Sådan kan du forberede en romantisk date med få trin - WebUtopia\nSådan kan du forberede en romantisk date med få trin\nVi kender godt alle det med at være lidt ekstra nervøs for den kommende date, og det kan sætte mange tanker i gang. Du skal forberede en date, og du vil selvfølgelig gerne imponere din partner. Det skal være en god aften, og det er du helt opsat på. Eksklusive madoplevelser kan være en rigtig god idé at starte. Din partner kan blive imponeret af maden, og at du har gjort denne ekstra indsats. Det er nemlig muligt at få bestilt maden hjem, og du kan bestille mad helt ned til 2 personer, hvilket klart er en fordel, da der findes nogle cateringsfirmaer, der har et højere antal kuverter. Hvis du er interesseret i, hvordan du skaber en god date, kan du læse med i den sponsorerede artikel.\nGod mad og pænt tøj\nSom sagt, er maden vigtig i en date, hvis du vil imponere. Du ønsker ikke, at det bare skal være en almindelig pastaret, når du gerne vil gøre noget ekstra for din date. Herudover giver det altid plus point at have tænkt lidt over tøjet. Din partner kommer helt sikkert også til at være opmærksom på sit tøj og udseende, og så kan det da være lidt skuffende, hvis du bare sidder i en trøje og jeans. Det kan være, at du skal på en kort shoppetur, hvis du virkelig vil overraske hende.\nStemningen i rummet skal helst også være helt rigtig. Det er selvfølgelig godt med god mad og tøj, men det hele skal helst være romantisk. Din partner skal føle sig vigtig og værdsat, og det kan godt være en idé at pynte bordet fint op. På din partners plads, kan du lægge et lille kort som du har skrevet. Det tager få minutter at skrive kortet, men det glæder din partner længe.\nPreviousPrevious post:Boligindretning: Sådan indretter du et behageligt soveværelse\nNext Next post:Find tøjet til enhver lejlighed


Velkommen til WordPress DK Forum « WordPress DK Forum\nVelkommen til WordPress DK Forum\nSeneste svar fra Mats\nlinke fra menuoverskrifter\nVelkommen til WordPress DK Forum, hvor du er velkommen til at diskutere alt, hvad der har med WordPress og bbPress at gøre. Husk på, at ikke alle spørgsmål kan besvares, men at dine spørgsmål nok skal blive set. Med andre ord: Skriv ikke samme spørgsmål flere gange.\nHvis du har et supportspørgsmål, må du meget gerne markere det som "Ikke løst", når du stiller det. Så er det nemmere at få øje på. Forsøg samtidig at huske, at markere det som "Løst" så snart du er tilfreds med svaret. Det gør det nemmere for andre med samme problem at finde.\nHåber I bliver glade for det!\nHvordan har du fået integreret forummet så smukt ind i K2?\nDet har jeg for så vidt heller ikke. Jeg har i stedet integreret K2 i forumet :)\nEn venlig mand derude har lavet et bbPress-K2-stylesheet, så det eneste, jeg skulle gøre, var at integrere diverse plugin i layoutet.\nTema- og pluginhåndtering er ikke opppe på WordPress-niveau endnu, men det ligner...\nDet var dejligt at der er oprettet et officelt dansk forum på dansk. Jeg har brugt WordPress siden septemper sidste år og er ydrest tilfreds. Jeg bruger det på 4 domæner. Jeg bruger Gigahost som bare fungerer med WordPress.\nHvordan er produktet set i forhold til prisen hos Gigahost? Står og skal bruge et stort (og stabilt) webhotel til en billig penge :-)\nJeg vil sige at produktet er fint i forhold til prisen. Suporten er fin, de 3 gange jeg har brugt dem har jeg fået svar inden for 16 timer. Mine domæner har kørt hurtigt og uden nedbrud i de snart 7 måneder jeg har brugt dem. Hvis du har brug for det kan du selv rette i php.ini filen til dit webhotel. http://www.washington.edu/computing/web/publishing/php-ini.html\nJa, det er da super med et officielt WP-forum!\nJeg skal gerne tåge rundt herinde og komme med mystiske kommentarer, som evt. kan hjælpe folk til at løse deres problemer :)\nDet lyder godt. Bare giv gas! :-)\nHvordan fungerer reputation-delen? Ser jeg har 39 point...


Ø-effekt og højhuse kan udløse skybryd | Ingeniøren\nØ-effekt og højhuse kan udløse skybryd\nVarme-ø-effekten og høje huse i storbyer, der presser vinden op, kan udløse skybrud. DMI overvejer, om deres model skal ændres.\n14. sep 2014 kl. 14:01 1\nEr det bare, fordi konsekvenserne er så åbenlyse, at man får fornemmelsen af, at skybrud så ofte rammer storbyer som København? Ikke nødvendigvis. Både den såkaldte varme-ø-effekt og byernes høje huse kan nemlig øge risikoen for skybrud.\n»Man kan godt forestille sig, at forskellen i den modstand, vinden møder over hav og over land, kan have betydning. Der er større modstand over land og især over en by som København med mange bygninger. Det kan danne et område, hvor luften bliver tvunget til vejrs«, har Niels Woetmann Nielsen, ph.d. hos DMI, tidligere forklaret til Politiken.\nVarme-ø-effekten er en anden faktor, som meteorologerne måske skal til at tage endnu mere hensyn til. I storbyer absorberer bygninger og veje nemlig varme i løbet af dagen, og høje bygninger kan mindske varmeudstrålingen. Det betyder, at der om natten vil være en temperaturforskel mellem land og by.\nFor Københavns vedkommende kan placeringen ved havet desuden spille en rolle. Hvis vandet er varmere end byen, kan vind skubbe varm luft ind over byen, hvor den presses op af de høje huse. Når luftmassen stiger til vejrs, afkøles den og bliver overmættet med vand. Den overmættede luftmasse bliver herved ustabil, og det kan udløse kortvarige men kraftige byger.\nSkybruddet 31. august har nu fået DMI til at overveje at ændre vejrmodellerne.\n»På grund af den hændelse er vi nu interesseret i at gå ind og kigge nærmere på det – om det nu også holder. Så kan vi lave prognosen om, så den bedre fanger de vejrsituationer«, siger Niels Woetmann Nielsen til Politiken.\nEmner : FysikMeteorologi\nVandbranchen vil regne nedbøren ud med radardata 14. sep 2014\nRegnradar skal forudsige skybrud 14. sep 2014\n#1 Torben Aagesen 15. september 2014 - 09:03\nNu syntes jeg den artikel var ganske interessant - foreligger der så nogen undersøgelser for hvordan man modvirker det fænomen. Der er da tilsyneladende ingen tiltag til at modvirke flugten fra landzoner til byzoner, og derfor bliver problemet da bestemt ikke mindre.


