere soundflower til lydrute på Mac. Senere kan du køre QuickTime Player, Audacity og mere for at optage intern computerlyd på Mac.\nPå grund af den komplicerede grænseflade og få opdateringer anbefales det ikke at bruge soundflower til Mac-lydoptagelse internt. Hvis du er ny med Mac-lydoptagelse, foreslås det at downloade Aiseesoft Screen Recorder gratis og prøve lige nu.\nRating: 4.9 / 5 (baseret på 121 stemmer)Følg os på\nVil du finde en god skærmoptager til Mac? Vi leverer dig top 5-skærmoptagelsessoftware. Du kan gratis downloade dem og dele med venner.\nMP3-optager til optagelse af MP3 på Windows / Mac\nVil du optage lydvideo i MP3 til afspilning på Windows/Mac/iPhone/iPod/Android? Find gratis MP3-optager eller online MP3-optager i dette indlæg.


Alle disse faktorer gør planlægningen til en meget kompleks udfordring for ingeniørbureauerne. Hertil kommer en konstant strøm af nye/ændrede love, forordninger, standarder og direktiver, som skal overholdes, samt de stadig større krav, som bygherrer, investorer og arkitekter stiller til bygningernes tekniske udstyr.\nDer skal således udarbejdes komplette bygningskoncepter med de mest effektive varme-, køle- og ventilationssystemer og de lavest mulige investeringsomkostninger – og som regel hurtigst muligt. Planlæggerens daglige arbejde er dermed præget af at skulle løse komplekse problemer under konstant tidspres.\nKampmann kan hjælpe dig med planlægningen og løfte lidt af byrden fra dine skuldre:\nIndividuel teknisk rådgivning på stedet - det være sig på dit kontor, hos bygherren eller direkte på byggepladsen.\nOverslag over varmebehovet/kølebelastningen som diskussionsgrundlag til den indledende planlægningsfase.\nValg af egnede produkter og systemkomponenter inkl. beregning af de nødvendige mængder og det nødvendige tilbehør.\nHjælp og vejledning til udarbejdelse af et koncept for styringsteknikken/bygningsautomatikken.\nUdarbejdelse af nødvendige udbudstekster for Kampmann produkter/systemer.\nHjælp og vejledning til argumentation over for bygherrer, investorer og slutkunder.\nHjælp og vejledning til udarbejdelse af en lønsomheds- og amortiseringsberegning.\nOmfattende produktoplysninger, også på kampmann.de\nUdarbejdelse af udførlig teknisk dokumentation\nUdarbejdelse af individuelle kabelføringsplaner og CAD-tegninger til Kampmann styringer\nVed behov kan det gennem opmåling på stedet sikres, at målene på alle planlagte anlægskomponenter passer til de gældende indbygningsforhold.\nVed behov kan der i vores forsknings- og udviklingscenter simuleres en indbygningssituation, hvor systemets funktionsevne kan kontrolleres.


Rysteribs: Sensommersol og gyldenris\nFy føj, hvor 'Det Virkelige Liv' pludselig fik ram på mig. Endnu en omstrukturering på arbejdet for et par uger siden hastigt efterfulgt af deadlines, der nærmer sig på 'Vigtige Projekter' og et tre-dages statistik kursus (hvor jeg lige nu forsøger at ignorere at der er en mundtlig eksamen om et par uger, for hvordan får jeg tid til at lave den eksamensopgave? Nå - den tid, den sorg!) oven i alt det normale arbejde/taxakørslen med diverse unger/+ madlavning, rengøring og andre husmoderlige pligter. Det kan være svært at nå det hele. Og at rumme det hele. Men det skal dagens blogindlæg ikke handle om. Det skal i stedet være en hyldest til det dejlige sensommervejr vi har haft fornøjelsen af de sidste uger. For sjældent synes jeg at august og september har budt på så mange dejlige dage med høj sol og blå himmel - og hvor kan himlen dog synes høj sådan en sensommerdag! - og med en masse summende bier i gyldenrisene nede ved åen.\nJeg har været dernede for at plukke netop gyldenris - og det var fantastisk. Dejligt duftende blomster, de mange travle bier (måske oven i købet mine egne?), og jeg oplevede at blive fyldt af en ro, der egentlig var i skærende kontrast til det lidt for hektiske liv, som jeg har disse dage/uger. Det bliver ikke sidste gang jeg 'melder mig ud' af mit eget liv for en kort stund, for at begive mig ud et sted hvor jeg ikke kan nås af kolleger/børn/familie/nogen som helst - og hvor livet bliver simpelt og banalt og drejer sig om bare at 'være tilstede'. Nå ja, og så samle gyldenris til plantefarvning.\nGyldenris farver den smukkeste guleste gule man kan forestille sig. Det er simpelthen koncentreret solskin på fiberform! Der er så meget pang på den farve, at den næsten må kunne bruges som refleksbånd på huer og handsker til vinter. Eller måske som et varmende og bivirkningsfrit 'drug' mod vinterdepression, når det bliver koldt og mørkt om et par måneder??\nMon ikke en hue i dette garn vil give både varme ører og gode minder om sensommeren om et par måneder? Det er i hvert fald hyggeligt at sidde og strikke på den. Garnet er blødt, kaffen varm og selskabet godt. Hvad kan jeg ønske mig mere for en lørdag?\nPosted by Rysteribs at Saturday, September 07, 2013\nLabels: plantefarve, planter


