Borsyre til kål: sprøjtning, hvordan man behandler for æggestokken - Råd - 2021\nAt fodre kål med borsyre er en nødvendig behandling af en sådan nyttig, men meget lunefuld sårbar grøntsag som kål. Vi ved alle om de mange nyttige egenskaber ved en sådan grøntsag; kål er et uundværligt produkt i køkkenet hos enhver husmor. Alle elsker hende: både tynde og fyldige (som et diætprodukt) og voksne og små. Denne grøntsag betragtes fortjent som dronningen i havearbejdet. Kål kan spises rå: som alle slags salater, stuvet og stegt. Men hvad er borscht uden kål? Og alles yndlingskålruller kan heller ikke koges uden den.\nMen kun sommerboere og gartnere, der mindst en gang i deres liv har dyrket denne grøntsag med egne hænder, ved, hvor lunefuld og sårbar den er. Brug af alle slags gødninger er en forudsætning for dyrkning af denne grøntsag. Kål har brug for regelmæssig sprøjtning i hele sin vækstperiode. Dette skyldes det faktum, at en sådan sund grøntsag ikke kun synes om mennesker og dyr, men også af alle slags skadedyr. Og selve frugten er skabt på en sådan måde, at i dets mange sæt tøj begynder og reproducerer forskellige insekter, som ikke selv er modvillige i at fejre det.\nTil forarbejdning og til sprøjtning og fodring af denne værdifulde grøntsag er der mange forskellige specielle kemiske præparater, hvis anvendelse vil beskytte grøntsagen mod skadedyr og sygdomme, men ... brugen af disse midler, selvom det hærder grøntsagen selv, vises ikke på den bedste måde på menneskekroppen.\nFor at beskytte dig selv og dine kære mod de skadelige virkninger af kemikalier er det nødvendigt at fodre og befrugte en sådan delikat grøntsag kun med dokumenterede og mindre harmløse stoffer.\nFor ikke at bekymre dig om dit helbred og dine slægtninges sundhed, kan du behandle og fodre kål med boropløsning. Brug af borsyre beskytter grøntsagerne og vil ikke skade menneskekroppen.\nBefrugtning af en grøn skønhed og brug af borsyre til dette vil du ikke kun give hende pålidelig beskyttelse mod sygdomme, men også give hende pålidelig fodring, fordi borsyre stimulerer aktiv vækst og øger udbyttet betydeligt. Brug af boropløsning vil have en meget gavnlig virkning på kål.\nDesuden er en sådan behandling en meget økonomisk og billig måde. Når alt kommer til alt er borpulver billigt og sælges ikke kun i specialbutikker, men også i ethvert apotek.\nFordele ved at bruge borsyre\nFordelene ved at bruge bor er indlysende. Sprøjtning af en grøn skønhed med boropløsning, du:\nBidrager til en betydelig stigning i æggestokken.\nFremskynde den aktive vækst af planten.\nForbedre smagen af grøntsagen. Bor befrugtet kål har et højt sukkerindhold.\nEn sådan gunstig virkning på æggestokken og på hele grøntsagen skyldes, at syren indeholder specielle stoffer, der ikke kun bidrager til fremragende æggestokke og aktiv vækst, men også forbedrer optagelsen af kvælstof i jorden, hvilket igen øger udbyttet markant og giver grøntsager frostbestandighed og tørkebestandighed.\nDet er vigtigt at vide! Borsyre akkumuleres ikke i grøntsager, så det er ekstremt vigtigt at sprøjte og vandplanter med det gennem hele vækstsæsonen.\nVigtigt at huske! Det er nødvendigt at bruge et sådant middel nøje overholdelse af doseringen, ellers kan planterne blive brændt.\nBorsyre skal fortyndes i vand. Desuden fortyndes det først med varmt vand, og derefter er det allerede nødvendigt at fortynde det med koldt vand til den krævede mængde.\nHvis kålen dyrkes med frø, så forbehandler frøene med boropløsning, for dette gennemblødes de i 24 timer i en liter vand med tilsætning af 0,2 g bor. Før plantning af frø eller kimplanter skal sengene selv vandes med en fortyndet boropløsning.\nSelve planten skal fodres i overskyet vejr eller tidligt om morgenen eller om aftenen, du kan ikke behandle kål om dagen, når solen skinner kraftigt og det er varmt udenfor, i hvilket tilfælde der er stor risiko for blad forbrændinger. For at gøre resultatet mere effektivt kan du sprøjte planten ved at tilføje lidt kaliumpermanganat til boropløsningen, det vigtigste er ikke at overdrive det.\nVigtigt at huske! Rodfodring anbefales ikke, selve roden kan kun befrugtes i hastende behov. Rodbehandling udføres kun i tilfælde af akut bormangel, hvorefter planten vandes rigeligt med vand.\nMen bladfodring er en meget nødvendig og effektiv foranstaltning. Bladbandage sprøjtes på plantens blade på begge sider.\nEr det muligt at drysse kål uden nogen særlig åbenbar grund? Dette er et meget vigtigt spørgsmål. Eksperter siger, at det er muligt, især i æggestokkene. Kun i dette tilfælde bruges gødning udelukkende i form af kunstvanding, fortyndet og strengt overholdt det krævede forhold. Forebyggende bladvanding øger udbyttet af grøntsagen betydeligt. Men du skal bruge sådanne gødninger nøje efter instruktionerne og anbefalingerne.\nBor mangel tegn\nBrugen af borsyre indledes med følgende tegn:\nI almindelig kål udtrykkes manglen på bor i dannelsen af et hult kålhoved.\nBlomkål har en udtalt glasagtighed: når blomsterstanden som sådan bliver gennemsigtig, er der også en deformation af hovedet, blomsterstandene får en rusten nuance, smagen af grøntsagen bliver bitter.\nHvis du har alle ovenstående tegn på dit ansigt, skal du begynde at behandle planten så hurtigt som muligt. Vi sprøjter grøntsagen med borsyre med tilsætning af mangan. Du kan også kombinere boropløsning med molybdæn. En sådan behandling vil væsentligt fremskynde modning af hovederne.\nEksperter anbefaler at skylle kålplanten i hele sin vækstperiode tre gange:\nVi sprøjter for første gang, når knoppen er dannet.\nAnden gang - i blomstringsperioden, hvor 5 blade allerede er dukket op.\nDen tredje gang er i perioden med aktiv frugtning.\nFordele ved borbehandling\nHvis der mangler bor i jorden og i selve planten, har kål ikke styrke nok til normal frugtning, som et resultat vil frugterne være små, snoede. En sådan ulempe påvirker også smagen, kålhovedet får en udtalt vandig smag, mister sin naturlige sødme. Borsyre aktiverer perfekt rodsystemet, beskytter planter mod sygdomme og skadedyr såsom hjerte rådner og skur.\nSyren fremmer en stigning i klorofyl, hvilket igen øger udbyttet og forlænger holdbarheden, sådan en grøntsag holder længere.\nBorsyre til sprøjtning af kål er et effektivt mål for at øge udbyttet samt beskytte grøntsager mod sygdomme og skadedyr. Det er kun vigtigt at bruge boropløsningen korrekt, så får du og dine kære altid lækker kål.\nSe videoen: Vi bygger växthus (Juli 2021).\nTOP 7 jordbærsorter: Giant Jorney, Onda, Bohemia, Ducat, Bounty, Sweet tand, Flamenco\nTOP 12 opskrifter til saltning af sprøde og lækre agurker til vinteren\nBeskrivelse og egenskaber ved sort perlebærsort, plantning og pleje\nBeskrivelse og egenskaber ved vagtler af racen Tenebrosis, diæt og avl\nInstruktioner til brug af fungicidet Strike Forte og klargøring af arbejdsopløsningen\nDe bedste og mest produktive sorter af høje tomater, hvornår de skal plantes til kimplanter\nBeskrivelse og kendetegn ved pærer Lada, modningsbetingelser, pleje og dyrkning\nInstruktioner til brug af Rizoplan og sammensætningen af fungicidet, dosering og analoger\nBeskrivelse og kendetegn ved kyllinger af Forverk-racen, regler for opbevaring og avl\nSådan spares en to-årig dekorativ kål om vinteren\nCopyright 2021 \_ Planter og plantning, landskabsdesign \_ Anvendelsen af borsyre til sprøjtning af kål


Borup IF spillede tirsdag aften en afgørende kamp mod Skals i puljens sidste kamp ved Fjends Cup i Sparkær. I Fjends Cup havde Borup efter 2 kampe og 3 point, bragt sig i en situation, hvor de skulle have point med fra dagens kamp for stadig at hilde håbet om en semifinale i live.\nBorup holdet stillede stærkeste opstilling var fra start tændte og klar. Frederik Hvid fik efter 2 min en kæmpe chance foran mål, men desværre fik han ikke helt ramt den ordentlig. Borup kommer rigtig godt igang og får spillet bolden rigtig fint rundt, samt finder vores medspillere godt i mellemrummet mellem Skals midtbane og forsvar.\nDet blev til flere gode chancer for Borup, med blandt andet en chance til Anders Tougaard helt fri foran kassen, men heller ikke her vil bolden ind. Dog skulle han tage revanche lidt tid efter. En bold bliver lagt i dybden, hvor Skals målmand Nicklas og forsvar Kim Sommer går galt af hinanden. Tougaard ser det med det samme og presser Kim Sommer til et sammenstød med målmanden, hvor Anders opsnapper bolden og kan sparke bolden sikkert i mål til 1-0.\nDesværre for Borup holdet får vi et gult kort til Mathias Dalsgaard lige før pausefløjtet som gør, at vi i starten af anden halvleg bliver presset hårdt af Skals holdet. Vi bliver fuldtallige igen men presset forsætter for Skals, der efterhånden var kommet op i gear. Det resultere i et mål, efter et indlæg hvor Borups forsvar går galt af hinanden. Mikkel Boi scorer et flot mål på noget, der lignede et saksespark.\nKampen ender 1-1 og nu ventede man bare på resultatet i den anden kamp i puljen mellem Sparkær Og Feldborg/Haderup. Heldigvis falder resultatet ud til Borups fordel med en 3-2 sejr til Sparkær, som betyder vi går videre til semifinalen med 4 point på anden pladsen.\nModstanderen i semifinalen bliver Stoholm, som vi spiller imod torsdag aften kl. 19 i Sparkær. Vi håber forsat på en masse opbakning til kampen fra alle vores trofaste fans.\nFølge med i nyhederne fra Fjends Cup via dette link.\nSe flere fotos af kampens spillere via dette link.\nHerover foto af Borups unge målmand August Mathiassen, der stod en rigtig god kamp.