Hospitaler advares om coronaskeptikere med kameraer: 'Bekymrende' siger formand | TV 2 Lorry\nHospitaler advares om coronaskeptikere med kameraer: 'Bekymrende' siger formand\nMandag modtog hospitalerne en advarsel. Tirsdag var den allerede aktuel. Formanden for Sundhedsudvalget i Region Hovedstaden kalder det bekymrende, at corona-skeptikere tropper op på hospitaler med kameraer.\nTo mænd gik tirsdag aften ind på Hvidovre Hospital for på film at dokumentere, at billedet af et overbelastet sygehusvæsen er en løgn. Men det er en forvrængning af hospitalernes virkelighed, mener Hvidovre Hospitals direktør.\n08. jan 2021, kl. 17:27\nPå Hvidovre Hospital var man allerede advaret om, at det kunne ske, da to corona-skeptikere tirsdag aften gik ind på hospitalet med et kamera for at filme tomme hospitalsgange og senge.\nPå de sociale medier har der i månedsvis floreret videoer fra udenlandske hospitalsgange, filmet af personer, der ikke tror på, at covid-19 presser hospitalernes kapacitet.\nquote Hvis det bliver værre, ja, så sætter vi sikkerheden op\nLine Ervolder, formand for Sundhedsudvalget i Region Hovedstaden\nOg mandag advarede Sundhedsstyrelsen så de danske hospitaler og sygehuse om, at lignende scenarier kunne udspille sig i Danmark.\n- Sundhedsstyrelsen har altid haft et tæt samarbejde med landets sygehuse. Selvfølgelig orienterer vi sygehusene, når vi hører om noget, som kan påvirke deres drift og sikkerhed – og patienternes sikkerhed, skriver Sundhedsstyrelsen til TV 2 Lorry.\nOgså på Rigshospitalet er de ansatte blevet advaret mod corona-skeptikere med kameraer. Det er sket i en intern mail, som TV 2 Lorry har set.\n- Vi er selvfølgelig også opmærksomme på sagen og har orienteret internt for at sikre, at der ikke er nogen, der omgår de regler, der er, for at komme ind og ud af Rigshospitalet i denne tid, hvor vi skal beskytte hinanden mod smitte fra corona, lyder det fra Rigshospitalet.\nI den interne mail fremgår det, at covid-skeptikere opfordrer hinanden til at gå ind på landets hospitaler og filme.\nDer er desuden vedlagt et nummer til hospitalets vagt, samt en opfordring til at give denne et kald, hvis hospitalets ansatte opdager, at uvedkommende går rundt på hospitalet og filmer.\nDet er ikke ulovligt at gå ind på et hospital uden umiddelbart formål, men i øjeblikket opfordrer landets hospitaler til, at der er så få mennesker på hospitalsgangene som muligt af hensyn til smitterisiko.\nBekymrende tendens, mener formand\nAt en sådan advarsel til landets hospitaler og sygehuse allerede har vist sig at være aktuel har givet årsag til bekymring hos Line Ervolder (K), der er formand for Sundhedsudvalget i Region Hovedstaden, og som selv arbejder på Rigshospitalet:\n- Jeg er både ked af det og ærgerlig som politiker, men også som sygeplejerske, der passer corona-patienter, over, at de her mennesker er med til at sætte skepsis ind i befolkningen, siger hun til TV2 Lorry.\nHvidovre Hospitals direktør kommenterer her på videoen, der blev optaget på hospitalet.\n- Jeg tager deres skepsis alvorligt, men jeg håber, de vil lytte til de oplevelser, tal og fakta, vi har, overvinde frygten og skepsissen, og ikke være med til at sprede propaganda, for det skader samfundet.\nDe to corona-skeptikere, der tirsdag gik rundt på Hvidovre Hospital, filmede ved et uheld ambulatoriet på Hvidovre Hospital og ikke en afdeling med covid-19 patienter.\nDe mente, alligevel at videomaterialet dokumenterede, at myndighederne lyver om hospitalernes kapacitet i forbindelse med covid-19 patienter.\nDerfor lagde de videoen ud i en Facebook-gruppe dedikeret til corona-skeptikere med over 2.000 medlemmer, hvorfra den flittigt er blevet delt.\nquote Det virker jo absurd, at man stiller spørgsmålstegn ved, om vi har de indlagte, vi siger, vi har. Selvfølgelig har vi det\nDet er et problem i sig selv, mener Line Ervolder, og det er generelt bekymrende, at så mange i dag ikke tror på myndighedernes oplysninger om coronavirus:\n- Det er en bekymrende tendens, der er til, at man stiller spørgsmålstegn ved, om de anbefalinger, myndighederne kommer med, er korrekte, og det er bekymrende, at man tager sagen i egen hånd. Det er vores ret at debattere alt det, man vil. Men at trænge ind steder, man ikke har noget at gøre, det tager jeg kraftig afstand fra.\nKommune trækker efterlysning af frivillige sygeplejersker tilbage efter shitstorm\n- Det virker jo absurd, at man stiller spørgsmålstegn ved, om vi har de indlagte, vi siger, vi har. Selvfølgelig har vi det, siger hun.\nFormanden afviser ikke, at det kan blive nødvendigt at sætte sikkerhedsniveauet op på hospitalerne, hvis flere skulle gå hen og få samme idé som de to mænd på Hvidovre Hospital:\n- Hvis det bliver værre, ja, så sætter vi sikkerheden op. Vi kommer aldrig til at gå på kompromis med hverken personale eller patientsikkerhed, så ja, det skal man vide, når man er indlagt og arbejder på regionens sygehuse. Det kan man være helt tryg ved.\n"Selvfølgelig løber vi ikke rundt"\nTil TV 2 Lorry forklarer den mand, der filmede på Hvidovre Hospital og efterfølgende delte den på sociale medier, at han havde misforstået pressemøderne.\nHan forklarede, at han troede, at når myndighederne eksempelvis siger, at der bliver løbet stærkt på hospitalerne, så mener de det meget bogstaveligt, hvorfor han også mente, at en tom hospitalsgang fuld af tomme senge er en afsløring af myndighedernes påstående løgne.\nFår 200 vacciner søndag: Sådan skal læger og sygeplejersker vaccineres på hospital\nOg det får Line Ervolder til at overveje, om formidlingen af covid-19 fra myndighedernes side nu også sidder lige i øjet.\n- Selvfølgelig løber vi ikke rundt. Vi arbejder professionelt stærkt, og vi har mange indlæggelser, vi skal håndtere, men det foregår kontrolleret. Arbejdsbyrden er bare blevet forøget, efter vi er begyndt at få flere corona-patienter, siger hun og fortsætter:\n- Vi skal nok som myndighed være mere opmærksomme på, hvordan vi bruger sproget. Det vil jeg gerne være med til at se på, hvis det kan give folk mere tryghed og vished, så er det det, vi skal.\nIngen andre hospitaler i regionen har meldt om episoder lig den, der fandt sted på Hvidovre Hospital.