Vikarbureau Næstved | Vi Har 40 Års Erfaring | Personale-Match\nVikarbureau Næstved (Sjælland)\nHar du brug for akut kvalificeret arbejdskraft som følge af belastede perioder? Så er Personale-match et vikarbureau med afdeling i Næstved, som altid står klar til at hjælpe dig. Med mange års erfaring med vikaransættelser har vi den ekspertise, det kræver at matche den rigtige vikar med din virksomhed.\nFleksibel vikarbureau med bred erfaring i Næstved\nVi har, siden vores etablering i 2008, opbygget et bredt udvalg af specialiserede vikarer inden for mange arbejdsområder, der står klar til at arbejde. Vores konsulenter har erfaring fra mange brancher, besidder kendskab til den sydlige del af Sjælland og vil kunne præsentere den rette profil til opgaven.\nNår du booker en vikar igennem Personale-match, kan du leje medarbejderen på timebasis. Dermed skræddersyer vi vores bemandingsløsninger til din virksomheds behov, og vil kunne levere vikarer fra dag til dag.\nVi ved, hvor vigtigt tid er i en travl hverdag, derfor har vi en effektiv screeningsproces gennem indhentning af referencer og afholdelse af personlige interviews, inden vikaren sendes ud i job. Det er din sikkerhed for at få den rigtig type vikar ud.\nVælger du at bruge Personale-match som dit faste vikarbureau i Næstved, får du:


Arctic Business Network: Lukrativ trofæjagt\nEt erhverv i fremgang\nLandskassen scorer kassen på trofæjagt.\nBetalingsjagt på rensdyr og moskusokse er et erhverv i fremgang, skriver Naalakkersuisut i en pressemeddelelse.\nDer blev i 2017 nedlagt 354 moskusokser og 138 rensdyr ved betalingsjagt. Dette er en stigning i forhold til 2016, hvor der kun blev nedlagt 236 moskusokser og 79 rensdyr. Det gav en indtægt i 2107 til Landskassen på 548.000 kroner for moskusokserne og 138.000 kroner for rensdyrene.\nDet er opfattelsen, at trofæjagten kan vokse yderligere med de rette rammebetingelser, hedder det videre i pressemeddelelsen, hvor man fortsætter:\nBetalingsjagt kan i Grønland kan udelukkende arrangeres af autoriserede arrangører, som har fast bopæl og er fuldt skattepligtige i Grønland. Kunderne er typisk europæiske eller amerikanske jægere, som især er interesseret i de store, gamle tyre, hvis trofæer skal bringes hjem fra Grønland.\nUdenlandske jægere er villige til at bruge op til 50.000 kroner. på at gå på trofæjagt efter moskusokser og rensdyr i Grønland. Dette kommer samfundet til gode i form af solgte flybilletter, overnatninger, løn til trofæarrangører og deres hjælpere, afgift til Selvstyret, skatteindtægter til kommuner og Selvstyret osv. Kødkvaliteten på de gamle tyre er knap så god som på yngre dyr og derfor er de ikke så populære ved almindelig kødjagt. Dyrene bliver heller ikke ved med at vokse og er efterhånden udtjente som kilde til arvemateriale i bestanden. Trofæjagt på disse gamle tyre er således godt både for den grønlandske økonomi, for vildtbestanden og for vegetationen. Kødet fra trofæjagt overtages af betalingsjagtarrangøren.\nFor de fleste trofæjagtkunder er det af væsentlig betydning, at de kan foretage jagtture uforstyrret af andre jægere. De værdsætter højt følelsen af eksklusivitet under jagten. Derfor er det vigtigt, at kunne tilbyde jagtture på tidspunkter, hvor de ikke risikerer at blive forstyrret af erhvervs- eller fritidsfangere. På grund af sit relativt begrænsede omfang, er der derfor i flere områder, tilrettelagt relativt lange jagtperioder. I perioder, hvor der foregår erhvervs- og fritidsjagt samtidigt med betalingsjagt, er det op til betalingsjagtarrangøren at finde områder, eller jagtdage hvor deres kunder ikke oplever anden jagt som problematisk.