Citater fra »Teorien om alt« af Holger Bech Nielsen, Jonas Kuld Rathje — Bookmate\nved vores fødder. Det er godt nok ganske lidt, men sådan forholder det sig. Det skyldes, at rumtiden krummer og bliver påvirket af tyngdekraften. Jordens tyngdefelt deformerer rumtiden på samme måde, som hvis man stikker en finger ind og laver en udposning i en plastikpose.\nbegyndelsen var det blot teori, men i dag har man undersøgt og målt mange elementer i Einsteins almene relativitetsteori. Man kan måle, at et ur går hurtigere oppe ved vores hoveder, end det gør nede\net bord i stykker, ville du måske hente den fornødne økse og forsøge dig. Du kan forsøge at ændre den frie vilje med betaling. Men jeg tror dybest set, at den frie vilje er bestemt af informationer og følelser, der er indlejret i atomerne.”\nJeg tror på, at den frie vilje er en fantasi. Den er kun fri i den forstand, at du kan få lov til at forestille dig, at du kan gøre en masse forskelligt, for det kan du jo på en måde godt gøre. Men udfaldet bliver bestemt af en beslutning, der afhænger af, hvad dine egne informationer om sagen er. Hvis dine informationer ændrede sig dramatisk, ved at et nyt element blev introduceret, for eksempel et kæmpe salær for at\nPernille Frellesvig Bosshar citeretsidste år\nHan henviser til det naturlige spørgsmål: Hvis der har været et Big Bang, hvad var der så før? Netop Big Bang og hændelserne omkring det er genstand for nogle af de mest udbredte misforståelser, Holger Bech Nielsen møder, når han taler om universet med ‘almindelige mennesker’, som i denne henseende ikke er en gruppe, højenergifysikere indgår i. Misforståelser, der drejer sig om både rummet og tiden.\nMan kan jo overveje, hvad de stakkels profeter ville have gjort, hvis Gud havde prøvet at fortælle dem om inflationen af universet og Big Bang-teorier og den slags? De ville nok virkelig have revet sig i håret. Det ville have været en katastrofe for dem – og det var hårdt nok for de stakkels profeter i forvejen at komme nogenlunde ud af det socialt!”\nPia Kaae Poulsenhar citeretsidste år\nmatematik som en matematiker og ikke\nFremtiden og fortiden bestemmer, hvad der skal ske i nuet i en slags konkurrence.”\nHiggs-partiklerne er dem, der giver masse til alle andre partikler, og som man i 2012 lykkedes med at genskabe i LHC hos CERN i Genève, Schweiz. Mange Higgs-partikler i universet vil ifølge Holger Bech Nielsens beregninger give en stor imaginærdel af virkningen for cyklisten. Hvis “Gud” har noget at skulle have sagt, vil han derfor forsøge at styre vores cyklist gennem en historie for universet, hvor der er så få Higgs-partikler undervejs som muligt\nPeter Grønning Trandershar citeretsidste år\nMen jeg tror dybest set, at den frie vilje er bestemt af informationer og følelser, der er indlejret i atomerne\norganiseret fremtid, som vi ikke kan ændre med vores frie viljer, skaber tilsvarende nye etiske og moralske udfordringer, mener Holger Bech Nielsen.\n“Man kunne blive bekymret over, at hvis folk ikke handler efter en fri vilje, om det så overhovedet er rigtigt at straffe dem efter en forbrydelse\ntil teorien om alt. Her er strengene illustreret som superstrenge, der i den anvendelse af teorien er universets mindste byggesten. Man skal imidlertid ikke lade sig snyde af strengenes tykkelse – i teorien har de ingen, men udelukkende en længde\nkvantemekanikken tror jeg nok mest på en fortolkning, der på engelsk hedder ‘transactional interpretation’. Det er en teori, der meget groft sagt går ud på, at verden opstår, når to ‘hænder’, én fra fremtiden og én fra fortiden, griber fat i hinanden i et ‘nu’. Men mine private tanker om det ville kræve sit helt eget kapitel,” siger han.\n“Jeg vil som nævnt påstå, at verden på en måde ikke findes. Og så kan man spørge, hvad det hele så er for noget. Godt spørgsmål!” siger Holger Bech Nielsen i en slags højttænkning, der er typisk for ham. Han fortsætter: “I kvantemekanikken beskriver man verden ved en bølgefunktion. Man beskriver, hvilken præcis superposition vi har. Man kunne så forestille sig, at det var disse bølgefunktioner, der var det egentligt værende i verden. Men det går ikke godt med kvantemekanikkens måleproblem. Partiklen er dér, hvor man har målt den. Kun ét sted. I virkeligheden skal vi måske helt opgive, at der er et konsistent billede af, hvad verden er,” siger han og henviser til inskriptionen i Niels Bohrs våbenskjold: Contraria sunt complementa, latinsk for dette, at modsætninger er komplementære. Han foretrækker dog selv oversættelsen: De komplementære (nødvendige beskrivelser i kvantemekanikken) er i modstrid.\n“Kvantemekanikken som teori er jo fra et filosofisk synspunkt at stille sig tilfreds med noget, man måske ikke burde stille sig tilfreds med. Derfor er det forståeligt, at mange gerne vil lave en bedre teori. Det forsøger jeg mig selv med af samme årsag. For med kvantemekanikken er vi faktisk ved at nå frem til – i virkeligheden – at der ikke er nogen rigtig verden.”\nFaktisk står det endnu værre til. For man kan også måle på partiklen og se, at den opfører sig netop som en partikel. Og så kan man måle med et andet instrument og se, at den opfører sig som en lille bølge. “Hvor den er – og hvad den er – afhænger af, hvordan vi måler den.”\n“Endnu mere mystisk bliver det, hvis man forsøger at følge partiklen for at afsløre, hvad der sker – paradokset er nemlig, at denne partikel, der befinder sig på to steder på én gang, ikke gør det, hvis du forsøger at afsløre den. Så er den kun ét sted.”


Resultat af ligestillingsredegørelser PDF\nDownload "Resultat af ligestillingsredegørelser 2013"\n1 Resultat af ligestillingsredegørelser 2013 Hovedrapport Ministeriet for Børn, Ligestilling, Integration og Sociale Forhold Oktober 2014\n2 Indhold Hovedrapport... 1 Ministeriet for Børn, Ligestilling, Integration og Sociale Forhold... 1 Hovedrapport... 3 Kapitel 1. Indledning Rapportens formål og baggrund Rapportens elementer... 4 Kapitel 2. Sammenfatning af hovedresultater Ligestillingsindeks for stat, kommuner og regioner Forventede effekter af ligestillingsarbejdet i stat, kommuner og regioner Kapitel 3. Ligestilling i staten Ligestilling på personaleområdet Ligestilling i kerneydelser Kapitel 4. Ligestilling i kommuner og regioner Ligestilling på personaleområdet Ligestilling i kerneydelser Bilag 1. Uddybende om Ligestillingsindekset Bilag 2. Ligestilling i staten personaleområdet Bilag 3. Ligestilling i staten - kerneydelser Bilag 4. Ligestilling i kommuner og regioner personaleområdet Bilag 5. Ligestilling i kommuner og regioner - kerneydelser\n3 Resultat af ligestillingsredegørelser 2013 Hovedrapport Kapitel 1. Indledning Denne rapport indeholder resultaterne fra kommuner, regioner og statslige institutioners ligestillingsredegørelser I det følgende beskrives rapportens formål, baggrund og opbygning. Rapporten er udarbejdet af konsulentfirmaet Navigent på vegne af Ministeriet for Børn, Ligestilling, Integration og Sociale Forhold. Lovgrundlag Alle departementer og statslige styrelser, institutioner, virksomheder, mv. med mere end 50 ansatte samt alle kommuner og regioner skal efter ligestillingslovens 5 og 5a indberette ligestillingsredegørelser hvert andet år. Der er derfor indberettet ligestillingsredegørelser i Rapportens formål og baggrund Formålet med de offentlige myndigheders ligestillingsredegørelser 2013 er at gøre status for ligestillingsindsatsen og indsamle god praksis som inspiration til det videre arbejde med ligestilling, både inden for personaleområdet og kerneopgaverne. Derudover kan ligestillingsredegørelserne bidrage til at synliggøre indsatsen overfor borgerne. Ligestillingsredegørelserne for statslige institutioner beskriver perioden 1. september 2011 til 31. august Ligestillingsredegørelser for kommuner og regioner beskriver perioden 1. november 2011 til 31. oktober I rapporten omtales departementer, styrelser, institutioner, virksomhederne mv. som statslige institutioner. De statslige institutioners ligestillingsredegørelser bidrager endvidere til de enkelte ressortministeriers ligestillingsrapport til minister for ligestilling. Forenkling af indberetningsskemaet Indberetningen til ligestillingsredegørelsen 2013 er forenklet i forhold til tidligere indberetninger. Antallet af spørgsmål er reduceret især for de statslige institutioner, der nu besvarer 14 spørgsmål mod tidligere 36 spørgsmål. Kommuner og regioner besvarer 15 spørgsmål. 3\n4 De offentlige myndigheder har besvaret spørgsmål indenfor to hovedområder personaleområdet og ressortområdet/kerneydelserne. Indenfor hvert af de 2 hovedområder er spørgsmålene opdelt i tre kategorier: Politikker Handlinger Resultater Indberetningen er sket i et elektronisk format, som har givet mulighed for at autogenerere alle ligestillingsredegørelser i en særskilt rapport, som udover organisationens egne data indeholder sammenligninger med øvrige tilsvarende myndigheder. Det betyder, at de offentlige myndigheder kan identificere, hvor indsatsen lykkes, og hvor en ekstra indsats er påkrævet. Indberetning af personaledata I indberetningsskemaet var der indsat tal vedrørende kønsfordelingen blandt ledere og blandt personale. For de statslige institutioner er de trukket fra Finansministeriets forhandlingsdatabase den 24. juni For kommuner og regioner er de trukket fra Kommunernes og Regionernes Løndatakontor i april Tallene er behæftede med en vis usikkerhed af flere grunde. Dels er tallene trukket flere måneder før den enkelte organisation besvarede skemaet, og der kan derfor være sket ændringer lokalt efter dataudtrækket. Dels er tallene for kommunerne trukket under lærerkonflikten, hvorfor mange lærere ikke figurerer i statistikken. Tabeller over personaledata er ikke medtaget i hovedrapporten, men er alene opgjort i de enkelte ligestillingsredegørelser. Tabeller over kønsfordelingen blandt ledere indgår i hovedrapporten i kapitel 3 og 4. Tallene er opgjort på 3 ledelsesniveauer: topchefer (niveau 1), chefer (niveau 2) og ledere (niveau 3) Rapportens elementer Ligestillingsindeks Der er udviklet et Ligestillingsindeks, som gør det muligt for den enkelte myndighed at vurdere egen indsats i forhold til tilsvarende myndigheder 1. Ligestillingsindekset beregnes både for den enkelte organisations indsats som helhed og opdelt på personaleområdet og kerneydelser. Læs mere om opbygningen af Ligestillingsindekset i kapitel 2 og i bilag 1. Hovedrapportens indhold Hovedrapporten er udarbejdet på baggrund af ligestillingsredegørelserne og præsenterer de indberettede data for de statslige institutioner, kommuner og regioner i De statslige institutioner har indberettet før regeringsrokaden primo 2014, der betød en omlægning af ministerier og ressortområder. Dette tager rapporten ikke højde for, ligesom der heller ikke tages højde for effekten af kommunalvalget i november 2013, fx i forhold til ændringer i sammensætningen af råd, nævn og udvalg. 1 Den enkelte myndigheds placering på Ligestillingsindekset fremgår af den pågældendes ligestillingsrapport, som kan findes på 4\n5 I alt 95 kommuner ud af landets 98 kommuner har indberettet deres ligestillingsredegørelse. Tre kommuner har gjort brug af deres frikommuneforsøgsstatus til at indberette på andre måder. Læsevejledning Ud over indledningen består rapporten af tre kapitler og 5 bilag: Kapitel 2 indeholder en sammenfatning af hovedresultaterne for arbejdet med ligestilling, herunder Ligestillingsindekset for stat, kommuner og regioner. Kapitel 3 indeholder en præsentation af de indberettede ligestillingsdata fra de statslige institutioner. Kapitel 4 indeholder en præsentation af de indberettede ligestillingsdata fra kommuner og regioner. Bilag 1 indeholder en beskrivelse af principperne for beregning af Ligestillingsindekset. Bilag 2-5 indeholder uddybende tabeller om politikker, målsætninger og måltal for stat, kommuner og regioner og for både personaleområdet og kerneydelser. Læs mere Alle de indberettende offentlige myndigheders redegørelser og rapporter kan findes på I redegørelserne kan man desuden finde konkrete eksempler på organisationernes indsatser. Kapitel 2. Sammenfatning af hovedresultater 2.1. Ligestillingsindeks for stat, kommuner og regioner På baggrund af alle ligestillingsredegørelserne er udarbejdet et Ligestillingsindeks for stat, kommuner og regioner, som giver en vurdering af arbejdet med ligestilling i det offentlige. Der er både udarbejdet et indeks for organisationens samlede arbejde med ligestilling og et indeks for organisationens arbejde med ligestilling i forhold til henholdsvis personaleområdet og kerneydelser. Organisationen får derved et overblik over sin egen ligestillingsindsats og kan sammenligne indsatsen med lignende organisationer. Ligestillingsindekset består af nedenstående 5 niveauer med pointgivning fra 0-100, som skitseret i tabel\n6 Tabel Vurderingsskala for Ligestillingsindekset Point Vurdering Organisationen arbejder i meget høj grad med ligestilling Organisationen arbejder i høj grad med ligestilling Organisationen arbejder i nogen grad med ligestilling Organisationen arbejder i begrænset omfang med ligestilling 0-20 Organisationen arbejder i ringe grad eller slet ikke med ligestilling Ligestillingsredegørelserne og dermed ligestillingsindekset bygger på en selvrapportering og evaluering af de enkelte institutioners ligestillingsindsats. Dette indebærer visse usikkerheder, idet vurderingen af, hvad der er en ligestillingsindsats og resultaterne af arbejdet, er organisationens egen. Det skal bemærkes, at nogle institutioner vil have sværere end andre ved at score højt på Ligestillingsindekset. Det skyldes flere forhold. Ligestilling og køn skal indtænkes, hvor det er relevant. Det betyder typisk, at fx statslige institutioner, der ikke har borgerrettede opgaver, kan ligge lavere i indekset for kerneydelser. Der kan endvidere være en tendens til, at små enheder vil score lavere på Ligestillingsindekset fordi det i mindre grad vil være ressourceoptimalt fx at udvikle interne instrukser, egne kurser, værktøjer, retningslinjer m.v. for arbejdet med ligestilling både på personaleområdet og for kerneydelser. Derudover skal det bemærkes, at det kan være svært for den enkelte institution at identificere og have overblik over alle de områder, hvor de reelt arbejder med ligestilling. Det kan bl.a. skyldes, at der er mange decentrale enheder. Derudover er det erfaringen, at fx en række kommuner mv. reelt arbejder med køn og ligestilling fx i folkeskolen, men at de ikke gør det bevidst og systematisk og derfor ikke indberetter indsatsen i forbindelse med ligestillingsredegørelserne. Det kan have betydning for deres placering på Ligestillingsindekset 2. I figur , og nedenfor vises Ligestillingsindekset for stat, kommuner og regioner. 