Ghettoområder mangler 8 mia. kr. | Information\nDer er 162 såkaldt udsatte boligområder, som er defineret ved, at flertallet af beboerne er modtagere af socialhjælp. Og flere steder har de planer klar i skuffen, som der bare ikke er penge til at sætte i gang.\nMens regeringen stadig arbejder på sin længe varslede 'Ghettoplan', har samtlige af landets udsatte boligområder allerede såkaldte helhedsplaner klar i skuffen, der kan styrke den boligsociale indsats og renovere nedslidt byggeri.\nMen en lang række af dem bliver ikke til noget lige foreløbig. Landsbyggefonden, der skal finansiere helhedsplanerne, har ikke råd til at betale for dem alle - og derfor har en lang række socialt belastede boligkvarterer udsigt til års ventetid, før det for længst planlagte arbejde kan gå i gang.\n»Det er ikke få projekter, der er grundstødt. Det er rigtig mange. Vi har i øjeblikket en kø for otte mia. kr. af projekter, som bare venter på at blive sat i gang,« siger direktør i Landsbyggefonden, Bent Madsen, til Information.\nI alt findes der 162 såkaldt udsatte boligområder, der er defineret ved, at flertallet af beboerne er modtagere af socialhjælp. Foruden en øget social indsats er en vigtig fællesnævner for de mange helhedsplaner derfor at gøre boligområderne mere attraktive at bo i.\n»Det kan være boliger, som dårligt nok er egnet til enlige, og som kommer til at få en meget ensidig boligsammensætning og dermed ender i den negative boligspiral. Det er ekstremt vigtigt, at man renoverer de områder, så det ikke kommer til at ske,« siger Bent Madsen.\n'De tror, vi sylter dem'\nTo af sådanne områder er Korskærparken og Sønderparken i Fredericia. Her har man i forbindelse med helhedsplanerne søgt om i alt 1,8 mia. fra Landsbyggefonden - men kan ikke forvente de første penge bare til renovering før tidligst i 2013, oplyser direktør for boligkontoret, Finn Muus.\n»I en af afdeling er tagene ved at falde fra hinanden, og der er så mange byggeskader i den, at den næsten ikke kan stå længere. Vi har problemer med skimmelsvamp, der er problemer med fuger i gavlene med mere. Og beboerne kan ikke forstå, at vi ikke gør noget. De tror, at vi sylter dem,« siger Finn Muus.\nHan håber på, at regeringens ghettoplan først og fremmest vil betyde penge til at iværksætte helhedsplanerne.\n»Hvis det kun er en strategi i forhold til, hvordan man vil håndtere det fremadrettet, så nytter det ikke noget,« siger Finn Muus, der tidligere - i Varde - havde gode erfaringer med helhedsplanerne.\n»Der, hvor vi fik renoveret og havde den boligsociale del inde over, og hvor der blev sat aktiviteter i gang, der rykkede det. Der var folk, som ikke flyttede, selv om de var ved det. Og dét betyder meget for den brede beboersammensætning. Men der skal jo ikke gå for lang tid med disse folk, hvor vi lover, at der kommer gang i tingene, uden at der sker noget, før det bliver utroværdigt. Der skal nogle penge på bordet,« siger Finn Muus.\nGhettoplan kræver penge\nForuden regeringen og DF er også Radikale Venstre med i det såkaldte boligforlig fra 2006, der skal forhandles igen her til efteråret.\nOg her vil finansordfører Morten Østergaard (R) kræve handling.\n»En ny ghettostrategi kan ikke hænge sammen, hvis der ikke samtidig sikres en ordentlig økonomi og en langt mere sammenhængende indsats,« siger han.\nI et nyt boligudspil, der vil blive behandlet på Radikale Venstres landsmøde i Nyborg i weekenden, foreslår partiet derfor at tage udgangspunkt i alle de helhedsplaner, boligområderne allerede har udarbejdet. Med boligforliget fra 2006 blev der - under stor debat - for første gang åbnet for, at Landsbyggefonden udover renoveringer og boligsocialt arbejde også skulle finansiere nyt byggeri. Dén del foreslår R nu at suspendere for dermed at indhente efterslæbet på otte mia. kr.\n»Vi mener, at der er behov for en 'chokindsats' for at få høvlet renoveringspuklen ned. Og så skal vi have en langt bedre koordination af det boligsociale arbejde. I dag findes der et hav af forskellige puljer, fordelt på en række forskellige ministerier,« siger Morten Øster- gaard.\nVenter på ghettoplan\nVenstres boligordfører Louise Schack Elholm roser, at så mange udsatte boligområder har lavet en helhedsplan - men hun er ikke tilhænger af tanken om, at Landsbyggefonden skal stoppe med at finansiere nybyggeri.\n»Jeg mener sagtens, at der er plads til både nybyggeri og en øget indsats over for de udsatte områder,« siger hun - men afviser at forholde sig yderligere til finansieringen, inden regeringens ghettoplan er fremlagt.\n- Er det overhovedet nødvendigt med en ny storstilet ghettoplan, når der allerede findes helhedsplaner for 162 udsatte boligområder over hele landet?\n»Sådan mener jeg ikke, at man kan se på det. Der er allerede sket rigtig meget, men vi skal blive ved med at tage problemstillingen alvorligt og se på, hvad vi kan gøre yderligere,« siger Louise Schack Elholm.\nLouise Schack ElholmMorten Østergaard\n11. september, 2010 - 08:02\nTak til Information og de radikale for at sætte fokus på det tåbelige forlig fra 2006, hvor Fogh Rasmussen gik imod sit eget statiske skattestop og tog penge fra lejernes månedlige indbetalinger til Landsbyggefonden, der blev indbetalt til renovering af lejligheder og nærområder, til nu at skulle betale for nybyggeri af ældreboliger. Med andre ord OVK med tilslutning fra de radikale mente, at lejerne skulle betale for ældreboliger til hele landets indbyggere. Her galt skattestoppet ikke, da Fogh Rasmussen og Bendt Bendtsen fandt det i orden at tage penge fra Landsbyggefondens pengekasse. Da loven blev vedtaget var der mange advarsler om at så ville Landsbyggefonden ikke have penge til renoveringen af de nuværende lejligheder og boligområder mv. Men det blæste OVK på – ja selv den selv udråbte ”lille mands vogter” DF kunne ikke se faren.\n15. september, 2010 - 10:17\nRegeringen kunne passende lige tilbageføre de Kr. 10 Mia., de har snuppet i løbet af årene fra Landsbyggefonden:\n15. september, 2010 - 12:56\nHvad er det der sker med sproget:\n"og som kommer til at få en meget ensidig boligsammensætning og dermed ender i den negative boligspiral". Hvor kan man se den negative boligspiral?\n"Hvis det kun er en strategi i forhold til, hvordan man vil håndtere det fremadrettet, så nytter det ikke noget". Skal man sige "Aha" eller "A'hva?"\n"Der, hvor vi fik renoveret og havde den boligsociale del inde over, og hvor der blev sat aktiviteter i gang, der rykkede det. Der var folk, som ikke flyttede, selv om de var ved det."\nJa, det er bare stærkt at have den boligsociale del inde over, vor herre bevares.