Albuquerque Bar & Grill - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i Albuquerque Restauranter i nærheden af Albuquerque Bar & Grill\nAlle aktiviteter i Albuquerque Aktiviteter i nærheden af Albuquerque Bar & Grill\nUSA New Mexico (NM) Albuquerque Restauranter i Albuquerque Albuquerque Bar & Grill\nNr. 278 af 1.416 Restauranter i Albuquerque $$ - $$$\nAmerikansk, Mexicansk, Fra det sydvestlige USA 1015 Rio Grande Blvd NW, Albuquerque, NM 87104-2031+1 505-217-1619+ Tilføj website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,0 54 anmeldelserFremragende45 %Rigtig god29 %Gennemsnitlig14 %Dårlig7 %Frygtelig5 %5 uger siden“Good food that ticks a few boxes”25. august 2016“Nice made to order breakfast.”Åben nu6:00 am - 10:00 pmsø - lø6:00 am - 10:00 pmAlle åbningstider KØKKENER Amerikansk, Mexicansk, Fra det sydvestlige USA PRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 1015 Rio Grande Blvd NW, Albuquerque, NM 87104-2031Alle oplysninger Forbedr denne registreringTager denne restaurant imod reservationer?Ja Nej Ved ikke Serverer denne restaurant bar-/pubmad?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til en aften i byen?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til forretningsmiddage?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant egnet for børn?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant takeaway?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant kørestolsegnet?Ja Nej Ved ikke Specialiserer denne restaurant sig i mad fra det sydvestlige USA? Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til morgenmad?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelse\nMedlemsvurdering Fremragende23Rigtig god16Gennemsnitlig8Dårlig4Frygtelig3Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (35)Engelsk (53)Tysk (1)Sprog Dansk (35)Engelsk (53)Tysk (1)\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejPaulellwoodCambridge, Storbritannien10127Anmeldt 5 uger siden God mad, der indfrier et par kasserHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejmmikkoJoensuu, Finland538173Anmeldt 5 uger siden OkHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejWilliam G143Anmeldt 21 april 2017 SV mad ...MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJoelle BArizona19458Anmeldt 19 marts 2017 Dyrt for hvad du får, og ikke fantastiskHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejrebeccacJ9698FJSilver City, United States62Anmeldt 8 marts 2017 Morgenmaden var fantastisk!!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejmzrad52Anmeldt 28 november 2016 fra mobile enheder DelishMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJanette K11Anmeldt 16 november 2016 Fantastisk mad!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nElizamudioAlbuquerque2Anmeldt 26 oktober 2016 the worst restaurant I've beenGoogle Oversæt MereTak, Elizamudio RioGrandeInnManager, General Manager hos Albuquerque Bar & Grill, svarede på denne anmeldelseSvarede 28 oktober 2016Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejTosh SSapporo, Japan8212Anmeldt 21 oktober 2016 Udmærket og rimelig madMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejTinsutScotland219Anmeldt 21 september 2016 Dejlige bøfferHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenSt. Clair Winery & Bistro614 anmeldelser 0,15 km væk Church Street Cafe1.899 anmeldelser 0,77 km væk High Noon Restaurant & Saloon694 anmeldelser 0,67 km væk Gardunos Restaurant & Cantina407 anmeldelser 0,47 km væk Seværdigheder i nærhedenAlbuquerque Museum426 anmeldelser 0,79 km væk Albuquerque Photographer's Gallery6 anmeldelser 0,83 km væk ABQ Trolley Co.1.303 anmeldelser 0,45 km væk Tours of Old Town200 anmeldelser 0,83 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Albuquerque Bar & Grill.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Retningslinjer for indlægSendBekræftelse: Forbedr denne registrering\n1015 Rio Grande Blvd NW, Albuquerque, NM 87104-2031 Placering:


Frugt til Private | FrugtKasser & Frugt til Døren ⇒ FrugtKurven\nBedømmelse 10 vurderinger\nFrugtKassen er fyldt med hele 40 stykker blandet frugt, ca. 6-8 kg., bananer, æbler, pærer, appelsiner, blommer, clementiner og meget mere.\nVi mixer 3 lækre varianter så I altid får noget nyt, lækkert og spændende.\nInklusiv FRI FRAGT\nFrugtKasse med 40 stk. frisk frugt\nLeveres i praktisk og miljørigtig Grøn FrugtKasse sikkert og nemt.\nBestil søndag inden kl. 23:59\nog få leveret tirsdag/onsdag.\nUGE 39 FREDAG\nTango Mandariner Peru\nFrugtKasser til private - FrugtKasser og Økologisk frugt leveret privat\nHer leverer FrugtKurven til Private:\nFrugtKurven leverer frugt til private - lige til døren i FrugtKasser, økologiske FrugtKasser samt med lækre Nødder og sunde snacks.\nVi leverer i postnumre fra 0-4600 + Køge + Holbæk +\nSlagelse + Ringsted + Næstved mm.\nSe på listen om netop dit postnummer er blandt de heldige\neller indtast dit postnummer i bestillingsformularen\nog få besked med det samme.\nSøn- og Helligdage - Ingen levering.\n3200 Helsinge- kun onsdag.\n4100 Ringsted- kun onsdag.\n4130 Viby Sjælland - kun onsdag.\n4180 Sorø- kun onsdag.\n4200 Slagelse- kun onsdag.\n4621 Gadstrup- kun onsdag.\n4632 Bjæverskov- kun onsdag.\n4683 Rønnede- kun onsdag.\n4700 Næstved- kun onsdag.\nHvordan foregår FrugtKurvens private FrugtKasse-levering\nAlt du skal gøre at bestille på denne side - lige den FrugtKasse som du og din familie har lyst til.\nVi sender en bekræftelse og alle bestillinger modtaget/betalt bliver leveret på den ønskede dag.\nVores friske frugt-chauffører leverer i tidsrummet 10-16 alle hverdage.\nVi ringer på dørtelefonen eller dørklokken, stiller din FrugtKasse på dørmåtten så vi undgår fysisk kontakt.\nAlt gøres med højeste fødevaresikkerhed, pakning i eget 1.000m2 store pakkeri, med handsker og masser af (hånd)sprit : )\nAlle vores FrugtKasser er naturligvis fødevaregodkendt, 100% fri for plast og 100% genbruglige.\nSelv de flotte og inspirerende tryksager som du også får med, er trykt på et Dansk trykkeri, svanemærket og på papir fra genbrugelige kilder, for vores alle sammens og miljøets skyld.\nVi glæder os hver dag til at leverer friske FrugtKasser med årstidernes friske frugter, bananer, æbler, pærer, appelsiner, clementiner, blommer og meget andet, til jer alle sammen.\nFrugtKurven har i mere end 20 år leveret frugt til mange tusinder af danske virksomheder, deres mange medarbejdere og deres gæster.\nMed fokus på kvalitet, variation samt smag har FrugtKurven været det sikre valg for mange virksomheder.\nVi servicerer hver uge mere end 200.000 medarbejdere med masser af friske oplevelser, vitaminer i hverdagen og ikke mindst levering med et smil : )\nSom noget helt nyt kan private nu også bestille frugt online på Frugtkurven.dk. Frugt til private er Frugtkurvens lækre og friske frugt leveret direkte til din hjemmeadresse eller til din arbejdsplads, med frugt af samme lækre kvalitet som vores firmafrugt. Vi leverer frugt til private fra dag til dag med fri fragt i alle ugens hverdage.\nFrugtKurven går altid høj op i miljø, god CSR samt generelt at være tilstede i de lokalområder hvor vi leverer.\nDette kan være via altid at anvende Svanemærkede tryksager, Genbrugspapir og genbrugspap.\nFrugtKurven hjælper nu også med FrugtKasser til private.\nEfter stor efterspørgsel på frugt til private, FrugtKasser til private og generelt frugt, har FrugtKurven valgt også at tilbyde dette.\nMed afsæt i vores mere end 20 år på markedet for FirmaFrugt og Økologisk Frugtordning er vi sikre på at dette vil gavne lige så mange privat som på arbejdet.\nStår du og mangler frugt der hjemme, så bestil din lækre frugt allerede i dag, så leverer vi den efterfølgende hverdag når du bestiller frugt online. Husk at du også kan tilføje nødder til din frugtbestilling. Så løber du ikke tør for mandler til morgenmaden eller peanuts til aftensnacken. Se vores store udvalg under frugtkassen.