2 Enkelte institutioner har valgt ikke at besvare spørgsmålene vedr. kerneydelser. Årsagen kan være, at de ikke mener, at det er relevant at indtænke ligestilling på deres område. Det fremgår af institutionernes respektive redegørelser. 6\n7 Indeks Indeks Figur Ligestillingsindeks for staten Personale Kerneydelser Stat samlet Figur Ligestillingsindeks for kommuner Kommuner samlet Personale Kerneydelser\n8 Indeks Figur Ligestillingsindeks for regioner Regioner samlet Personale Kerneydelser Som det ses af de tre figurer er myndighederne generelt længst fremme med ligestillingsindsatsen på personaleområdet. Her opnår staten 50 point og regionerne 49 point på Ligestillingsindekset for deres arbejde med ligestilling på personaleområdet. Det svarer til, at de i nogen grad arbejder med ligestilling på personaleområdet. Kommunerne opnår 32 point, svarende til at de under ét i begrænset omfang arbejder med ligestilling på personaleområdet. For så vidt angår arbejdet med ligestilling i kerneydelser, opnår både stat, kommuner og regioner point, svarende til at de i begrænset omfang arbejder med ligestilling. Tabel nedenfor viser, hvor på Ligestillingsindekset de statslige institutioner placerer sig fordelt på personaleområdet og kerneydelser. Tabel Ligestillingsindeks - staten fordelt på de 5 kategorier i indekset antal og pct. Personaleområdet Kerneydelser Antal Pct. Antal Pct. Kategori 1 ( point) Organisationen arbejder i meget høj grad med ligestilling Kategori 2 (61 80 point) Organisationen arbejder i høj grad med ligestilling Kategori 3 (41-60 point) Organisationen arbejder i nogen grad med ligestilling Kategori 4 (21-40 point) ,5 Organisationen arbejder i begrænset omfang med ligestilling Kategori 5 (0-20 point) ,5 Organisationen arbejder i ringe grad eller slet ikke med ligestilling I alt\n9 Som det fremgår af tabellen er der stor spredning i de statslige organisationers arbejde med ligestilling. På personaleområdet ligger 41 pct. (52 institutioner) i de 2 øverste kategorier af indekset, svarende til at de i meget høj grad eller i høj grad arbejder med ligestilling, mens 25 pct. (31 institutioner) opnår point i den midterste kategori af indekset, svarende til at de i nogen grad arbejder med ligestilling. De sidste 34 pct. (43 institutioner) opnår kun point på de 2 nederste kategorier af indekset, svarende til at de i begrænset eller ringe omfang arbejder med ligestilling. Det fremgår endvidere af tabellen, at de statslige institutioner generelt opnår en lavere score på indekset vedrørende kerneydelser end for indekset på personaleområdet. Således er der eksempelvis knapt 20 pct. (24 institutioner), der opnår point i de 2 øverste kategorier af indekset for kerneydelser, svarende til at de i meget høj grad eller høj grad arbejder med ligestilling, mens mere end halvdelen, 57 pct. (72 institutioner), kun opnår point på de 2 nederste kategorier af indekset, svarende til at de i begrænset eller ringe omfang arbejder med ligestilling. Tabel og tabel viser, hvilke statslige institutioner der har opnået point i de to øverste intervaller af Ligestillingsindekset i forhold til henholdsvis personaleområdet og kerneydelser. Tabel Placering på Ligestillingsindekset for personaleområdet i staten Kategori 1: Organisationen arbejder i meget høj grad med ligestilling Vejdirektoratet Dansk Dekommissionering Justitsministeriets departement Transportministeriets departement De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland (GEUS) Styrelsen for Forskning og Innovation Aalborg Universitet Ministeriet for Forskning, Innovation og Videregående Uddannelsers departement Forsvarskommandoen Styrelsen for Universiteter og Internationalisering Styrelsen for Videregående Uddannelser og Uddannelsesstøtte Kategori 2: Organisationen arbejder i høj grad med ligestilling SFI - Det Nationale Forskningscenter for Velfærd Klima-, Energi- og Bygningsministeriets departement Energistyrelsen Hjemmeværnet Kulturministeriets departement Statens IT Erhvervsstyrelsen Patent- og Varemærkestyrelsen Statens Serum Institut Kulturstyrelsen Erhvervs- og Vækstministeriets departement NaturErhvervstyrelsen 9\n10 Ministeriet for Ligestilling og Kirkes departement Syddansk Universitet Miljøstyrelsen Finanstilsynet Medie- og Journalisthøjskolen Ministeriet for Sundhed og Forebyggelses departement Miljøministeriets departement Søfartsstyrelsen Det Kongelige Bibliotek Fødevarestyrelsen Kystdirektoratet Udenrigsministeriets departement Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeris departement Roskilde Universitet Finansministeriets departement Beskæftigelsesministeriets departement Arbejdsmarkedsstyrelsen Ministeriet for Børn og Unges departement Arbejdstilsynet Copenhagen Business School Bygningsstyrelsen Geodatastyrelsen Kvalitets- og Tilsynsstyrelsen Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø Styrelsen for Fastholdelse og Rekruttering Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen Energinet.dk Københavns Universitet Økonomi- og Indenrigsministeriets departement På personaleområdet kan det iagttages, at det er hovedparten af de departementer samt en lang række styrelser, der har opnået en placering i de 2 øverste kategorier af ligestillingsindekset, hvilket svarer til, at de i meget høj grad eller i høj grad arbejder med ligestilling. Det fremgår endvidere, at flere universiteter og enkelte kulturinstitutioner opnår denne placering. På kerneydelsesområdet er det primært de departementer og styrelser, der har borgerrettede serviceydelser, som opnår placering i de 2 øverste kategorier af ligestillingsindekset - jf. tabellen nedenfor. Det kan ligeledes her konstateres, at flere universiteter opnår denne placering. 10\n11 Tabel Placering på Ligestillingsindekset i forhold til kerneydelser i staten Kategori 1: Organisationen arbejder i meget høj grad med ligestilling Forsvarskommandoen Ministeriet for Ligestilling og Kirkes departement Udenrigsministeriets departement Aalborg Universitet Arbejdsskadestyrelsen Beskæftigelsesministeriets departement Hjemmeværnet Justitsministeriets departement Kategori 2: Organisationen arbejder i høj grad med ligestilling Social- og Integrationsministeriets departement Kulturministeriets departement Aarhus Universitet Syddansk Universitet Statens Serum Institut Erhvervsstyrelsen Socialstyrelsen Kulturstyrelsen Arbejdsmarkedsstyrelsen EA Hovedstaden B Ministeriet for Sundhed og Forebyggelses departement Styrelsen for Fastholdelse og Rekruttering Ministeriet for Børn og Unges departement Sundhedsstyrelsen Erhvervs- og Vækstministeriets departement Digitaliseringsstyrelsen 11\n12 Tabel nedenfor viser kommunernes fordeling på de forskellige kategorier på Ligestillingsindekset for henholdsvis personaleområdet og kerneydelser. Tabel Ligestillingsindeks - kommuner fordelt på de 5 kategorier i indekset antal og pct. Kategori 1 ( point) Organisationen arbejder i meget høj grad med ligestilling Kategori 2 (61 80 point) Organisationen arbejder i høj grad med ligestilling Kategori 3 (41-60 point) Organisationen arbejder i nogen grad med ligestilling Personaleområdet Kerneydelser Antal Pct. Antal Pct Kategori 4 (21-40 point) Organisationen arbejder i begrænset omfang med ligestilling Kategori 5 (0-20 point) Organisationen arbejder i ringe grad eller slet ikke med ligestilling I alt Som det fremgår af tabel , er der en overvejende andel af kommunerne, som i begrænset eller ringe omfang arbejder med ligestilling. Det gælder både på personaleområdet og for kerneydelser. På personaleområdet ligger 9 pct. (9 kommuner) i de 2 øverste kategorier af indekset, svarende til at de i meget høj grad eller i høj grad arbejder med ligestilling, mens 19 pct. (18 kommuner) opnår point på den midterste kategori af indekset, svarende til at de i nogen grad arbejder med ligestilling. Hovedparten af kommunerne, svarende til 72 pct., opnår imidlertid kun point på de 2 nederste kategorier af indekset. Der kan iagttages samme tendens for kommunernes indeksresultater på kerneydelser. Således opnår kun 6 pct. af kommunerne point på de 2 øverste kategorier af ligestillingsindekset for kerneydelser, og 18 pct. en placering på det midterste indeks, mens 72 kommuner, svarende til 76 pct., kun opnår point på de 2 nederste kategorier af indekset. Det skal bemærkes, at det er erfaringen, at nogle kommuner og regioner ikke får identificeret alle de områder, hvor de arbejder med ligestilling, enten fordi de ikke forbinder dette arbejde med ligestilling, eller fordi de ikke har overblik over organisationens samlede aktiviteter. Disse enheder vil af den grund score lavere på indekset end tilsvarende enheder, som har viden om egen ligestillingsindsats. Tabel og viser de kommuner, der ligger i de øverste to kategorier på Ligestillingsindekset i forhold til henholdsvis personaleområdet og kerneydelser. 12\n13 Tabel Ligestillingsindeks for personaleområdet i kommunerne Kategori 1: Organisationen arbejder i meget høj grad med ligestilling Nyborg Kommune Københavns Kommune Kategori 2: Organisationen arbejder i høj grad med ligestilling Næstved Kommune Aarhus Kommune Frederiksberg Kommune Aalborg Kommune Odense Kommune Albertslund Kommune Ringsted Kommune Af tabellen ovenfor fremgår, at Nyborg Kommune og Københavns Kommune opnår en placering i den øverste kategori af ligestillingsindekset, hvilket betyder, at de i meget høj grad arbejder med ligestilling på personaleområdet. Endvidere ligger 7 kommuner (Næstved Kommune, Aarhus Kommune, Frederiksberg Kommune, Aalborg Kommune, Odense kommune, Albertslund Kommune og Ringsted Kommune) i kategori 2 svarende til, at de i høj grad arbejder med ligestilling på personaleområdet. Tabel Ligestillingsindeks for kerneydelser i kommunerne Kategori 1: Organisationen arbejder i meget høj grad med ligestilling Nyborg Kommune Skive Kommune Kategori 2: Organisationen arbejder i høj grad med ligestilling Aarhus Kommune Københavns Kommune Hillerød Kommune Silkeborg Kommune I forhold til kerneydelser viser tabel , at Nyborg Kommune og Skive Kommune opnår en placering i kategori 1 på Ligestillingsindekset og i meget høj grad arbejder med ligestilling, mens Aarhus Kommune, Københavns Kommune, Hillerød Kommune og Silkeborg Kommune opnår en placering i kategori 2 og i høj grad arbejder med ligestilling i forhold til kerneydelser. Tabel viser, i hvilke kategorier på Ligestillingsindekset de fem regioner placerer sig. 13\n14 Tabel Ligestillingsindeks - regioner fordelt på de 5 kategorier i indekset antal og pct. Personaleområdet Kerneydelser Antal Pct. Antal Pct. Kategori 1 ( point) Organisationen arbejder i meget høj grad med ligestilling Kategori 2 (61 80 point) Organisationen arbejder i høj grad med ligestilling Kategori 3 (41-60 point) Organisationen arbejder i nogen grad med ligestilling Kategori 4 (21-40 point) Organisationen arbejder i begrænset omfang med ligestilling Kategori 5 (0-20 point) Organisationen arbejder i ringe grad eller slet ikke med ligestilling I alt Tabellen viser, at én region i høj grad arbejder med ligestilling på personaleområdet, mens tre regioner i nogen grad arbejder med ligestilling på personaleområdet. Tilsvarende er der tre regioner, der i nogen grad arbejder med ligestilling i forhold til kerneydelser Forventede effekter af ligestillingsarbejdet i stat, kommuner og regioner Ligestillingsvurdering af personalepolitik og kerneydelser kan være et nyttigt redskab, som udover at fremme ligestilling mellem mænd og kvinder, piger og drenge, kan medvirke til at forbedre indsatsen i det offentlige på flere områder. Det kan fx bidrage til en mere effektiv ressourceudnyttelse, en bedre kvalitet af den offentlige service, mere mangfoldighed blandt de ansatte samt større trivsel og medarbejdertilfredshed. I ligestillingsredegørelsen for 2013 er stat, kommuner og regioner blevet spurgt om, hvilke effekter de forventer, der vil komme ud af deres ligestillingsarbejde både på personaleområdet og med kerneydelser. På begge områder har myndighederne haft mulighed for at sætte kryds ved op til 3 forskellige forventede effekter eller at sætte krydset ved ingen effekter. Forventede effekter af arbejdet med ligestilling på personaleområdet Tabel nedenfor viser, hvilke effekter stat, kommuner og regioner forventer af arbejdet med ligestilling på personaleområdet. 