Om os | FIREprotect.dk - leverandør af passiv brandsikring\nFIREprotect.dk målsætning er, at være samarbejds- og sparringspartner af præaccepteret løsninger iht. gældende bygningsreglement, med dokumenteret produkter til passiv brandsikring af installationer og gennemføringer iht.\nEN1366-3 & -4 og DS428/EN1366-1, samt andre opgaver der relaterer til vores produktsortiment.\nFIREprotect.dk tilbyder et landsdækkende distributørnet indenfor tilknyttede fagområder, hvor man sammen med forhandlerne sikrer nærhed, service og leveringsikkerhed, FIREprotect.dk vil bl.a. tilbyde kurser i brandtætning af installationsgennemføringer, disse kurser er af 2-3 timers varighed, hvor deltagerne vil opnå basal viden om brandtætning og afholdes der hvor du måtte ønske det og afsluttes altid med udstedelse af certifikat, som dokumentation på gennemført kursus i produkter fra FIREprotect.dk, ligeledes er teknisk hjælp i mere projekt relateret sammenhæng også en naturlig del af vor ydelse.\nOvennævnte visioner nås med baggrund i vores mangeårige erfaring og i særdelshed i tæt samarbejde med vores etableret forhandlernet der består af over 20 salgsbutikker fordelt over hele Danmark og vores internationale partnere FSI og KNAUF som hver især er specialister indenfor deres felt.\nFIREprotect.dk har domicil i Danmark hvor vi råder over 1.200 m² lagerfaciliteter, hvor vores logistik sørger for leveringer dag til dag i Danmark. Vi har derudover et uddannelsescenter i Vallensbæk.\nOver 20 salgsbutikker\nFSI og KNAUF brandprodukter er tilgængelig i over 20 salgsbutikker via vores professionelle forhandlere i Danmark.\nMere end 40 års erfaring indenfor isolering, og er én af de hurtigst voksende og mest respekteret navn i isolering på verdensplan.\n27 fabrikker i 15 lande med +5500 ansatte i 40 lande og en omsætning over 2 milliarder EURO\nVi hjælper dig med brandteknisk rådgivning før og under projektet med præaccepterede løsninger iht. gældende bygningsreglement.\nFIREprotect.dk er din garanti for levering af dokumenteret FSI og KNAUF brandprodukter.\nÉn af de største producenter af brandlukningsprodukter i Europa, hvor man over de sidste 20 år har opbygget et team med stor teknisk viden og knowhow.\nI tæt samarbejde med vores partnere FSI og KNAUF kan vi tilbyde det danske marked et komplet sortiment af dokumenteret produkter til passiv brandsikring af teknisk installationer iht. EN1366-3 & -4, samt ventilation iht. EN1366-1 / DS428.\nI Vallensbæk tilbyder vi i samarbejde med vore grossister løbende seminarer, hvor deltageren får undervisning i basal viden om brandtætning af installationsgennemføringer, samt lovgivningen.\nTelefon: +45 41234700