\nSennepsmarineret kylling med æble og hasselnødder\nSommersmoothie med Jordbær og Vandmelon\nBanancookies med chokolade - Sunde kager der smager\nHonningmarineret Sesamlaks med vindruer og æbler\nKalkungullasch med druer på knuste kartofler\nBagte rodfrugter med pære og valnødder\nHjemmelavet Vindruemarmelade - let og lækker\nHjemmelavet Appelsinsnaps - bliv juleklar\nFrisk æblesorbet med mint, kiwi og citron\nFrugtKurvens egen Æblekage med knas\nNøddemuffins til morgenmad - banan og squash\nOksetyksteg med kartoffelmos og vindruer\nBåndspaghetti med jordbærsauce og parmesan\nJordbærsandwich - Den sunde frokost\nOvnstegt laks med citron, mandler og spinat\nLun eller kold pærekage med hakket chokolade\nHjemmelavet Chokosnaps med clementin\nSpicy suppe med æble og kardemomme\nÆblepasta med honning - sjov dessert\nLækker Salat med jordbær salat med asparges\nBraiserede svinekæber med pære\nMedaljoner med salat af æbler og kål\nNytårsmenuen 2018 - Forret af skaldyr\nFersken med serranoskinke og mozzarella\nSaftig kylling med nektariner og mandler\nIndiske koteletter - med banan og ananas\nAppelsinmuffins med mørk chokolade\nNytårsmenuen 2017 - Frisk og festlig\nGrydestegt Kylling i appelsinsauce\nRødspætteruller med appelsin og æble\nMorgenmadswrap med hytteost og æble\nMørbradbøffer med friske jordbær\nPæretærte med ren rå marcipan\nCheesecake med appelsin og mandler\nWok - kylling med æbler og peberfrugter\nFarverig salat med nektariner og tomater\nFrugttærte med blåbær og hindbær\nUrterisotto med parmesan og spicy blommesalsa\nFrugtkurvens nemme og saftige æbleboller.\nVinterSmoothie med appelsin, æble og banan\nHonningstegt svinemørbrad med abrikoser\nPærestrimler med kanelcreme og nødder efter eget valg\nRucolasalat med parmaskinke og nektariner


tilbehør Hvordan Fjerner Man Kalk Fra Vand Design 2018 - loveandelegance\ntilbehør Hvordan Fjerner Man Kalk Fra Vand Design 2018\nhvordan fjerner man kalk fra vand Realm af Boligindretning plejede at være den hjemmeside af dygtige udviklere med mange års instruktion, og blot personer med midler at kaste har råd til til deltage i deres udbydere. I dag, Boligindretning er klar til at acceptere enhver person. Fra listige Gør det selv fans til nyankomne, nogen kan pynte et sted de muligvis tilfreds med.\nNår tænker på særlige farver du vil har hver plads derhjemme du skal synkronisere sammen med den type din bopæl samt farvning ordningen udendørs dit hjem. Afprøve din største til matche en farve plan med alle nuværende rum på din bopæl og derefter forsøge at gøre næsten alt udseende ønsker den passerer med hinanden.\nHvis du planlægger en hjem design opgave du bør beslutte på alle dine nuværende nuancer og sammensætning før begyndelsen. Hvis du ikke plan alt dette udenfor i fremskridt finder du, du vinden op forvilde ud af din oprindelige strategi. Det kan ikke være god, som du ønsker en struktureret søgning resultatet.\nForetage visse du brug en prisklasse når du planlægger at ændre inderste stil din bopæl. Du kan faktisk få transporteres apart gennem den dejlige forhæng og ornamentale ting der ting er i hjemmet publikationer. Du ville nok ikke ønsker at indtaste big finansielle gæld for at gøre din hjem ser større.\nBlødgøringsanlæg Skal Nedsætte Kalk I Vandet dekoration Hvordan Fjerner Man Kalk Fra Vand by www.bolius.dk\nSådan Fjerner Du Kalk I Toilettet – Husmortricks.dk bemærkelsesværdig tilbehør Hvordan Fjerner Man Kalk Fra Vand Design 2018 by husmortricks.dk\nAlle Ønsker At Fjerne Kalken I Vandet – Men Hvordan? dekoration tilbehør Hvordan Fjerner Man Kalk Fra Vand Design 2018 by s3-eu-west-1.amazonaws.com\nKalk I Drikkevandet bemærkelsesværdig Hvordan Fjerner Man Kalk Fra Vand by de7ps54rd7sof.cloudfront.net\nNår picking nuancer til din indretning, forhindre at vælge modeluner. Det kan gøre dit eget hjem udseende ud dateret, på trods af at olive øko-venlige vægge kan have været populære når efter en periode. Vælge simpel farver der kan modstå eksamen din tid. Sådan, du ville sandsynligvis ikke tror, at skal du genfremstille hvert år.\nEn effektiv hjem design forslag er altid til altid huske niveau af lys en område får. Træffe beslutning om en blid eller lys hue af tapet eller inde maling når designe et værelse som har lille sollys.\nEn utrolig indendørs-stil forslag er at start undersøger layout tidsskrifter. Der er masser af publikationer derude der kan lære dig alle om sådan design din hjem og baghave, og de vil endda forsyne dig masser af ideer. De vil også hjælpe dig med at holde up-to-date på alle de mest up-to-date design udvikling.\nEn stor hjem design idé er normalt til normalt kender område når du oprettelse. Når du gå nødder med en plads det kunne ender modtagelse rodet. Uanset hvordan stor søgning og godt prydet et værelse er, hvis der ikke er passende plads at manøvrere ingen vil endda bestræbe at rejse inden for det.