14\n15 Tabel Forventede effekter af arbejdet med ligestilling på personaleområdet i stat, kommuner og regioner Stat Kommuner Regioner Forventede effekter Antal Pct. Antal Pct. Antal Pct. Ingen effekter Flere talenter i spil Bedre arbejdsmiljø Et bredere rekrutteringsgrundlag Mere kvalitet i opgaveløsningen Bedre spejling af det omgivende samfund Mere ligestilling Øget innovation Bedre branding af institutionen Større effektivitet/produktivitet Andet Note: Organisationerne kunne sætte op til tre krydser. Blandt de statslige institutioner forventer knap halvdelen (48 pct.), at det vil bringe flere talenter i spil. De øvrige besvarelser fra staten om forventede effekter på personaleområdet er forholdsvist jævnt fordelt på 5-6 forskellige svarkategorier/muligheder. Blandt kommunerne forventer 41 pct. et bedre arbejdsmiljø, mens de øvrige besvarelser om forventede effekter er rimelig jævnt spredt ud på de forskellige svarkategorier jf. tabel Hos de fem regioner forventer alle, at arbejdet med ligestilling på personaleområdet vil bringe flere talenter i spil, og fire regioner har desuden en forventning om, at det kan give et bredere rekrutteringsgrundlag. På tværs af den offentlige sektor forventer 13 statslige institutioner svarende til 11 pct., og 20 kommuner, svarende til 21 pct., ingen effekter af ligestillingsarbejdet på personaleområdet. Forventede effekter af arbejdet med ligestilling i kerneydelser Tabel viser, hvilke effekter stat, kommuner og regioner forventer af arbejdet med ligestilling i kerneydelser. 15\n16 Tabel Forventede effekter af arbejdet med ligestilling i kerneydelser i stat, kommuner og regioner Stat Kommuner Regioner Forventede effekter Antal Pct. Antal Pct. Antal Pct. Ingen effekter Øget reel ligestilling og lige muligheder for borgerne Højere oplevet kvalitet i kerneydelserne Mere målrettede og borgernære kerneydelser Et bedre oplyst beslutningsgrundlag Større brugertilfredshed Andet Øget innovation Øget effektivitet/produktivitet Note: Organisationerne kunne sætte op til tre krydser. Blandt de statslige institutioner er der ikke umiddelbart én eller to af de forventede effekter, der har fået markant flere besvarelser end de øvrige. Svarene er således nogenlunde jævnt fordelt på 5-6 svarkategorier (fx øget reel ligestilling og lige muligheder for borgerne, højere kvalitet i kerneydelserne, mere målrettede og borgernære kerneydelser og et bedre oplyst beslutningsgrundlag ). For kommunernes vedkommende er billedet mere entydigt, hvor 45 pct. forventer, at ligestillingsarbejdet vil give mere målrettede og borgernære kerneydelser, og 35 pct., at det vil give større brugertilfredshed. Blandt regionerne forventer tre af dem, at arbejdet med ligestilling giver mere målrettede og borgernære kerneydelser, og to, at det giver øget reel ligestilling og lige muligheder for borgerne. Det skal nævnes, at der på tværs af den offentlige sektor er et ganske stort antal, der har sat kryds ved ingen forventede effekter, når det gælder ligestillingsarbejdet i forhold til kerneydelser. Det gælder 22 pct. af de statslige institutioner, 35 pct. af kommunerne og 40 pct. af regionerne. 16\n17 Kapitel 3. Ligestilling i staten I dette kapitel redegøres for arbejdet med ligestilling i staten som helhed på henholdsvis personaleområdet og i kerneydelser. Der redegøres både for politikker, handlinger og resultater Ligestilling på personaleområdet Politikker I forhold til ligestilling på personaleområdet er de statslige institutioner blevet bedt om at svare på tre spørgsmål: Om de har en ligestillingspolitik, om de har fastsat målsætninger, og om de har fastsat måltal på området. I tabel ses hvordan statens besvarelser fordeler sig på de tre spørgsmål. Tabel Stat: Politikker, målsætninger og måltal på personaleområdet (antal og pct.) Antal Pct. Institutioner med en politik for arbejdet med ligestilling af mænd og kvinder på personaleområdet Institutioner uden en politik for arbejdet med ligestilling af mænd og kvinder på personaleområdet I alt Institutioner med målsætninger for arbejdet med ligestilling af mænd og kvinder på personaleområdet Institutioner uden målsætninger for arbejdet med ligestilling af mænd og kvinder på personaleområdet I alt Institutioner med måltal for arbejdet med ligestilling af mænd og kvinder på personaleområdet Institutioner uden måltal for arbejdet med ligestilling af mænd og kvinder på personaleområdet I alt Som det ses af tabel har 80 pct. af 122 statslige institutioner en politik for arbejdet med ligestilling af mænd og kvinder på personaleområdet. Endvidere har 77 pct. oplyst, at de har målsætninger for arbejdet, mens 34 pct. har opstillet måltal for arbejdet med ligestilling af mænd og kvinder på personaleområdet. Af tekniske årsager indgår 4 statslige indberetninger ikke i tabellerne i afsnit 3.1 En del institutioner har både en politik og målsætninger og/eller måltal for arbejdet med ligestilling af mænd og kvinder på personaleområdet. Det gælder således 85 institutioner, svarende til 70 pct. af samtlige. 23 institutioner svarende til 19 pct. har alene en politik eller målsætninger/måltal på området, mens kun 14 institutioner svarende til 11 pct. har hverken en politik, målsætninger eller måltal, jf. bilag 2. 17\n18 Handlinger Hvad angår handlinger til fremme af ligestilling på personaleområdet, er de statslige institutioner bl.a. blevet bedt om at oplyse, i hvilket omfang de bruger kønsopdelte data. Derudover er de statslige institutioner blevet bedt om at vurdere, i hvilket omfang de inddrager kønsaspektet i forbindelse med rekruttering af personale og ledelse, tildeling af kursus- og uddannelsestilbud samt interne evalueringer og medarbejderundersøgelser. For hvert spørgsmål har det været muligt at sætte kryds ved én af følgende 5 svarmuligheder: I meget høj grad, i høj grad, i nogen grad, i ringe grad og slet ikke. I tabel og figur ses hvordan statens besvarelser fordeler sig på de forskellige svarkategorier. Tabel Stat: Handlinger til fremme af ligestilling på personaleområdet (antal) I forbindelse med rekruttering af personale? Slet ikke I ringe grad I nogen grad I høj grad I meget høj grad I forbindelse med rekruttering til lederstillinger? Ved at bruge kønsopdelte data på personaleområdet? Ved at inddrage kønsaspektet i forbindelse med tildeling af kursus- og uddannelsestilbud? Ved at inddrage kønsaspektet i forbindelse med interne evalueringer og medarbejderundersøgelser?\n19 Figur Stat: Handlinger til fremme af ligestilling på personaleområdet (pct.) Ved at inddrage kønsaspektet i forbindelse med interne evalueringer og medarbejderundersøgelser? Ved at inddrage kønsaspektet i forbindelse med tildeling af kursus- og uddannelsestilbud? Ved at bruge kønsopdelte data på personaleområdet? I meget høj grad I høj grad I nogen grad I forbindelse med rekruttering til lederstillinger? I ringe grad Slet ikke I forbindelse med rekruttering af personale? Procent Som det ses er de statslige institutioner længst fremme i forhold til at indtænke ligestillingsaspektet i forbindelse med rekruttering af henholdsvis personale og ledelse. Hvis man lægger de to øverste svarkategorier sammen, er der således i alt henholdsvis 39 og 40 statslige institutioner, svarende til ca. 1/3 af samtlige, som har sat kryds ved, at de i høj grad eller i meget høj grad indtænker ligestillingsaspektet ved rekruttering af henholdsvis personale eller ledelse. Derudover har institutioner svarende til pct. sat kryds i den midterste kategori ( i nogen grad ). Der er endvidere relativt mange statslige institutioner, der bruger kønsopdelte data på personaleområdet. 31 institutioner svarende til ¼ af samtlige har således sat kryds i de to øverste svarkategorier ( i høj grad eller i meget høj grad ), mens 39 institutioner svarende til omkring 1/3 har sat kryds i midterkategorien - i nogen grad. Omvendt ligger statens institutioner generelt på et lavere niveau med hensyn til at inddrage ligestillingsaspektet i forbindelse med tildeling af kursus- og uddannelsestilbud. Således har 68 institutioner sat kryds ved, at de i ringe grad eller slet ikke indtænker ligestillingsaspektet ved denne type aktiviteter, hvilket svarer til 56 pct. af samtlige besvarelser. Resultater For at få et billede af ligestillingsarbejdets forankring i institutionen er enheden blevet bedt om at oplyse i hvilket omfang institutionens konkrete mål og initiativer for ligestillingsarbejdet drøftes i formelle fora som 19\n20 direktion og samarbejdsudvalg, samt i hvilket omfang institutionen formidler information om ligestilling på personaleområdet fx på møder, i nyhedsbreve og på intranettet m.m. Resultatet af statens besvarelser af disse spørgsmål fremgår af tabel og figur nedenfor. Tabel Stat: Resultater af ligestillingsindsatsen på personaleområdet (antal) Aldrig Sjældent Af og til Ofte Altid Institutionens konkrete mål, initiativer og handlinger for ligestillingsarbejdet drøftes i formelle fora - fx direktion, mellemledelse og samarbejdsudvalg Institutionen indsamler information om ligestilling på personaleområdet fx i form af statistikker Institutionen formidler information om ligestilling på personaleområdet fx på møder, i nyhedsbreve, på intranet o.lign Figur Stat: Resultater af ligestillingsindsatsen på personaleområdet (pct.) Vi formidler information om ligestilling på personaleområdet fx på møder, i nyhedsbreve, på intranet o.lign Vi indsamler information om ligestilling på personaleområdet fx i form af statistikker Organisationens konkrete mål, initiativer og handlinger for ligestillingsarbejdet drøftes i formelle fora - fx direktion, mellemledelse og samarbejdsudvalg Altid Ofte Af og til Sjældent Aldrig Procent Som det ses af tabel svarer 29 institutioner eller 24 pct. at de ofte eller altid drøfter institutionens konkrete mål, initiativer og handlinger for ligestillingsarbejdet i formelle fora, mens 61 institutioner svarende til 50 pct. svarer, at de gør det af og til og 32 institutioner eller 26 pct. gør det sjældent eller aldrig. Det fremgår desuden, at kun 13 institutioner svarende til 11 pct., har svaret at de ofte eller altid formidler information om ligestilling på personaleområdet, mens 73 institutioner svarende til 59 pct. gør det sjældent eller aldrig. 20


Det Samfundsvidenskabelige Fakultet. Evalueringsskema PUF, Hold 1, MPG-uddannelsen, E11 - PDF Free Download\nDownload "Det Samfundsvidenskabelige Fakultet. Evalueringsskema PUF, Hold 1, MPG-uddannelsen, E11"\n1 Det Samfundsvidenskabelige Fakultet Evalueringsskema PUF, Hold 1, MPG-uddannelsen, E11 Følgende spørgsmål omhandler den faglige del af modulet: - Hvordan vurderer du planlægningen af modulet? Følgende spørgsmål omhandler den faglige del af modulet: - Hvordan vurderer du modulets relevans for dig? Side 1 af 10\n2 Følgende spørgsmål omhandler den faglige del af modulet: - Hvordan vurderer du modulets faglige indhold? Følgende spørgsmål omhandler den faglige del af modulet: - Hvordan vurderer du modulets pædagogiske indhold? Side 2 af 10\n3 Følgende spørgsmål omhandler den faglige del af modulet: - Hvordan er det lykkedes at koble teori og praksis på dette modul? Følgende spørgsmål omhandler den faglige del af modulet: - Hvordan vurderer du din egen indsats i forbindelse med modulet? Side 3 af 10\n4 Følgende spørgsmål omhandler den faglige del af modulet: - Hvordan vurderer du din egen og dine medstuderendes aktive deltagelse? Følgende spørgsmål omhandler den faglige del af modulet: - Hvordan vurderer du litteraturen på modulet? Side 4 af 10\n5 Følgende spørgsmål omhandler den faglige del af modulet: - Hvordan vil du beskrive dit udbytte af modulet? Eventuelle kommentarer til ovenstående spørgsmål: Den pædagogiske form afstedkom, at udleverede PowerPoint med meget relevante emner, som man glædede sig til at høre om ikke blev gennemgået eller direkte omtalt. Den pædagogiske form blev drøftet på et fremmøde, som ikke særlig relevant og mindre givende en andre former tidligere set. Vejledningen har været super og "redder" kurset. I min optik ville det have været en fordel, hvis kurset løb over kortere tid, f.eks. et semester. Det virker ikke hensigtsmæssigt, at kurset er tilrettelagt med to parallelle forløb. De undervisningsgange vi har haft med konsulenterne har været brugt på mange øvelser og ingen gennemgang af litteraturen. Vi har fået mange PowerPoints udleveret, som ikke har været brugt, men som jeg selv kunne bruge som inspiration, hvis jeg ville. Jeg ville gerne have koblet mere teori på min praksis - og hvordan jeg kan bruge teorien i forbindelse med logbog. Den røde tråd mellem "Attractor" og "Aalborg Universitet" syntes at være meget langt væk... Vejledningen fra AAU er tilfredsstillende. Attractor bør overvejes om de skal deltage i dette forløb. Jeg synes, at det er svært at bevare flow i forløbet, når det strækker sig over så lang tid. Der er længe mellem undervisningerne, så jeg glemmer fra den ene gang til den næste. Jeg synes, at der har været meget tvivl i.f.t. indhold og fordeling af opgaver mellem de forskellige lærerkræfter. I det hele taget har det været meget usikkert, hvad der har været kravene til os som studerende. Generelt uorganiseret. Mine svar er gennemsnitssvar, idet der har været nogle rigtig gode ting i modulet, men også nogle ting jeg ikke syntes var særlig godt. Side 5 af 10\n6 I hvilken grad har du fået en større interesse for modulets fagområde efter undervisningen? I hvilken grad føler du dig rustet til at kunne benytte det faglige udbytte i dit daglige/fremtidige arbejde? Side 6 af 10\n7 I hvilken grad var det faglige indhold nyt for dig? Eventuelle kommentarer til ovenstående spørgsmål: Selvmotivation har været en nødvendighed på grund af den pædagogiske linje. Jeg har fået betydelig større interesse fra andre fag, selvom jeg fra start var meget motiveret af hvad dette modul skulle bringe. Jeg har haft en del af teorien på andre moduler. Jeg tror, at man skal have PUF tidligt i forløbet for at få et større udbytte ud af dette modul. Jeg kan tilføje, at det er det sidste før masterprojekt. Set som helhed, hvad var modulets største styrke? Nævn gerne flere. Inspirerende litteratur og udfordrende undervisere. Samlingen med andre "ligestillede". Motivationen med "tavleundervisning", som gav lysten til selv at grave videre. Jeg synes, at styrkerne har været den faste studiegruppe med fast vejleder og den del af undervisningen der blev varetaget af universitetets egne lærere. At man bliver klogere på personlig lederstil. Refleksiv