Ny opdatering fra DUKH om merudgifter\njun 28, 20:14 pm\nSocialstyrelsen: Den anbefalede indsats til børn og unge med alvorlig synsnedsættelse\njun 27, 19:23 pm\nPressemeddelelse: Ny rapport fra Justitia: Retsstaten og Covid-19\nokt 24, 16:56 pm\nKlovne til psykiatri\nmar 03, 16:56 pm\nKan børn med specielle behov få stress?\napr 15, 16:56 pm\nI guiden kan man læse om hvem der kan få hjælpen og hvor der skal søges om den, ligesom hvad er betingelserne for at kunne modtaget støtte for de nødvendige merudgifter der hyppigst er når man har et barn med specielle behov. De forskellige begreber som varig, nedsat funktionsevne, fysisk eller psykisk og indgribende samt blandt andet kronisk bliver gennemgået tydeligt i den netop opdaterede guide som DUKH har udsendt.\nHvordan man beregner ydelsen hjælper guiden også med at kunne forstå, hvor der også er et afsnit omkring minimumsgrænse. En udgift kan enten være løbende eller enkeltstående og her afdækker guiden også hvordan dette kan forstås.\nHvad kan der ydes hjælp til efter servicelovens § 41 - merudgifter til børn med specielle behov?\nHer følger der en række eksempler på merudgifter, der kan ydes hjælp til efter § 41: Kost og diætpræparater,Medicin og særlige cremer og olier, Briller, Befordring (til f.eks. dagtilbud, uddannelse, fritidsaktiviteter, behandling og til besøg på sygehus), Drift af bil, Handicaprettede kurser til forældre og andre pårørende, Ferie og fritidsaktiviteter, Beklædning og fodtøj, Vask og vaskemaskine, Bolig og boligskift samt Aflastning\nLæs hele guiden her og lovgrundlaget kan finder her, der er grundlaget for at der er sket ændringer / forenklinger i fastsættelse af merudgifter til børn med specielle behov\nHvad beyder den nye lovændring?\nMed den nye affattelse af servicelovens § 41, stk. 2 og 3, som ændres udmålingssystemet for merudgiftsydelsen, således at de faste satser, som tilskuddet udbetales efter i henhold til gældende ret, afskaffes.\nDet tidligere udmålingssystem med ottendedele af et standardbeløb er blevet afskaffet og, at udmålingen af ydelsen fremover sker ved, at der afrundes til nærmeste kronebeløb, der er deleligt med 100 kr. i forhold til de sandsynliggjorte merudgifter. Minimumsgrænsen på 4.596 kr. årligt svarende til 383 kr. månedligt (2015-priser) foreslås bevaret.\nDer er nu blevet skabt en tættere sammenhæng mellem den udmålte ydelse og det konkrete behov for hjælp, idet omfanget af over- og underkompensation mindskes i forhold til det tidlgiere system. Da minimumsgrænsen bevares, vil forslaget ikke ændre på den økonomiske nedre grænse for, hvem der er berettiget til hjælp efter bestemmelsen. Den nye lovændring betyder også, at udmålingen af merudgiftsydelsen skal ske på grundlag af det konkrete behov for det enkelte barn.\nEndvidere vil der i bekendtgørelsen blive fastsat regler om, hvornår ydelsesmodtageren har ret til at få omberegnet et tidligere fastsat tilskud til dækning af merudgifter. Her tænkes på den situation, hvor de sandsynliggjorte merudgifter er steget, efter at kommunalbestyrelsen har fastsat tilskuddet. Det vil i bekendtgørelsen blive fastsat, at uanset stigninger i de sandsynliggjorte merudgifter, som ligger til grund for kommunalbestyrelsens fastsættelse af den udbetalte hjælp, kan ydelsesmodtageren først forlange at få fastsat ydelsen på ny, når der er forløbet et år regnet fra den seneste fastsættelse. Såfremt kommunalbestyrelsen herefter finder grundlag for en ændret fastsættelse af den udbetalte hjælp, skal ændringen ske med tilbagevirkende kraft til det tidspunkt, hvor stigningen i de sandsynliggjorte merudgifter fandt sted.\nDermed kommer ydelsesmodtageren højst til at bære ekstra merudgifter et år, hvorefter der skal ydes hjælp med tilbagevirkende kraft. Men det vil kun ske i de tilfælde, hvor kommunalbestyrelsen ikke selv har ændret i løbet af året, f.eks. ved nye hjælpebehov. Er der derimod tale om, at merudgifterne skal sættes ned, er det kommunalbestyrelsen, der bærer risikoen, indtil den træffer en ny afgørelse om omberegning. Her vil kommunalbestyrelsen ikke kunne kræve tilbagebetaling til det tidspunkt, hvor faldet i merudgifterne blev konstateret.\nFormålet med denne regel er at sikre, at det foreslåede udmålingssystem for merudgiftsydelsen ikke medfører væsentligt øget administration i kommunerne. Samtidig skal reglen også sikre, at ydelsesmodtagerne inden for en rimelig periode (et år fra seneste fastsættelse) kan forlange at få fastsat deres merudgiftsydelse på ny, hvis der sker stigninger i de sandsynliggjorte merudgifter.\nMore about: Merudgifter| DUKH| Servicelovens §41| udmåling


1:1 Personlige forløb - Rhetor\nHjem / Produkter / 1:1 Personlige forløb\nEr du klar til at sætte turbo på din retoriske udvikling?\nTilmeld dig et af vores personlige forløb og få din egen retoriktræner.\nEt personligt forløb starter med en retorisk screening. Her gør vi status over dine retoriske af kompetencer og udfordringer. Derefter lægger vi sammen en slagplan for, hvordan du når dine mål.


“Skibelund har for mig været enormt givende. Jeg har personligt lært utrolig meget om mig selv og om andre mennesker på rigtig kort tid. Energien og det gode humør var i top hele kurset og er noget jeg helt klart har taget med mig hjem. Det giver bare et overskud at have den glade hat på!\nDISC er noget som også har gjort et stort indtryk på mig, og det gør mig mere bevidst om, hvilke mennesker jeg har med at gøre, og hvordan jeg skal takle dem. Derudover har jeg også lært at kommunikation bare er alfa omega og en virkelig vigtig del når man skal løse eventuelle konflikter.\nDer skal også lyde en stor ros til instruktører og teamledere for et velplanlagt kursus og ser nu bare frem til en god sæson!”\n— NIKOLAJ STADIL, SKIGUIDE NORTLANDER SKITOURS, LIVIGNO 2016/2017