\nHvis du beskæftiger en lille boligareal, finde møbler der er placere opmærksomme. For eksempel, bør du ikke besidder den sted for den guest sted, Køb en møbler eller futon der kan være en madras. Find en hjem middagsbordet der kan sammenbrud op når du har brug for mere boligareal. Du på ingen måde gerne sted at finde forstand jampacked. Plads bevidst hjem møbler kan hjælpe en lille house tror, at en stor en enkelt.\nÅbning dig selv op rundt om i verden af indretningsvirksomhed åbner en realm af alternativer inde den ejendom. Visioner kan tage trives, udvikle og design i noget utrolige. hvordan fjerner man kalk fra vand Ved hjælp af den rådgivning præsenteret tidligere nævnt, nogen kan Introduktion på beskæftiger sig med enkeltpersoner design opgaver i deres egne individuelle house og indlede producerer steder, whoa.\nTagged hvordan fjerner man kalk fra vand, hvordan fjerner man kalk fra vandet, hvordan fjerner man kalk fra vandhaner, hvordan fjerner man kalk fra vandrør, hvordan fjerner man kalk i en vandhane eller på væggen i en bruseniche\nPrevious post vidunderlig Iphone 6 Oplader Ikke møbel 2018\nNext post bedst Plastik Vinduer Pris Design 2018


» Bedste Flaskegas – Stort udvalg til gode priser → Klik her\nEr du på udkig efter flaskegas? Vi anbefaler følgende webshops…\nDesignfund.dk er pt. imellem de bedste e-butikker med boligartikler. Forretningens sortiment består af over 4000 varer fra en række brands. Netbutikkens Trustpilot-rating på 8,9 ud af 10 manifesterer utrolig kundeloyalitet. Bedømmelsen er baseret på 826 ratings, hvoraf 583 af disse giver topkarakter. På Facebook er 12763 mennesker tilhængere af Designfund.dk, og herpå har netshoppen modtaget 31 bedømmelser med en middel bedømmelse på 4,2 af 5, som ligeledes er virkelig flot.\nDubuy.dk er nu imellem de bedste e-firmaer inden for boligartikler. Webbutikkens sortiment spænder over i omegn af 18000 produkter fra diverse brands. Virksomhedens Trustpilot-score på 8,7 ud af 10 indikerer en høj grad af tilfredshed hos kunderne. Bedømmelsen er baseret på 2677 evalueringer, hvoraf 2129 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 15637 mennesker tilhængere af Dubuy.dk, og her har virksomheden modtaget 535 ratings med en middel bedømmelse på 4,35 ud af 5, hvilket lige så vel er virkelig beundringsværdig.\nMoebelKompagniet.dk er pt. iblandt de førende online selskaber inden for boligartikler. Virksomhedens udvalg omfatter omtrent 1500 varer fra en række brands. Virksomhedens Trustpilot-score på 9 af 10 røber stor kundeloyalitet. Scoren er baseret på 239 ratings, hvoraf 206 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 9539 personer tilhængere af MoebelKompagniet.dk, og herpå har netshoppen modtaget 109 vurderinger med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,9 ud af 5, hvilket også er særdeles overlegent.\nIllux.dk er i dag iblandt de største e-firmaer der sælger boligartikler. Webshoppens sortiment omfatter på den anden side af 1000 produkter fra flere mærker. Forretningens Trustpilot-bedømmelse på 9,2 ud af 10 markerer stor kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 235 bedømmelser, hvoraf 194 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 7513 mennesker tilhængere af Illux.dk, og herpå har firmaet modtaget 44 vurderinger med en middel bedømmelse på 4,7 ud af 5, hvilket også er super godt.\nWallstickerland.dk er pt. en af de bedste online varehuse der sælger boligartikler. Butikkens udvalg favner ca. 500 varer fra forskellige mærker. Forhandlerens Trustpilot-vurdering på 7,8 af 10 tilkendegiver en høj grad af kundeloyalitet. Ratingen er baseret på 59 bedømmelser, hvoraf 41 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 39170 mennesker fans af Wallstickerland.dk, og her har forretningen modtaget 32 evalueringer med en middel bedømmelse på 4,3 ud af 5, hvilket ligeså er ualmindeligt godt.\nFlaskegas søges hyppigt\nEn stor portion online virksomheder tilbyder på nuværende tidspunkt et bredt udvalg af leveringsmidler. En af favoritterne er nu om dage at få sendt til en pakkeshop, hvor du selv henter varerne når det passer ind i din kalender. Fragtløsningen er nemlig rigtig fremkommelig, samt i mange tilfælde derudover den mest betalelige slags levering.