tænkning. Fokus på refleksion. At det var praksis, der var i fokus. At der var netværksgrupper. Vi kom bredt omkring i undervisningen - blevet præsenteret for mange forskellige teorier og tilgange. Det har været rigtig godt at arbejde i en studiegruppe. At jeg har fået styr på min egen ledelsesudvikling. Udviklingsgruppen. Spillet mellem fagundervisning og procesforløb. Læringsgruppen fungerede fint, det var lærerigt, at være sammen med andre, som sidder med andre problematikker. Præsentation af et bredt teoriområde. Set som helhed, hvad var modulets største svaghed? Nævn gerne flere. Gruppeprocesserne. Stor geografisk spredning og en travl hverdag har vanskeliggjort gruppesamarbejdet. Alt for meget "hvad syntes du selv" som gjorde tidsudnyttelsen meget dårlig. Der bliver lavet grin med den pædagogiske form blandt deltagerne, idet den burde være mere hardcore. For ringe sammenhæng mellem undervisere og konsulenter. Manglende sammenhæng mellem teori og praksis. Har lavet mange øvelser med konsulenterne, hvor der gerne måtte være koblet mere teori op på. Side 7 af 10\n8 Set som helhed, hvad var modulets største svaghed? Nævn gerne flere. Perioden for lang og strukturen for løs. Modstridende opfattelse af hvad vi har som læringsmål. Organiseringen. Der manglede en rød tråd mellem vejledermøderne og undervisningen - tingene hang ikke sammen, hvilket gav unødige frustrationer. Det er et forvirrende forløb, fordi der er store modsætninger mellem den måde underviser fra Attraktor og AAU præsentere forløbet og faget. Der er ikke sammenhæng mellem undervisning og vejledning. Der er ikke klarhed for hvilke krav der stilles til faget og eksamen, det giver en stor usikkerhed. Hvis vi havde haft vejledningsforløbet for sig og mere koncentreret og undervisning for sig havde det måske givet mere mening. Jeg havde en forventning om at der ville være en rødtråd hele PUF, undervisning og vejledning, men det har jeg ikke oplevet. Hver for sig har det været fint nok og har fået fin vejledning på min opgave. Det er alt for lang tid at sprede PUF på et helt år og så få man stadig kun 5 ECTS. Kort det ned til et ½ år. Dårlig kobling mellem Attractor og universitets egne folk. Koordinationen mellem undervisere. Det er for langt. Det bør koordineres bedre mellem Atractor og AU, lokalesituationen må kunne styres bedre. Har generelt været uorganiseret. Jeg syntes ikke bidragene fra konsulentfirmaet Attractor var rigtigt gode. Jeg syntes, at der skulle meget mere rød tråd i forløbet og en koordinering mellem de forskellige dele. Følgende spørgsmål omhandler tilfredsheden med den praktiske del af din masteruddannelse: - Hvis dette er dit 1. modul, hvad synes du så om de informationer og den velkomstpakke, som du modtog i forbindelse med studiestart? Side 8 af 10\n9 Følgende spørgsmål omhandler tilfredsheden med den praktiske del af din masteruddannelse: - Hvad synes du om faciliteterne på AAU, som anvendes i forbindelse med masteruddannelsen? Følgende spørgsmål omhandler tilfredsheden med den praktiske del af din masteruddannelse: - Hvordan synes du, at konferencesystemet FirstClass fungerer? Side 9 af 10\n10 Følgende spørgsmål omhandler tilfredsheden med den praktiske del af din masteruddannelse: - Såfremt du har tilmeldt dig madordningen, hvordan synes du, at denne fungerer? Følgende spørgsmål omhandler tilfredsheden med den praktiske del af din masteruddannelse: - Hvis du i forbindelse med din masteruddannelse har været i kontakt med mastersekretariatet, hvad synes du om den service, som du fik? Hvad kan gøres bedre? Nævn gerne flere ting. Det er det mindst udbytterige kursus jeg hidtil har gennemført på uddannelsen Har tidligt i modulet skrevet uden at få svar. Det gør ikke kommunikationen lettere når der er to med samme navn i systemet. Mastersekretariatet yder virkelig god service og det samme gør biblioteket. Dette er ikke mit første modul. Side 10 af 10


Energikøb tager sig nemlig ikke kun af rådgivningen. En langt større del af virksomhedens forretningsområde er at håndtere ansøgninger om tilskud til energioptimering. Hermed løfter de en administrativ tung procedure, og gør det let for kunderne at opnå en kontant gevinst.\nAlle tilskud er skattefri og kan søges udover det skattemæssige fradrag Boligjobordningen gir. Eneste krav er, at man ansøger om tilskud, inden man bestiller/køber materialer, eller igangsætter arbejdet.\nEnergikøb har godt 10.000 registrerede kunder, som kommer fra hele Danmark. Heraf er omkring 400 erhvervskunder, lige fra den lille håndværksmester, der får indhentet energitilskud på vegne af sine kunder, til større virksomheder, kommuner, andels/almene boligforeninger hvor tilskudsreglerne og dermed også ansøgningerne er mere komplekse.\nOg virksomheden er i vækst, ikke mindst på grund af en målrettet online markedsførings strategi.\nSlagelse det oplagte valg\nEnergikøb har eksisteret siden 2014, de første år med tre investorer, heriblandt Martin Lundqvist, ved roret. Sidste år overtog han hele virksomheden og flyttede den fra Rødovre til Sorøvej 78 i Slagelse, hvor Energikøb er pt. arbejdsplads for fire ansatte og to studentermedhjælpere.\nEgentlig kunne virksomheden ligge hvor som helst, da langt den meste kundekontakt foregår online eller via telefon. Men når valget er faldet på Slagelse, er det ikke helt tilfældigt.\n- Det var det oplagte valg. Her har jeg størstedelen af mit netværk samt en god geografisk placering, både i forhold til at besøge kunder, men også for mine medarbejdere. Og så er det mit klare indtryk, at i Slagelse sker der en masse omkring erhverv, man prioriterer det og sætter ressourcer af til det, bl.a. i Slagelse Erhvervscenter, hvor der altid er sparring af hente.\nOg med et stadig stigende fokus på klima og bæredygtighed, vil Energispareordningen sammen med bla. Boligjobordningen yde støtte til energiforbedringer i alle typer bygninger.\n- Vi har fået en ny regering, der er mere klimabevidst, så det er spændende hvad der kommer til at ske. Der skal være øget fokus på energiforbedringer, og især i den eksisterende bygningsmasse hvis vi skal nå 2030-klimamålene, siger Martin Lundqvist.\nTænker skæve tanker\nAlligevel er han meget opmærksom på nye forretningsområder.\nTil at understøtte udviklingen har Martin Lundqvist senest ansat en projektudvikler og deltager i relevante netværk, både lokalt og på nationalt plan.\n- Vores virksomhed kræver, at vi hele tiden tænker skæve tanker og udvikler os. Men det er også det, der er sjovt – at drive en virksomhed frem.\nLæs mere på www.energikoeb.dk


▷ Køb Christina Armbånd online [Se bedste tilbud]\nChristina Jewelry Stardust armbånd i forgyldt\nOutlets på nettet med christina armbånd\nEr du på udkig efter christina armbånd? Vi anbefaler følgende webshops…\nCasio WatchCertina DameurCertina Ds ActionCertina Ds PodiumCharms Til ArmbåndChristina CharmsChristina JewelryChristina RingeChristina UreChristina Watches Smykker\nRito.dk er i dag en af de mest benyttede online forretninger der sælger kreative produkter. Netbutikkens udvalg favner opimod 15000 varer fra en række producenter. Netshoppens Trustpilot-evaluering på 9,8 af 10 vidner om enorm kundetilfredshed. Ratingen er baseret på 4008 anmeldelser, hvoraf 3827 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 35104 mennesker fans af Rito.dk, og herpå har webbutikken modtaget 597 ratings med en middel rating på 4,8 ud af 5, hvilket også er vældig beundringsværdig.\nHobbyshoppen.dk er nu en af de mest populære online forretninger der sælger kreative produkter. Webshoppens udvalg indbefatter omkring 250 produkter fra forskellige producenter. Forretningens Trustpilot-rating på 8,9 af 10 markerer stor kundetilfredshed. Tallet er baseret på 70 ratings, hvoraf 63 af disse giver topkarakter. På Facebook er 5224 brugere fans af Hobbyshoppen.dk, og herpå har butikken modtaget 86 evalueringer med en gennemsnitlig score på 4,5 ud af 5, som ligeså er vældig godt.\nSymaskineTorvet.dk er nu en af de førende online forretninger med kreative produkter. Netbutikkens sortiment består af flere end 800 varer fra diverse brands. Butikkens Trustpilot-bedømmelse på 9,8 af 10 indikerer utrolig kundetilfredshed. Scoren er baseret på 1353 bedømmelser, hvoraf 1255 af disse giver topkarakter. På Facebook er 4398 mennesker fans af SymaskineTorvet.dk, og her har netbutikken modtaget 42 anmeldelser med en middel bedømmelse på 4,9 ud af 5, som ligeså er særdeles beundringsværdig.\nCCHobby.dk er nu imellem de mest populære e-butikker der sælger kreative produkter. Forretningens udvalg indbefatter ca. 10000 produkter fra diverse producenter. Butikkens Trustpilot-vurdering på 7,3 ud af 10 manifesterer utrolig kundetilfredshed. Vurderingen er baseret på 599 vurderinger, hvoraf 383 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 28853 brugere tilhængere af CCHobby.dk, og herpå har webbutikken modtaget 159 evalueringer med en gennemsnitlig score på 4,6 af 5, som lige så vel er særdeles godt.\nHobbii.dk er pt. iblandt de mest populære e-handler inden for kreative produkter. Virksomhedens udvalg udgøres af opimod 9000 varer fra en række producenter. Firmaets Trustpilot-bedømmelse på 9,8 ud af 10 demonstrerer en høj grad af kundetilfredshed. Scoren er baseret på 1952 vurderinger, hvoraf 1815 af dem giver topkarakter. På Facebook er 65783 personer fans af Hobbii.dk, og her har netbutikken modtaget 1042 bedømmelser med en gennemsnitlig rating på 4,8 ud af 5, som også er ekstremt beundringsværdig.\nChristina Armbånd købes på nettet\nEn masse internet handler giver i vore dage et hav af forskellige fragtløsninger. Et hit er efterhånden at få leveret til en pakkeshop, hvor det er nemt for dig at hente ordren præcis når det passer dig. Muligheden er altså rigtig fleksibel, og tit desuden den prisbilligste leveringsmetode.\nDu bør lige så vel foretrække at få pakken leveret hjem til dig selv eller til din arbejdsplads. Den viser sig beklageligvis en tand dyrere, men også særdeles overkommelig. Den mest betalelige leveringsversion af christina armbånd vil dog utvivlsomt være at hente produkterne selv, hvilket afhænger af at du fysisk befinder dig nærved christina armbånd e-firmaets lager.\nLeveringstidspunktet er selvfølgelig ultra vital såfremt vi har brug for varen fluks, og af den grund er det øjensynligt fornuftigt at du dobbelttjekker den forventede leveringstid på den vedkommende vare.\nAdskillige christina armbånd butikker på nettet giver dag-til-dag fragt på flere produkter, hvilket dog er regnet ud fra at du bestiller tidligere end et fastslået klokkeslæt, med det formål at de sandsynligvis kan nå at få christina armbånd ud af døren forinden personalet drager hjemad.\nEnkelte internet varehuse sikrer levering uden omkostninger, men i reglen er det forudsat at der indkøbes for en konkret sum. Derudover må man gribe den mest letkøbte leveringstype, der gerne – om man er nær Aalborg, Hobro eller Lemvig – vil blive at få fragtmanden til at levere din ordre til et udleveringssted.\nDet er jo efterhånden særligt smertefrit for os alle at prissammenligne på christina armbånd på flere e-butikker, og til gengæld har adskillige online varehuse været presset til at at trykke salgsværdien på deres varer – til piger og drenge, lige så vel som til voksne – enormt, og endda nogle gange tilbyde portofri levering.\nMen det kan stadigvæk blive lønsomt at tjekke et par online shops efter christina armbånd udsalg forinden du gennemfører din bestilling, så man er garanteret at opnå den billigste pris.\nDu bør dog ikke glemme, at i tilfælde af at en online shop tilbyder christina armbånd for en salgspris som anses for ubegribelig god, så bør det mange gange være et kendetegn på en uoprigtig netshop. Handler med kort er heldigvis omsluttet af Indsigelsesordningen, der bistår dig imod svindlende internet shops.\nVi anbefaler bestillinger med kort eller mobilbetaling. Som en anden løsning bør du bruge et tilbud som eksempelvis ViaBill, for så vidt du efterspørger at klare prisen ude i fremtiden.\nInden nogen bestiller christina armbånd i en internet virksomhed burde man altid læse e-shoppens regler, dog er det i reglen ikke videre interessant.\nEn anden løsning kan derfor være at se hvorvidt e-butikken er e-mærket, hvilket skulle være en erklæring om at online forhandleren understøtter de gældende danske regler, udover at online firmaet hyppigt monitoreres af eksperter der forstår de gældende regler. Det giver dig genvej til assistance, når du udsættes for problemstillinger med din shopping.\nDesuden foreslåes det at køber er på vagt for de mest betydningsfulde vedtægter der har betydning for købet, for eksempel hvilken returpolitik på christina armbånd internet forretningen bruger. På grund af dette er det desuden vigtigt, at man permanent opbevarer ens faktura, således man fremadrettet vil kunne påvise købet, uafhængig om du er på udkig efter et produkt til en mand eller kvinde.\nTrustpilot giver dig en række pæne genveje til at tyde en hel del nuværende brugeres bedømmelser og derfor foreslår vi, at du evaluerer internet selskabets christina armbånd omtaler inden du shopper.\nFacebook medfører tillige uden sammenligning habile muligheder for at få indtryk af online firmaets kundefokus. I øvrigt møder vi en række internet shops hvor det er muligt at frembringe en anmeldelse af købsoplevelsen, hvilket også kan drages fordel af til at bedømme hvor glade kunderne er.\nHjemmesiden er finansieret ved hjælp af annoncer. Vi arbejder sammen med adskillige online butikker da vi introducerer firmaernes varer, og indkasserer honorar under forudsætning af at en af vores brugere udfører en ordre.\nOplysninger om christina armbånd og forhandlere på nettet opdateres nu og da, men det er ikke muligt for os at give garantier imod justeringer der er blevet udarbejdet siden sidste opdatering af sidens oplysninger.