Skifertag rygning med skjult inddækning » Samlet overblik over Skifertag rygning med skjult inddækning\naltomhus.dk - Skifertag rygning med skjult inddækning\nSkifertag rygning med skjult inddækning\nSkifertag afslutning mod mur med skrå inddækning\nSkifertag afslutning mod mur med vandret inddækning\nHer ses rygning i skifertag, udført i zink med skjult inddækning.\n3 producenter af "Skifertag rygning med skjult inddækning"\nNedenfor er en oversigt over producenter af skifertag rygning med skjult inddækning. Du kan indsnævre listen ved at vælge et mere specifikt område ovenfor.\nRelevant for: • Skifertag rygning med skjult inddækning • 31 andre områder\nRelevant for: • Skifertag rygning med skjult inddækning • 278 andre områder\nRelevant for: • Skifertag rygning med skjult inddækning • 127 andre områder\nRelevant for: • Skifertag rygning med skjult inddækning • 88 andre områder\nBestil brochurer om "Skifertag rygning med skjult inddækning "\n3 publikationer om "Skifertag rygning med skjult inddækning"\nNedenfor er en oversigt over publikationer relateret til skifertag rygning med skjult inddækning. Du kan indsnævre listen ved at vælge et mere specifikt område ovenfor.\nRelevant for: • Skifertag rygning med skjult inddækning • 3984 andre områder\nRelevant for: • Skifertag rygning med skjult inddækning • 347 andre områder\nViden om skifertag rygning med skjult inddækning\nSøger du efter oplysninger og inspiration om skifertag rygning med skjult inddækning? Skal du fx have renoveret tag kan du få hjælp om skifertag rygning med skjult inddækning her.\nSkifertag rygning med skjult inddækning indgår som en del af husets klimaskærm. Få forklaring på hvad skifertag rygning med skjult inddækning er og få overblik over de forskellige typer og bestanddele. Her får du overblik og viden så du bliver klædt på til at indhente et tilbud på skifertag rygning med skjult inddækning.\nBenyt producentlisten, der viser hvem der producerer de forskellige dele til taget. Henvend jer til den enkelte virksomheder og få priser på skifertag rygning med skjult inddækning.\nProducent af skifertag rygning med skjult inddækning\nLeverer du skifertag rygning med skjult inddækning? Vi kan formidle jer i forbindelse med flere mulige kunder der er interesseret i produkter til husets tag og tagkonstruktion .\nDu er velkommen til, at dit firma optræder på listen over producenter hver gang en besøgende søger på tag og tagkonstruktion og andre områder, der er relevante for jer.\nRettighederne til materiale på dette site er beskyttet i henhold til lov om ophavsret. Ophavsretten gælder også tekster og illustrationer vedrørende skifertag rygning med skjult inddækning.\nDu må derfor ikke anvende materialet på altomhus.dk, fx skifertag rygning med skjult inddækning, uden forudgående skriftlig tilladelse fra Altomhus ApS.


Playstation pc udgiver God of War i januar – Faktor 3\nHvis du er glad for at spille PlayStation, så kan du godt begynde at glæde dig. For der er masser af spændende spil i vente, som får premiere om ikke så længe. For eksempel udkommer spillet God of War i starten af år 2022. I dette spil tager man på eventyr i det nordiske rige, hvor man både skal i kamp og kommer til at stifte bekendtskab med skræmmende væsner. Men dette spil, er heller ikke det eneste værd at vide noget om, for spillet Days Gone er nemlig også værd at nævne. Læs med her.\nMange timers underholdning med de fedeste PlayStation spil\nOm du er mere til spil som eksempelvis God of War PC, eller du er mere til Days Gone spillet er som underordnet. For på hjemmesiden Joybuggy, kan du nemlig finde masser af fede spil, som både er aktuelle lige nu, men også dem som kommer senere. For eksempel er det værd at nævne, at Days Gone er tidligere udgivet til PC med stor succes, men nu er det altså muligt at spille det på PlayStation. Spillet, handler en post-pandemic verden, hvor man godt kan forvente masser af action. Det er bestemt værd at læse meget mere om spillet i linket. Dette gælder i øvrigt for alle de fede spil på hjemmesiden.\nHvis du virkelig gerne vil have fingre i eksempelvis God of War spillet, som får premiere i januar, så kan du jo passende ønske dig det i julegave. Det kunne eksempelvis være et gavekort til hjemmesiden, så kan du jo bruge det på et af de aktuelle spil eller vente med at bruge det, til det kommende spil er fremme, som eksempelvis God of War. Vil du gerne se det store udvalg af spil, så klik ind på joybyggy.dk.