\nDu kan alternativt beslutte dig for at vælge at få udbragt til hvor du bor eller til når du er på job. Leveringsmetoden bliver almindeligvis en sjat mere pebret, men lige så vel særligt smertefri. Den mindst kostelige fragttype af flaskegas er uden tvivl at du selv henter varerne, hvilket afhænger af at du lever med kort afstand til flaskegas internet virksomhedens arbejdslager.\nLeveringstidspunktet er selvfølgelig meget central i tilfælde af at vi behøver ordren straks, og med det formål er det komplet essentielt at vi gransker leveringstiden på det relevante produkt.\nTemmelig mange flaskegas online webshops byder på dag-til-dag levering på en række varenumre, som imidlertid nødvendiggør at ordren aflægges forinden et besluttet tidspunkt, med hensynstagen til at de har en chance for at nå at få flaskegas hen til fragtfirmaet forud for at de lageransatte tager hjem.\nEn række internet shops tilbyder portofri fragt, men ofte kun såfremt du køber for et fastsat beløb. Som alternativ må man beslutte sig for den prisbilligste fragttype, hvilket i mange tilfælde – uden hensyn til om man er tæt på Vejle, Frederikshavn eller Faaborg – er at få fragtfirmaet til at køre dine varer til en pakkeshop.\nDet er særdeles nemt for enhver at finde information om priser på flaskegas hos diverse internet varehuse, og til tak har en lang række e-forretninger været presset til at at tvinge salgspriserne på en række af deres varer – til børn, og ligeså til mænd og kvinder – voldsomt, og endda nogle gange præstere fragt uden betaling.\nTil gengæld kan det ikke desto mindre vise sig smart at undersøge diverse internet outlets efter flaskegas tilbud forinden du handler, således at du er tryg ved at modtage den billigste pris.\nDu bør bare være omhyggelig med, at når en e-forhandler reklamerer flaskegas til salg for en udsalgspris der kan ses som uforståeligt fordelagtig, så kan det tit være et symbol på en snydagtig e-handler. Handler med kort er på den anden side omfavnet af en forordning, hvilket forsvarer os imod falske online selskaber.\nVi anbefaler bestillinger med kort eller MobilePay. Som alternativ kan du overveje en løsning som fx ViaBill, såfremt du agter at honorere beløbet over tid.\nInden folk handler flaskegas i en internet forhandler burde man når alt kommer til alt bese webbutikkens forretningsaftale, dog er det undertiden en tidskrævende opgave.\nEt nemt alternativ kunne måske være at se hvorvidt netshoppen er e-mærke godkendt, da det generelt er en sikkerhed for at online butikken overholder de gældende danske regler, samt at online webshoppen en gang i mellem monitoreres af fagfolk der er meget fortrolige lovene på området. Desuden tilbydes du lejlighed til at blive assisteret, for så vidt du forvoldes vanskeligheder ved dit køb.\nDertil tilrådes det at man er på vagt for de grundlæggende retningslinjer der kan have indflydelse på bestillingen, fx hvilken ombytningsrettighed på flaskegas webbutikken lover. I den relation er det ligeledes vigtigt, at man stadigvæk bevarer ens faktura e-mail, således man i fremtiden kan påvise sin ordre, uafhængig om man søger produkter til en mand eller kvinde.\nTrustpilot frembringer ultra stabile genveje til at kortlægge mange forhenværende brugeres erfaringer og herved støtter vi, at du eksaminerer internet virksomhedens flaskegas kritik forinden du placerer din ordre.\nFacebook medfører endvidere faktisk stabile metoder til at få indblik i netshoppens kundetilfredshed. Herinde møder vi en del online forretninger som tilbyder kunderne at skrive en kritik af deres købsoplevelse, som desuden bør udnyttes til at afveje kundernes tilfredshed.\nHjemmesiden finansieres af annoncer. Vi har et fast samarbejde med et hav af online webshops eftersom vi publicerer firmaernes varer, og tager imod kommission under forudsætning af at de personer vi sender videre realiserer et køb.\nInformationer om flaskegas og online outlets ajourføres rutinemæssigt, men vi påtager os ikke ansvaret for reguleringer der er udført siden vi senest opdaterede websitets oplysninger.