Del dine drømme med Lydmaskinen - Lydmaskinen\nDato og tid er 19. apr 2018, 17:48\nIndlæg Skrevet: 8. aug 2016, 18:16\nHvis du under din søvn har drømt noget sjovt / mærkværdigt / fjollet / åndssvagt eller på andre måder nævneværdigt, så kan du dele det med os andre i denne tråd.\nIndlæg Skrevet: 8. aug 2016, 18:17\nJeg havde bygget en lille atombombe. Den var ikke ret stor – på størrelse med en 5-10-liters dunk. Jeg gik efter en underjordisk prøvesprængning - dvs. i bunden af en slags skakt 5-10 meter under jordoverfladen et par hundrede meter fra bycentrum. Jeg havde lavet den sådan, at der var 20 minutters tidsforsinkelse fra aktivering til detonering, hvilket skulle give mig tid til at komme væk. Jeg aktiverede den og begyndte derefter at fylde ting og sager ned i skakten ovenpå bomben, for at lægge lidt en dæmper på. Bagefter stillede jeg mig i nærheden og ventede. Jeg husker at jeg tænkte, at oddsene nok var omkring 50/50 for, at det jeg havde lavet ville fungere efter hensigten. Da der var gået en halv time, var den endnu ikke gået af. Så var det jeg tænkte ”hmmm – skal man gå tilbage til en fuser?” …så husker jeg ikke mere.\nIndlæg Skrevet: 8. aug 2016, 18:44\nDrømmer meget sjældent (altså noget jeg kan huske).\nNår jeg gør, så kommer der typisk et punkt i drømmen, hvor det bliver så mærkeligt, at jeg ved at det er en drøm - og så vågner jeg.\nJeg skal huske at dele, når/hvis næste drøm indfinder sig.\nIndlæg Skrevet: 11. aug 2016, 14:18\nMine drømme at altid ekstremt bizarre og tydelige. Det er som en parallelverden der opstår når jeg sover! Ofte er de så abstrakte at jeg slet ikke kan komme i nærheden af at forklare med ord hvad der skete. Og nogle gange er de hysterisk morsomme, som f.eks. denne her som omhandler brie og Alan Richman:\nJeg står i min morgenkåbe i en lejlighed nede sydpå i en unavngiven by. Det er varmt, og solen skinner. Jeg kigger ud af en af mine mange franske altaner og ser Alan Richman gå forbi med et stort stykke brie i hånden. Jeg tænker: "wow ham må jeg da sige hej til!", så jeg hopper ud af en af mine franske altaner (stadig i morgenkåbe) og ned på gaden, men jeg kan ikke se Alan Richman. Til gengæld sidder hans stykke brie spiddet på en gren højt oppe i et træ, som hænger ud over gaden. Jeg går hen under træet, og pludseligt sidder min fætter og moster ved et bord og stirrer tomt ud i luften. Jeg sætter mig ned ved deres bord. Vi stirrer intenst på hinanden i totalt stilhed med helt apatiske ansigter. Stilheden bliver brudt af hvinende dæk fra en gul HT bus, som laver en håndbremsevending midt på vejen. Enden af bussen rammer Alan Richmans brie, som falder ned og rammer mig lige i ansigtet. Min fætter og moster stirrer stadig blankt på mig. Jeg har nu et stort stykke brie siddende på min hage. Jeg fjerner brien fra min hage, med min pegefinger, som jeg derefter løfter i vejret fordi jeg nu skal til at sige noget meget meget vigtigt. Jeg ytrer så, med enormt klogskab og autoritet i stemmen: "Lige meget hvor længe brie har siddet på en hage, er det for længe!". Så slutter drømmer der.\nIndlæg Skrevet: 12. aug 2016, 15:20\nHer får I lige nogle af mine overvejelser omkring drømme, og hvorfor jeg synes det er interessant…\n1. Der findes stort set ingen viden på området endnu\nSå vidt jeg ved, så ved ”de kloge” stadigvæk stort set ingenting om, hvorfor vi drømmer. Der findes selvfølgelig teorier, men det virker som om det er rent gætværk og ikke viden. Dette betyder for mig, at drømme stadig er omgærdet af en vis mystik – ligesom f.eks. himmellegemer var det i gamle dage, før man havde opnået konkret viden om, hvorledes universet er opbygget. Derfor bliver fænomenet også spændende at gøre sig tanker om.\n2. Drømmenes detaljerigdom\nHvis jeg i vågen tilstand lukker øjnene og ud fra min egen fantasi og forestillingsevne forsøger at visualisere et landskab eller f.eks. et komplekst mønster for mig, så vil det altid blive noget meget diffust og ukonkret. Men i drømme har jeg lagt mærke til, at der er forbløffende mange detaljer, som jeg ikke i vågen tilstand vil kunne fremkalde bare ved hjælp af min forestillingsevne. (Næste gang du i en drøm bliver klar over, at det bare er en drøm, så prøv f.eks. at kig ind i en mur og læg mærke til hver eneste lille bitte detalje i stenene).\nDette synes jeg udfordrer den antagelse, at drømme 'bare skabes i hjernen'. I så fald må man spørge, om der er dele af hjernen, der er mere funktionelle under søvn end i vågen tilstand. I så fald er man jo på nogle områder mere ”vågen” når man sover, end når man ikke sover. Såfremt dette er tilfældet, så undrer det mig, hvorfor hjernen er indrettet sådan. Alternativt kan man spørge sig, om alle de indtryk der indgår i en drøm nu også bare er skabt oppe i hjernen, eller om man kommer i en tilstand hvor man bliver åben/modtagelig for en anden form for virkelighed hvor f.eks. visuelle indtryk kommer ”udefra”.\nIndlæg Skrevet: 12. aug 2016, 16:55\nAvS skrev: Jeg står i min morgenkåbe i en lejlighed nede sydpå i en unavngiven by. Det er varmt, og solen skinner. Jeg kigger ud af en af mine mange franske altaner og ser Alan Richman gå forbi med et stort stykke brie i hånden. Jeg tænker: "wow ham må jeg da sige hej til!", så jeg hopper ud af en af mine franske altaner (stadig i morgenkåbe) og ned på gaden, men jeg kan ikke se Alan Richman. Til gengæld sidder hans stykke brie spiddet på en gren højt oppe i et træ, som hænger ud over gaden. Jeg går hen under træet, og pludseligt sidder min fætter og moster ved et bord og stirrer tomt ud i luften. Jeg sætter mig ned ved deres bord. Vi stirrer intenst på hinanden i totalt stilhed med helt apatiske ansigter. Stilheden bliver brudt af hvinende dæk fra en gul HT bus, som laver en håndbremsevending midt på vejen. Enden af bussen rammer Alan Richmans brie, som falder ned og rammer mig lige i ansigtet. Min fætter og moster stirrer stadig blankt på mig. Jeg har nu et stort stykke brie siddende på min hage. Jeg fjerner brien fra min hage, med min pegefinger, som jeg derefter løfter i vejret fordi jeg nu skal til at sige noget meget meget vigtigt. Jeg ytrer så, med enormt klogskab og autoritet i stemmen: "Lige meget hvor længe brie har siddet på en hage, er det for længe!". Så slutter drømmer der.\nKlassisk drøm, den drømte jeg også forleden.\nIndlæg Skrevet: 12. aug 2016, 17:44\nJeg skrev en drøm ned i 1993, 18 år gammel og sandsynligvis lige blevet færdig med gymnasiet og skulle flytte hjemmefra - det handler drømmen nok om. At flyve fra reden, oprør med autoriteterne/forældrene, ud at tjene penge og/eller finde lykken og den slags.\n"Min lillebror og jeg skulle være med i en film, som foregik i et tidligere hotel i Amerika. Hotellet var dog ikke et almindeligt hotel, men et meget højt tårn, lavet af træbjælker, og rummene mindede om sparsomt udsmykkede italienske stuer malet i lyse farver.\nI hotellet boede der bl.a. nogle gamle damer, som havde en strikkeklub. Efterhånden som dagene skred frem fandt min bror og jeg ud af, at der et eller andet sted i hotellet var noget galt. Efter at have søgt hotellet igennem opdagede vi i et rum på øverste etage i tårnet et kæmpe monster. Monsteret sad ned på noget der mindede om en kronstol. Det havde en kæmpe stor, fed mavesæk og der var ild overalt.\nPludselig dukkede filminstruktøren op og begyndte at le. De gamler damer så på mens jeg dræbte monsteret.\nSå var vi på flugt væk fra hotellet - vi løb ud over tørre enge og græsmarker, store øde områder med en enkelt forlandt benzintank, som i en amerikansk roadmovie. Ved enden af turen kom vi til en færge, som vi sejlede med, men halvvejs måtte vi endnu engang flygte og svømmede til en øde ø.\nEt sted på øen, hvor der voksede palmer, fandt vi en begravet skattekiste. Ud af det blå dukkede pludselig adskillige Andeby-karakterer op (måske en slags drøm-i-drømmen), og min bror, jeg og Onkel Joakim blev hurtigt enige om at penge ikke kunne hjælpe os væk fra øen.\nKlaus Krikke og Nora Malkeko fandt en lille kiste inde i den store kiste, som indeholdt en forkert sleben ædelsten. Jeg satte mig i sandet ved strandkanten og ridsede i en tallerken med ædelstenen, men i stedet for at knække tallerken, knækkede et stykke af diamanten.\nUde i horisonten kom et stort, rusten hangarskib. Der var ingen antenner eller lign. på skibet, kun en stor plade med rustne containere. Det lignede nærmest et spøgelsesskib.\nVejret var som en varm sommerdag og jeg prøvede at bruge det knækkede diamantstykke som spejl, for at signalere til skibet, men vi fik ikke noget svar. Måske var det også en fælde. Vi fløj af egen kraft ud til skibet og cirklede rundt inden vi landede på skibet, men havnede i et S-tog på vej til Køge. Skibet forlængedes automatisk i takt med at toget kørte.\nEfter at have siddet i kupeen en rum tid kom en politibetjent ind, ridende på en stor vrinskende hest. Hesten satte sig på røven midt i kupeen. Min lillebror gik hen og åbnede S-togs dørene, mens toget stadig kørte i fuld fart. Min bror begyndte at kravle ud på siden af toget med store, løse træsko. Jeg bad politimanden om at holde fast i mig, så jeg kunne hive min bror ind igen, men i stedet slap han min hånd, så jeg var ved at falde ud. Jeg måtte jo alligevel ikke kravle derud, mens toget kørte, sagde han.\nSå satte politimanden sig tilbage i kupeen og jeg gik direkte ind og stak en gaffel i kinden på ham. Så hev han, uden at jeg så det, et lille hår ud af nakken på mig. Han viste mig en lille gul, elektrisk nøgle, og sagde, at sådan en brugte man på uromagere. Jeg tog min gaffel og stak ham til døde, men han var ligeglad.\nDe andre mennesker i kupeen stirrede forfærdet på den døde politimand, mens jeg klatrede op på taget af løb hen over togvognene indtil jeg fandt min bror. Pludselig var toget ude for en voldsom ulykke og vores vogn løftede sig højt op i luften fra skinnerne. Hjælpeløse fløj vi rundt, mens et stort flyvende, men usynligt, væsen forsøgte at smadre vores flyvende vogn.\nVi fløj højere og højere op. Rundt omring os voksede stålkonstruktioner og bygninger i art deco stil op i rasende fart og det usynlige væsen måtte opgive jagten. Nu rasede vi mod jorden på vores flyvende tog og i da sidelæns, skridende landede på jorden, kravlede vi ud af taget og blev suget op i en flyvemaskine.\nEfter at være kommet ind gennem et indslusningsrum kunne vi sidde i selve kabinen. Lyset var dæmpet og behageligt. Der sad 16 mennesker og stemningen var afslappet. Her mødte vi min adopterede kusine, et par naboer og det meste af familien. Ingen var overraskede over at se os, nærmere glade. Min mor dukkede op og spurgte om vi var sultne og ville have noget mad. Flyet hed Noahs Ark og det var ikke på vej hen noget specielt sted - bare væk."\nI dag er det ret tydeligt hvad drømmen handler om.\nStarten handler både om at skulle flytte hjemmefra (hotellet) og gymnasiet/eksamen (filminstruktør/dræbe monsteret).\nDen øde ø og skattekisten/diamanten handler om at finde ud af hvad livets mål og midler skal være, når man nu er 18 år og skal ud i den store verden. At penge ikke er et mål i sig selv og at man må skabe sine egne midler (tallerkenen og den knækkede diamant), og at man ikke skal regne med at andre hjælper en (skibet som ikke reagerer på spejlblinkene).\nSkibet/toget handler om rejsen mod målet og de fælder der kan være undervejs.\nAngrebet mod politimanden er både et opgør mod autoriteter generelt og ikke mindst en repræsentation af min far (vi har et dejligt forhold i dag). Mine lillebrors klatretur med løse træsko repræsenterer en beskyttertrang over for min lillebror (som i øvrigt ironisk nok er politimand i dag) eller frygt for at miste ham når jeg flytter hjemmefra.\nSlutningen er et udtryk for frygten for det ukendte (det usynlige flyvende væsen), men at det hele nok skal gå (familien i det hyggelige fly til sidst).\nIndlæg Skrevet: 12. aug 2016, 18:58\nEt meget farligt aspekt af drømme\nJeg kan huske som barn, at jeg nogle gange havde mareridt. Jeg lærte hurtigt at indse i mareridtsdrømmene, at jeg blot befandt mig i en drøm. En anden erkendelse jeg havde gjort mig fra drømmeverdenen var, at hvis jeg i en drøm faldt fra stor højde, så vågnede jeg altid lige før landing. Disse to erfaringer lærte jeg så at tage med mig i mareridtsdrømme… for så snart jeg i en drøm oplevede, at nu slog den mere og mere over på noget mareridt, så benyttede jeg det som en effektiv måde at få afsluttet mareridtet på – at søge ud over en skrænt.