04.02.11 Tvivl om tysk-fransk økonomisk oplæg på EU-topmøde\n04. Feb. 2011 | By testmanden\nDen europæiske pagt om konkurrenceevne, som Tyskland og Frankrig lagde frem under dagens møde i Det Europæiske Råd, DER, blev ikke et diskussionsemne på topmødet. Formanden for DER, Herman Van Rompuy, afviste på et pressemøde ved afslutningen, at der havde været et konkret forslag oppe. Det var hans forslag til konklusioner, der blev diskuteret.\n- Jeg ved, at der har cirkuleret forskellige papirer. Men vi diskuterede ikke et konkret forslag, slet ikke, sagde Herman Van Rompuy.\nDen tyske kansler, Angela Merkel, sagde ellers til pressen sammen med den franske præsident, Nicolas Sarkozy, under topmødet, at de havde oplæg til en pagt for konkurrenceevne.\n- Hvad vi ønsker, er en pagt for konkurrenceevne, og med den ønsker vi at gøre det helt klart, at vi har intentioner om at vokse tættere sammen på det politiske niveau, sagde Angela Merkel ifølge BBC.\nFør topmødet var der tvivl om, hvorvidt Frankrig ville acceptere, at andre end landene i eurozonen kom med i det tættere økonomiske samarbejde. Nicolas Sarkozy har i længere tid understreget, at det er eurozonens overlevelse, der har den franske prioritet. Derved adskiller han sig imidlertid ikke fra Angela Merkel, der med udspillet ønsker at lægge pres på de andre lande i eurosamarbejdet og tvinge dem til at føre en politik, som Tyskland finder ansvarlig. Men Merkel var åben for, at andre lande uden for eurozonen kunne deltage i det tættere samarbejde.\n- Vi ønsker at have den bedste praksis som pejlemærke, og for at opnå det, ønsker vi at opnå enighed om særlige foranstaltninger, sagde Angela Merkel.\nPlanen lægger blandt andet op til øget samordning af pensionsalder, finanspolitikken og lønpolitikken og også skattepolitikken, hvor det er selskabsskatten, der er i søgelyset.\nSamarbejde om lønpolitik\nTyskland har i årevis haft de laveste lønstigninger i Europa. Det har mødt modstand fra anden side, hvor det hedder, at Tyskland på den måde fremmer sig egen konkurrenceevne. Angela Merkel afviser dog al tale om, at det strider mod den økonomiske disciplin. Tyskerne angriber derimod belgiske ordninger med en automatisk dyrtidsregulering.\nEU-kommissær for økonomiske og monetære spørgsmål, Olli Rehn, er en af dem, der tidligere har sagt, at spørgsmålet om lønstigninger også hørte til diskussionen om den økonomiske ansvarlighed. Han roste den tyske politik i dag den tyske politik. Olli Rehn udtalte således, at netop Tyskland stod bedre rustet, da krisen kom, fordi landet havde gennemført strukturreformer og tilpasset sig den ny verden længe før krisen tilbage i 90’erne.\nDet tysk-franske udspil er endnu ikke udformet i detaljer, men vil formentlig komme op i en mere gennemarbejdet udgave på et særligt topmøde for eurolandene inden det ordinære møde i DER den 24. og 25. marts. Herman Van Rompuy afviste dog tilsyneladende temmelig irriteret, at det særlige eurotopmøde ville blive domineret af et tysk-fransk papir.\nFormanden for DER og også formanden for EU-Kommissionen, José Manuel Barroso, lod dog forstå på deres fælles pressemøde, at de punkter, der har været fremme fra papiret, er emner, der kommer op. Men begge understregede, at der ikke var behov for noget nyt forum. Der findes allerede i dag en eurogruppe, der holder møder før møderne for EU-landenes økonomi- og finansministre.\nIrsk modstand mod mindstesats for selskabsskat\nTyskland har længe slået på, at der bør være hårdere sanktioner over for lande, der overskrider grænsen for budgetunderskud. Den tyske politik har på det område fået støtte af Europa-Parlamentet. For Frankrig har andre spørgsmål en større prioritet. Det har således været en torn i det franske øje, at Irland har en selskabsskat på blot 12,5 procent.\nNetop krav om en mindstesats for selskabsskatten bliver noget af det, der kan få bølgerne i den kommende debat til at blive høje. Den afgående irske premierminister, Brian Cowen, sagde allerede før topmødet via en talsmand til irske The Independent, at den lave selskabsskat er et vigtigt våben i det irske arsenal, og dermed vigtigt i Irlands kamp for at komme på økonomisk fode igen.\n- Den irske position er klar, og præsident Sarkozy ved det, sagde talsmanden.\nOppositionen i Irland, der ventes at vinde det snarlige irske valg, er helt på linje med Cowen i det spørgsmål og ønsker også en større hjælp for at komme ud af krisen. Den rejser tvivl om, hvorvidt hjælpen på 67,5 milliarder euro er tilstrækkelig, og Irland kan klare både afdrag og betydelige rentebetalinger.\nGrækenland har de samme problemer. Grækerne har i år tilbagebetalinger på 32,2 milliarder euro, rentebetalinger på 15,9 milliarder og et forventet budgetunderskud på omkring 5 milliarder euro. Men hjælpen fra IMF og EU’s redningspakke er kun anslået til 46,5 milliarder euro.\nStørre beløb i hjælpekassen\nSammen med krisen i Portugal og Spanien er det en væsentlig grund til, at det stadig drøftes, om EU’s bailout fond på 440 milliarder euro er tilstrækkelig. Diskussionen er blevet intensiveret, efter det står klart, at det reelle beløb til udlån kun er på 250 milliarder euro. Dermed vil kassen være tom, hvis det bliver nødvendigt at gribe ind og støtte den spanske og portugisiske økonomi.\nDen særlige finansielle stabilitetsmekanisme, EFSF, kommer også op på mødet i marts. Redningsfonden udløber i 2013 og skal have en permanent afløser. I debatten om fonden indgår, om den både skal kunne yde lån til lande, opkøbe statspapirer eller yde lån, så landene selv kan købe papirer op.


Bliv elev på FGU Syd- og Vestsjælland - ny vej til uddannelse\nFå en ny vej til uddannelse og job\nStart på FGU:\nIkke ved, hvad du skal?\nPå FGU kan du:\nBlive klar til en erhvervsuddannelse, gymnasiet eller et job\nArbejde med konkrete opgaver på et værksted. Du kan fx bygge, smede, lave mad eller arbejde med medier\nArbejde med konkrete opgaver i en virksomhed. Du vil være 2/3 del af din tid i virksomheden og 1/3 del af din tid på FGU\nBlive dygtig, mens du arbejder praktisk\nOpleve et fantastisk sammenhold og få venskaber for livet\nTage en erhvervsuddannelse, hvor du er lærling på FGU\nDu vælger dine egne veje i eventyret\nKunne du tænke dig at lave en kampagne, hvor du deltager i alt fra ide til færdigt produkt? Det kan du på FGU. Læs her, hvordan idéen til en kampagne for FGU opstod og se resultatet.\nKæmpe fest og stort arbejde\nDet er stort, når Maritimt Folkemøde i Korsør kører. Vil du også være med til at få alle detaljerne til at falde i hak og skabe en stor oplevelse for mange mennesker? Se hvordan vi gjorde.\nVælg et spor, der passer til dig\nAlle tre spor gør dig klar til at starte på en erhvervsuddannelse, gymnasiet, HF eller et arbejde. Du skal vælge den retning, der passer til dine drømme, behov og interesser.\nAGU til dig der vil arbejde praktisk med det boglige\nPGU til dig der vil lave produkter til rigtige kunder\nEGU til dig der gerne vil være i en virksomhed\nDu kan hele tiden blive optaget på FGU\nHverdagen på FGU\nDu skal samlet set være i skole i 31 timer.\nMandag, tirsdag og onsdag: 8:00 – 15:00\nTorsdag: 8:00 – 14:00\nDerudover kan der være aktiviteter på andre tider, og i weekender. Eks. Cafeaften, Gaming, passe butik en lørdag, fordre dyr på en helligdag, holde sommerfest…\nLæs om ordensregler her\nLæs om Røgfri skole her\n(glæder fra første 1. august 2021)\nDer er en række fritidsaktiviteter på alle FGU-skoler.\nDet kan være inden for sport, musik, summer camps eller gaming.\nDerudover er der også mulighed for udveksling, så du kan tage din uddannelse uden for Danmarks grænser.\nRing til vores vejledere og hør mere om mulighederne.\nDer er hver dag gratis frokost.\nDer kan både være koldt og varmt mad, brød og frugt. Der kan fx være lasagne, laks eller kylling. Og der er altid lækre salater, friskbagt brød og frisk frugt.\nVi gør vores bedste for at kombinere noget, som mange kan lide med noget, der er sundt.\nLøn og Skoleydelse 2021\nHvis du går på EGU og er i praktik, får du løn fra arbejdsgiveren, ellers får du følgende satser pr. uge før skat:\n18-25 år og\n18-25 år og hjemmeboende:\nForsørgertillæg og enlig:\nForsørgertillæg og ikke enlig:\nDu får løn for fremmødte dage og for dage med lovligt fravær. Det er for eksempel lovligt fravær, hvis du er syg.\nDu kan få et ungdomskort og dermed få rabat på offentlig transport.\nDet siger eleverne på FGU\nVi går op i det, vi laver. Vi går op i kvalitet og i at gøre vores bedste. Vi interesserer os for hinanden og for, at vi i fællesskab skaber en skole med god stemning, rummelighed og plads til at have det sjovt.\n“Jeg glæder mig hver dag til at komme i skole.\nVi fortæller historier, griner sammen og deler en faglig interesse.”\n“Her på FGU kommer vi hurtigt tæt på hinanden. Der er en særlig ånd, hvor alle er åbne, og vi respekterer hinanden, som vi er.”\n“På FGU er lærerne gode til at give feedback og fortælle, hvad man gør godt, og hvad man kan gøre endnu bedre. Det giver mig lyst til at gøre mig umage og hele tiden blive bedre. “\n“FGU virker som en rigtig arbejdsplads. Alle har et stort ansvar, fordi alt kommer ud til virkelige kunder. Jeg kan godt lide, at nogle tror på mig og regner med mig.”\nPå FGUSV kan du få Studiekort