TV: Helt alene på toppen – Ekstra Bladet\n12. apr. 2018 kl. 16:50\nTV: Helt alene på toppen\nMatchvinder: Izzet Akdeniz startede begge halvlege med en scoring\nIzzet Akdeniz scorede begge sit holds mål i kvartfinalen. Foto: Henrik Schou\nKvartfinalen imellem Maglegårdsskolen og Brøndby Strand Skole blev en gyser. Et heroisk kæmpende udehold fra Brøndby kæmpede i 45 minutter af kampen med ryggen mod muren, og deres gameplan lignede titlen fra den berømte børnebog Find Holger.\nHver gang de fik muligheden for at få bolden fremad, forsøgte de at ramme holdets enlige angriber Izzet Akdeniz, som næsten hele tiden havde mindst to spillere omkring sig.\nSjællandmidt Brøndbys styrmand: 'Det havde vi ikke fortjent'\nFodbold er en kontaktsport\nMen to gange lykkedes det nu alligevel at 'finde Holger'. Første gang allerede efter ca. tre minutter.\nIzzets forklaring på sit første mål var såre enkel:\n- Jeg fik en høj bold fra forsvaret ude i venstre side, og deres forsvarsspiller (Nikolaj Due red.) puffede jeg en smule til med skulderen, så han faldt, og derefter havde jeg frit løb ind til målet, og så var det jo bare at hakke den ind.\n- Jeg synes ikke, der var frispark. Jeg har altid lært, at fodbold er en kontaktsport. Ja, der var kontakt, men ikke frispark.\nDen vurdering var der nu ikke ret mange af hjemmeholdets spillere, der delte. Der gik et stykke tid, før de fik rystet frustrationen og ærgrelsen over målet ud af kroppen.\nMåske derfor flød spillet ikke rigtig for hjemmeholdet i første halvleg. Vi har i hvert fald set dem langt bedre spillende.\nOg de kunne slet ikke åbne udeholdets forsvar, som var yderst kompakt med den store og stærke midtstopper Joseph Mwamba som den centrale spiller.\nSom Izzet sagde:\n- Når vi angriber, spiller vi fire-fire-to. Når vi forsvarer, er jeg ene mand på toppen. Sådan havde vi aftalt i dag, så jeg kendte mine arbejdsbetingelser i den her kamp.\nIzzet (th) bruger altid sin fysik. Foto: Henrik Schou\nSjællandnord TV: Pokkers til krøltop\nLynmålet var planlagt\n1-0 til udeholdet ved pausen, men optimismen var stor hos hjemmeholdet.\n- Spred spillet væk fra deres midtstopper, og læg pres på dem hele tiden. De kører træt på et tidspunkt. Vi skal nok få puttet mindst en bold i kassen, lød det.\nMen de glemte en ting. Han hed Izzet Akdeniz, og han sagde følgende om sit andet mål.\n- Jeg havde aftalt med min venstre back, at han så hurtigt som muligt skulle sparke bolden langt frem i venstre side, så ville jeg tage dybdeløbet.\nDet gjorde venstre back efter 23 sekunder. Izzet fik bolden, kom udenom sin modspiller, denne gang uden at skubbe, og da han så, at keeperen var kommet for langt frem, lagde han smukt bolden over i det lange hjørne. Så var stillingen 2-0 til udeholdet. Helt imod spil og chancer, men måltavlen lyver aldrig.\nNyheder Her spilles finalerne\nVar mast i bund\nDerefter startede hjemmeholdet et massivt pres og totalt bombardement mod gæsternes mål.\nSkuddene og hovedstødene haglede ned mod Brøndbys mål.\nVed siden af, over og på Mohammed Ladki, som i øvrigt forstod at placere sig godt og sikkert i kvartfinalen, og et enkelt drøn på overliggeren.\nMålet var som forhekset, og de nærmeste tilskuere snakkede om, at der måtte være magi med i kampen, når bolden ikke ville over stregen.\nMen det lykkedes dog for hjemmeholdet at få scoret et mål, da Oscar Riis-Kofoed med over et kvarter igen fik fyret et godt missil af sted.\n- Der blev jeg sgu alvorligt bange for, at vi ville tabe, sagde Izzet om målet, for både han og holdkammeraterne var mærket af det hårde forsvarsarbejde.\nStorkøbenhavn ZOOM: Maglegårdsskolen - Brøndby Strand Skole\nTager én kamp ad gangen\nUtroligt nok kom der ikke flere scoringer, selvom der var chancer til syv-otte mål, så det endte det med en kneben sejr på 2-1 til Brøndby Strand Skole.\n- Vi er bare så glade, og jeg er sikker på, at hjemturen med bus og tog bliver superdejlig, sagde en lettet og glad Izzet.\n- Og allerede i morgen tager vi fat på at gennemgå vores kommende modstander. Vi interesserer os ikke for, hvem det er før i morgen, for vi har det princip, at vi tager en kamp ad gangen.\n- Men du kan være sikker på, at vi er velforberedte og klar til kamp i næste uge, sluttede en storsmilende Izzet Akdeniz.\nHør fra Izzet her:\n1 af 2 Izzet blev tiljublet i starten af begge halvlege. Foto: Henrik Schou\n2 af 2 Izzet Akdeniz scorede begge sit holds mål i kvartfinalen. Foto: Henrik Schou\nNyheder | 3. apr. 2018 kl. 11:47