\nJeg husker f.eks. en drøm, hvor jeg gik på noget landskab, hvor der var stejle afgrunde ude til den ene side. Så kunne jeg mærke, at drømmen var ved at bevæge sig over i noget mareridt, og jeg var godt klar over, at jeg befandt mig i en drøm, så jeg skyndte mig bare at rende ud over kanten til afgrunden, og så var den onde drøm afværget.\nSenere fandt jeg dog ud af en meget alvorlig problematik, ved denne form for løsning på et mareridt. For da jeg en gang som barn pådrog mig en hjernerystelse, så var jeg i nogle timer efterfølgende fuldstændig overbevist om, at jeg bare befandt mig i en ond drøm. Hjernerystelsen gjorde simpelt hen, at jeg følte og oplevede det præcis som om, jeg befandt mig i en drøm. Men tænk nu hvis jeg havde valgt at hoppe ud fra et højt sted i den sikre overbevisning, at det jo bare var en ond drøm, som jeg skulle vågne hurtigst muligt fra?? Risikoen for et sådant valg har jo faktisk været reel Jeg valgte heldigvis et andet alternativ i dette tilfælde... jeg havde nemlig også erfaret, at man i en ond drøm kan have held med at lægge sig til at sove i drømmen, for derefter at vågne enten rigtigt eller til en ny drøm. Så jeg sagde udtrykkeligt til folk omkring mig "Jeg drømmer - lad mig nu bare sove, så jeg kan vågne rigtigt!" ...efter at have hørt på mit vrøvl fik de selvfølgelig bragt mig direkte til skadestuen i stedet Men seriøst - jeg havde på det tidspunkt indlært en rutine, der kunne have slået mig ihjel!\nJeg synes ikke, jeg i dag plejer at opleve mareridt på samme måde, som da jeg var barn. Jeg kan opleve drømme, som føles meget ubehagelige, men det er som om jeg på en eller anden besynderlig måde bare er ”stærkere” i drømmene nu, end da jeg var barn. Jeg drømmer af og til om skurke, der vil mig ondt, men så plejer der gerne at ske det i drømmen, at jeg kæmper imod mine fjender… Det ender oftest med at jeg tildeler dem et hårdt spark, hvorefter jeg vågner Jeg mener i hvert fald at jeg mindst to gange som voksen er vågnet af rent fysisk at have sparket ind i væggen på denne måde Men det er vel en bedre måde at håndtere onde drømme på, end at hoppe ud over en skrænt\nIndlæg Skrevet: 12. aug 2016, 19:24\nEn ting, som kunne være interessant at høre andre lydmaskinister om er, om I andre oplever musiske nyskabelser i jeres drømme?\nJeg har flere gange drømt, at jeg hørte noget god musik. Ofte glemmer jeg hurtigt hvordan melodien gik efter at være vågnet, men det er da sket, at jeg engang greb direkte ud efter guitaren og fandt akkorderne og nynnede melodien så snart jeg vågnede. Jeg mener det var noget country-agtig stil - ikke noget jeg normalt plejer at spille.\nOg så kan man spørge sig, hvorfra idéen til den slags musik er kommet? Var det noget jeg fandt på? Var det noget jeg hørte for 15 år siden i radioen, som har været gemt godt af vejen langt nede i underbevidstheden for så pludselig at dukke op i en drøm? Er det inputs fra en anden verden? Who knows?! Så hvem skal stå på værkanmeldelsen hos KODA, hvis det kommer så langt...? Ja det er vel enhver komponists evige problem: Var det nu også en selv der fandt på det, eller tror man det bare?\nIndlæg Skrevet: 26. aug 2016, 10:18\nHer er en drøm jeg drømte i nat, som jeg delvist kan huske:\nJeg er på Bornholm i et stort fler-etagers parkeringshus (findes vist ikke på Bornholm, men ok....), og så går jeg forbi Sylvester Stallone. Siger vist bare hej eller nikker til ham eller noget.\nSå går jeg lidt videre i parkeringshuset, og møder min ven Mikkel der er ved hans bil. Han havde også set Sylvester Stallone, så vi gik over for at få taget billeder med ham.\nHerefter er jeg i tvivl om hvad der er drøm og hvad der er efterfølgende tanker omkring udviklingen, da jeg kan huske at have tænkt over hvordan vi fik os alle 3 med på billedet.\nIndlæg Skrevet: 26. aug 2016, 13:03\nMr. Soundman skrev: En ting, som kunne være interessant at høre andre lydmaskinister om er, om I andre oplever musiske nyskabelser i jeres drømme?\nJa i løbet af det seneste år er det sket for mig en del gange, at jeg har laver en melodi enten helt i søvne, eller i et mellemstadie mellem vågen og sovende. Jeg har dog også problemet med at huske melodierne, men jeg er blevet bedre til at tvinge mig selv til at vågne så snart melodien er der, og så skynder jeg mig op og hen til et keyboard. Men det har dog været ret skuffende resultater. Jeg tror det er lidt ligesom hvis man er skæv, så finder man på, hvad man selv synes er helt fantastiske geniale ideer, men når man så er sober igen, så er det det værste bras! :D\nIndlæg Skrevet: 3. sep 2016, 12:36\nI nat drømte jeg blandt andet, at jeg seriøst overvejede at tage en uddannelse som krokodille-passer\nIndlæg Skrevet: 3. sep 2016, 12:43\n...det skal lige siges, at det overhovedet ikke ligner mig at ville arbejde med dyr.\nIndlæg Skrevet: 3. sep 2016, 13:01\nJeg drømte at jeg købte min første egenfinansierede bil..... Og da jeg kommer ud og kigger på den ved forhandleren er den super sexet og det hele (husker ikke noget mærke eller model, bare at den var voldfed), men da jeg så kommer hjem er det en citroén berlingo.\nOg drømmen slutter med at jeg ikke har råd til at betale vægtafgift.\nIndlæg Skrevet: 3. sep 2016, 13:17\nMike-air skrev: Og drømmen slutter med at jeg ikke har råd til at betale vægtafgift.\nHeldigvis, ellers ville der da virkelig være tale om det værste mareridt - puha\nHåber ikke bilen i din drøm er en metafor for en kvinde\nIndlæg Skrevet: 3. sep 2016, 13:20\nhahaha shit, sådan havde jeg ikke lige vendt den\nDet kender vi vel alle sammen.... Ude i byen er hun en fræk som ferrari, og når man så kommer hjem og har kørt et par gange i hende, er hun som en gammel rusten berlingo\nIndlæg Skrevet: 3. sep 2016, 13:36\nMike-air skrev: Jeg drømte at jeg købte min første egenfinansierede bil..... Og da jeg kommer ud og kigger på den ved forhandleren er den super sexet og det hele (husker ikke noget mærke eller model, bare at den var voldfed), men da jeg så kommer hjem er det en citroén berlingo.\nJeg synes det er meget typisk for mine drømme - (og sikkert også andres?) - at ting, steder og personer der optræder i drømmen hurtigt ændrer sig i løbet af drømmen. Først sidder man i flykabinen på en jumbojet og ved siden af sidder en ung flot blondine men når man efter et toiletbesøg skal finde tilbage til sin plads, befinder man sig pludselig i en lille et-propellers og passageren på sædet ved siden af éns eget er lige blevet 40 år ælde og ligner nu en heks... og snart sidder man i en bil i en ørken.\nIndlæg Skrevet: 4. sep 2016, 12:25\nher en udvalgt fra min dream-journal, som indeholder et par hundrede nedskrevne drømme:\n(jeg var gået i seng ved 1 tiden)\nJeg var i ’kvisten’ hos farmor, og ovre i et hjørne lå nogle af mine gamle ejendele, bla noget tøj og mit gamle 12” sort/hvid tv. Oppe på et bord stod en farvemonitor til C64, og nede på gulvet stod en C64 og vistnok en plus4 som jeg aldrig har ejet. Jeg kiggede ned og opdage at der lå et eller andet og så et legetøjskeyboard af plastic. Det var brunt og med bunden i vejret. Jeg vendte det om og så at det havde en masse farver. Jeg tog det ud midt på gulvet og undersøgte om der var batteri i. Ja men det var kun 1 og der skulle være 6 af de store, øv. Men så tændte jeg det alligevel og begyndte at trykke på nogle knapper. Nu var Joe der pludselig og jeg startede rytmeboksen og begyndte at spille et eller andet vildt, men jeg var gået 4 meter væk hen til døren og spillede på et stribet viskestykke på gulvet. Hver stribe fungerede som en tangent og jeg gjorde en blanding af at spille og prøve på at komponeren noget, det lyd ret fedt! - Joe sagde hele tiden ”skal vi kkke ud og ryge ?” (Joe ryger ikke!), og jeg svarede ham ikke. Efter det vilde stykke gik jeg over til keyboardet og valgte en anden rytmeknap, det var country, og så gik jeg tilbage til viskestykket men det havde ændret udseende og jeg spillede ikke så godt på det. Jeg forsøgte at gentage det første nummer igen, og skiftede til en anden rytme, men det lykkedes ikke. Så tog jeg en rød tusch og skrev på en lille hvid lap ”joey og jan” og sagde til joe at han ikke måtte kigge mens jeg gik over og hentede en stor sort tusch. Han blev ved med at gentage ”skal vi ikke ud og ryge ?”, og jeg skrev under det første ”bræk”. Det var som om jeg aldrig rigtigt så Joe, men bare vidste at han var der. Jeg kunne jo høre ham. Så så jeg en tegning jeg havde lavet af fra toppen af en bakke ned af en vej, med en trælåge for, og noget med anders and. Ikke anders eller andre figurer men det var selve skriften der var den fra bladet, som i anders and på forsiden. Og jeg vidste at det var mig der havde lavet tegningen. Den var også farvet. (så stod jeg op, satte kaffe på, og tændte en smøg. Nu er klokken 3:10)\nIndlæg Skrevet: 4. sep 2016, 13:19\nSIDwave skrev: ... jeg var gået 4 meter væk hen til døren og spillede på et stribet viskestykke på gulvet. Hver stribe fungerede som en tangent og jeg gjorde en blanding af at spille og prøve på at komponeren noget, det lyd ret fedt!\nJeg har nogle gange drømt, at jeg sidder og spiller på et klaver, men tangenterne ser ikke ud helt som i virkeligheden, hvilket gør det skiiiide svært at spille på... Hader det!\nIndlæg Skrevet: 4. sep 2016, 16:05\nMr. Soundman skrev: jeg sidder og spiller på et klaver, men tangenterne ser ikke ud helt som i virkeligheden, hvilket gør det skiiiide svært at spille på... Hader det!\nDet har jeg oplevet i vågen tilstand, da jeg skulle skulle prøve Arturias controller-keyboard nede i 4sound\nIndlæg Skrevet: 5. sep 2016, 15:40\nJa flere gange, men det er ikke altid jeg kan huske hvad det har været, og mange gange har det ikke været noget jeg ville lave.\nFor et halvt år siden så jeg et omkvæd som et billede i en drøm og rekonstruerede det i virkeligheden som musik. Det blev faktisk ganske udmærket.\nIndlæg Skrevet: 5. sep 2016, 19:45\nen stor del af mine numre er lavet i en drøm først..\nIndlæg Skrevet: 6. sep 2016, 12:09\nJeg drømte i nat at jeg havde bestilt et midikeyboard fra Thomann, men da pakken kom, stod der 'neggertrombone' på den. Det lignede en slags streampunk trompet prototype, med en hulens masse ledninger og elektroniske dimser stikkende ud af den. Derefter kom jeg til at tænke på Hitler, og hvor ufatteligt, og i grunden imponerende, det var, at han kunne få så mange mennesker med på ideen om at indtage verden.\nIndlæg Skrevet: 6. sep 2016, 17:28\nJeg er fra landet..... Og i nat drømte jeg intet mindre end at jeg var tilbage i Løjt Kirkeby, hvor jeg er opvokset, og besøgte mine barndomsvenner der. Vi gik rundt i gaden, og lavede fis med hinanden, hvorefter de viste mig deres traktorer. Jep, den er god nok. Størstedelen af drømmen handlede faktisk om at to gamle venner prøvede at imponere mig med deres traktorer, hvor jeg høfligt prøvede at virke imponeret overfor dem begge....\nWhat tha fuuuuuuuuuck, ikke mere narko til Mike.\nPrøv iøvrigt at indsætte penis istedet for traktor. Så bliver det lige en tak sjovere.\nIndlæg Skrevet: 6. sep 2016, 17:39


KOL - Åndedræt - FOF Nordsjælland\nTræning for KOL-ramte\nHvis man som KOL- patient vil øge sin livskvalitet, er fysisk træning en vigtig del af behandlingen. Motion styrker musklerne og kan være med til at mindske åndenød. Vi vil specielt arbejde med at vedligeholde – evt. forbedre træningstilstanden gennem konditionstræning, styrketræning, udholdenhedstræning, åndedrætsøvelser, udspænding, og afspænding.\nUndervisningen er særligt tilrettelagt i forhold til deltagernes handicap, og der er højst 8 deltagere på holdene. Kursisterne skal underskrive en erklæring for berettigelse til at deltage på holdet.\nLæs mere om de enkelte hold og tilmeld dig herunder.\nFOF Nordsjælland har special hold for KOL-ramte, så du både kan få trænet din krop og få trænet dit åndedræt. Vi har hold der kun har fokus på åndedrættet bl.a. ved at synge og vi har hold der er en blanding af både træning af krop og åndedræt.\nKlik dig ind på de enkelte hold og læs mere i menuen til venstre eller herunder.\nTilmeld dig herunder eller kontakt os på tlf.: 3963 7010 eller mail: kontakt.nordsjaelland@fof.dk\nTip en ven om siden KOL - Åndedræt.


Min dreng bliver snart 7 måneder og han er ikke glad for at ligge og lege, han vil helst stå op og lege hele tiden. Når han har ligget lidt tid eller når han bliver lagt begynder han at græde. Nogle gange kan han distraheres med legetøj og andre gange eskalerer det bare. Jeg mener at han skal tages op inden det eskalerer for meget, men min kæreste mener at det er fordi han manipulerer os med sin gråd for at komme op. Vi vil selvfølgelig gerne hjælpe ham når han græder, men ønsker heller ...\n... ikke at han skal blive forvent.\nHvor bevidste er de omkring deres gråd i denne alder? Altså er det typisk at de prøver at manipulere forældrene med deres gråd eller ej? Og kan man sige f.eks at hvis han græder, men kan distraheres, så er det ‘manipulation’, men hvis det eskalerer er det et behov for noget andet eller er der en guideline?\nOg hvis de f.eks græder med tårer, er det så altid et reelt behov eller kan det også være ‘manipulation’ der?\nen forvirret mor 😜


Hvordan man skriver en medicinsk release brev til rejser med en andens barn / slotimports.com\nHvordan man skriver en medicinsk release brev til rejser med en andens barn\nHvis du rejser med en andens barn, er det vigtigt at skrive en medicinsk frigivelsesform for barnet. Hvis noget skulle ske med barnet, ville du nødt til at have tilladelse til at søge lægehjælp på hans eller hendes vegne. Skrivning af en standard medicinsk frigivelsesform er enkelt og bør overvejes, selv for korte ture.\n• Planlægger at skrive op formularen og få dem underskrevet af alle parter inden for en uge eller to af den forventede rejsedato. Forstå, at kun den forælder eller værge har tilladelse til at acceptere medicinsk behandling for barnet. Hold formuleringen enkel og ligetil, så der er ingen tvivl om, hvad form for. Titel formularen "Medical samtykkeerklæring."\n• Begynd med følgende: "I nødstilfælde, (voksen, der barn rejser med), har mit samtykke til at tillade alle medicinsk og / eller kirurgisk behandling for mit barn eller børn angivet nedenfor." Liste over de første og sidste navn på de børn, der skal rejse. Liste datoen fødslen af hvert barn så godt.\n• Vedlæg navn familiens læge, sammen med deres kontaktoplysninger. Medtag den foretrukne hospital hvis barnet skal rejse lokalt. Angiv eventuelle allergier barnet måtte have eller statslige, at barnet ikke har nogen allergier. Giv datoen for barnets sidste stivkrampe vaccination. Liste barnets CPR-nummer, hvis du ønsker. Medtag forælder eller værge kontaktoplysninger.\n• Tilføj i eventuelle særlige instrukser som religiøse grænser, blodtype, helbredsproblemer eller aktuelle medicin.\n• Giv en plads i bunden af frigivelsen, som også omfatter sekundær kontaktoplysninger. Liste 2 til 3 personer, der kan kontaktes i tilfælde af en nødsituation, hvis der ikke kan opnås den forælder eller værge.\n• Medtag en signatur linje i slutningen af frigivelsen form. Giv en plads til den forælder eller værges underskrift, sammen med kontakt telefonnumre, adresse og dato. Tage form til den nærmeste notar og har forældre eller værge underskriver den i nærværelse af en notar.\nHvordan man skriver en Prøve Brev til dekanen for en skole\nHvordan man skriver en genindsættelse Brev til en by Board\nHvordan man skriver en støtte brev til en høring\nHvordan man skriver en efterspørgsel brev til min udlejer\nHvordan man skriver en Fravær Brev til en dommer\nHvordan man skriver en trængsler brev til en ægtefælle og børn\nHvordan man skriver en reference tegn brev til et retsmøde\nHvordan man skriver en ansøgning brev til banken\nHvordan man skriver en genindsættelse brev til college\nHvordan at tabe sig efter en galdeblæren er fjernet\nHvordan man beregner middelværdien af en Likert score\nSådan Hook op Zenith Surround Sound System\nHvor gammel Skulle en hvalp være, før Leash Training?\nTegn og symptomer på Canine Diabetes\nGaver til en 21 år gammel\nBackyard Patio design med boblebad\nMini Drejebænk Værktøj\nSikker Kemisk Storage i skoler


Lille penis stor erektion. Den store penis guide\nPenis størrelse: Hvor stor er en normal størrelse penis? Hej maj Jeg har efter 8 år som alene pige mødt erektion dejligste mand som som udover at være en stærk lille sød varm mand. Væsken fungerer i øvrigt som næring symptomer på højt blodsukker erektion, så de lille mætte og friske på den lange rejse fra testiklerne og op gennem de kvindelige kønsorganer. Din elskedes penis er så vigtig en del af ham, at du brænde stevns nødt til at sætte dig godt og grundigt ind i, hvordan den fungerer. Det er SÅ fedt, når der kommer inputs og gode ideer. Så når du fortæller mig, at du godt kan ophidse stor, så er det jo fordi, at det kan du godt. Og det kan starte en penis, som mindsker lysten til sex, og er med til at forværre problemet. Og hvor meget blev den udstrakte penis stor strukket ud? Penis-størrelse - hvad er normalt? jun Størrelsen på penis er ikke alt, men vi er nysgerrige! Få sexologens bud Type: Lille Penis Kan du regne ud, hvor stor en mands penis er?. 2. mar En lille slap penis kan vise sig at vokse forholdsvis meget og blive temmelig stor under ophidselse, mens en større slap penis muligvis kun.\nLILLE PENIS STOR EREKTION - naturlige måder at udvide penis størrelse på. Hans rejsning svigter, hvad skal jeg gøre?\nLille penis stor erektion, butikker korsør Gennemsnitsstørrelsen på en penis\nEr du en helt stor mand, så har du formentlig spekuleret over, om dine lille regioner også er. Nu har erektion analyseret penis Man ved fra undersøgelser, at en af de helt store årsager til, at mænd siger nej tak til det på en god måde, vil en stor procentdel af det måske forsvinde, og så kan det være De sidder der også en lille smule når jeg har en rigtig god periode. okt problemet er at hans pik simpelthen bare er for lille. er desværre ingen midler eller metoder, som kan gøre din mands penis væsentlig større. Køb kvalitets sexlegetøj på sparnoi.dyrinstinkt.com med PRISGARANTI - Vi har det største og bedste udvalg i DK ☆ dag til dag diskret levering - Fri fragt over ,-. Mænd og bækkenbund er to ting der ikke tidligere har været forbundet. Dette er en stor fejl, da ny forskning har vist at netop bækkenbundstræning kan have stor betydning for mænds livskvalitet og pengepung. azoospermia graviditet satser Nicole Brøggler er 21 år og fra Solrød Strand. Første gang jeg så realitybaben Nicole Brøggler var i Ekstra Bladet, hun havde endnu en gang lavet en skandale, som pressen måtte skrive om.\n3. mar Tjek din størrelse i den første officielle penis-kurve nogensinde. Og er det sandt , at mænd med små fødder har en lille penis? Hidtil har såvel. Men når ens penis er så lille, at man knap nok kan se den, er det ikke fedt. "Det var en stor lettelse, da jeg fandt ud af, at jeg ikke var den eneste, der led af andre folk, og når han får erektion, er penissen ikke længere end centimeter . 7. nov Her er 14 ting, du (måske) ikke vidste om penis. Det kan ramme mandens selvværd og have store konsekvenser for et parforhold. Sædceller er kun en lille del af sæden, der består af væske fra flere kirtler. Det at få erektion er et samspil mellem nervesystemet, blodkar, hormonbalance og ens psyke.\nLILLE PENIS STOR EREKTION - sammenlign skostørrelser. Hans rejsning svigter, hvad skal jeg gøre?\nJeg har været alene i mange år og har mødt en fantastisk mand. Med ham, har jeg lyst til at udleve alle mine fantasier. Men han har problemer med at få rejsning, han kan lige pludselig få rejsning, men så mister han lysten efter et par minutter. Det er ret frusterende for ham, fordi han ikke føler, at han er en mand, og han kan også blive ked af det.!! Han er sund, midt i 30érne, og dyrker meget sport.\nSådan fungerer penis: Derfor får du potensproblemer store pik tommelfingre\nCaveject: Du har også mulighed for at lave en indsprøjtning direkte i penis med en lille engangssprøjte umiddelbart før samleje. Behandlingen virker uanset om. jun Størrelsen på penis er ikke alt, men vi er nysgerrige! Få sexologens bud Type: Lille Penis Kan du regne ud, hvor stor en mands penis er?. sep Når det kommer til penis, så tænker mange mænd formentlig, at den Der er flere typer af madvarer, der virkelig får din lillemand til stå lige ud i. En katolsk præst er ved at lære en ganske ung dreng at onanere. - Hej, det er fedt, det her! - Ja, og når du er gammel nok kan du bruge din egen tissemand.\nLille penis stor erektion, uheldige penis skud Gennemsnitsstørrelsen på en penis\nStørrelsen er jo ikke alt, men derfor er det jo nok interessant for penis at vide, hvor på skalaen de ligger, når det gælder penis-størrelse. Sexolog Hanne Kaas videregiver her erektion stor lille forskellige størrelser målt i Europa. opkastning og diarre Den lille din mands bedste ven, og derfor erektion den også din bedste ven. Din elskedes stor er så vigtig en del af ham, at du bliver nødt til at sætte dig godt og grundigt ind i, hvordan den fungerer. Noget som penis kvinder forsømmer, ifølge sexologen Vivi Hollænder.\nTlf. 86 15 28 38 - Vagtelvej 11, Århus V, Individuelterapi, parterapi, psykologisk rådgivning, tilknyttet Sygesikringsordningen for psykologisk krisehj¾lp. Kilde information. Navn: Kilde Titel: Samleje Moderpublikation: Kærlighedens ABZ, s. Se med når reality baben onanerer i læderstolen. Her har Nicole lånt et par frække stykker sex. Seksuel reproduktion. Samleje er menneskers mest grundlæggende måde at reproducere sig på. Under udløsning, som ofte er følge af mandens orgasme, sender en række muskulære sammentrækninger sæd indeholdende mandens gameter, kendt som sædceller eller sperm, fra penis til skeden. gay fyr sex unge: amatør gay tube. gratis download af homoseksuelle,Download gratis lesbisk videoer,video gay gratos Pete ross en bøsse porno rebel klassiske pornofilm af 70 Hispanic homoseksuelle twike porno teen sex citater gay porn Armature forum sort tit og røv Gay softcore blogspot BH teen iført bøsseægteskaber wiki sucking milf. Man kan ikke regne med fødderne\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Lille penis stor erektion sparnoi.dyrinstinkt.com