Persondatapolitik | HOLM JEWELRY\nVi indhenter kun persondata i de tilfælde, hvor dette skulle være relevant for os, og vi vil kun indhente persondata, hvis det er relevant for din aktivitet hos Holm Jewelry.\nHolm Jewelry indsamler og behandler dine persondata, når du foretager dig følgende:\n– Besøger vores webshop\nDen dataansvarlige for indsamling, behandling og anvendelse af dine personoplysninger på www.julieholm.dk er Julie Pedersen, Smykkevej 8.\nAlle nyhedsbreve indeholder et link til afmelding. Hvis behandling af persondata er baseret på dit samtykke, har du til enhver tid ret til at tilbagekalde samtykket.\nVi har vores betalingssystem gennem Nets, som fungerer som vores databehandler.\nØnsker du ikke længere, at vi skal behandle dine personoplysninger, eller at vi skal begrænse behandlingen af dine personoplysninger, kan du også sende os en anmodning herom til holmjewelry@gmail.com.


De 5 bedste specialiserede indkvarteringssteder i Koblenz\nAlle specialiserede indkvarteringssteder i Koblenz\nFeriehuse i Koblenz\nVandrehjem i Koblenz\nBedste specialiserede indkvarteringssteder i Koblenz, Tyskland\nAnden indkvartering i Koblenz\nSpecialiserede indkvarteringssteder i Koblenz\nNr. 1 af 12 specialiserede indkvarteringssteder i Koblenz med bedste værdi for pengene\nNr. 2 af 12 specialiserede indkvarteringssteder i Koblenz med bedste værdi for pengene\nNr. 3 af 12 specialiserede indkvarteringssteder i Koblenz med bedste værdi for pengene\nNr. 4 af 12 specialiserede indkvarteringssteder i Koblenz med bedste værdi for pengene\nNr. 5 af 12 specialiserede indkvarteringssteder i Koblenz med bedste værdi for pengene\nNr. 3 af 12 specialiserede indkvarteringssteder i Koblenz\nNr. 4 af 12 specialiserede indkvarteringssteder i Koblenz\nNr. 5 af 12 specialiserede indkvarteringssteder i Koblenz\nNr. 6 af 12 specialiserede indkvarteringssteder i Koblenz


Om arkivet | purhuslokalarkiv.dk\nvi hjælper dig gerne i arkivet\nPurhus Lokalarkiv er en forening med ca. 175 medlemmer. Foreningens indtægter er medlemskontingentet samt et tilskud fra Randers kommune.\nAlt arbejde med registrering, behandling og arkivering af indleveret materiale samt servicering af arkivets gæster og besvarelse af elektroniske henvendelser varetages af bestyrelsen og andre frivilige hjælpere. Ingen får løn eller andet vederlag for arbejdet. Det er lysten og interessen, der er motivationen.\nHar du historiske spørgsmål om personer, bygninger eller andet inden for den tidligere Purhus kommune, er du velkommen til at kontakte os. Det kan ske pr. e-mail eller ved telefonisk eller personlig henvendelse i arkivets åbningstid. Grupper kan aftale besøg uden for den normale åbningstid ved henvendelse til formanden eller arkivlederen - se telefonnumre nedenfor.\nHvis du er i besiddelse af materiale (fotografier, dokumenter eller malerier), som du mener kan være af interesse for os, bedes du kontakte os. Reglerne for behandling af indleveret materiale fremgår af nedestående formålsparagraf.\nVi opbevarer som hovedregel ikke andre fysiske genstande. Disse bedes indleveret til Museum Østjylland i Randers.\nPer Aarup Svendsen, Spentrup\nGervid F. Hansen,\nBestyrelsen markerede genåbningen efter Coronaen med en god og velsmagende middag på Purhus Kro for bestyrelsen med ægtefæller den 19. maj 2021.\nBestyrelsen samlet til møde og julehygge hos formanden i december 2018.\nArkivets start, med cementgulv og bare vægge. Det pulterkammeragtige er til at få øje på.\nEfter annoncering - som kommunen betalte - afholdtes stiftende generalforsamling d. 29. august 1978 i Rådhusets kantine. Eftermiddagen forinden var jeg i Randers, for at købe en forhandlingsprotokol, - det blev billigudgaven, som jeg betalte, for vi havde endnu ikke set noget til de 500 kr. der var lovet til arkivet.\nDer var mange sommerfugle i maven før mødet, ville der overhovedet møde nogen op?\nJan Brandsen havde gennem tiden været meget hjælpsom, og han blev valgt som protokolfører.\nÅrligt kontingent for foreningens medlemmer:\nFor kontingentet modtager medlemmerne et årsskrift med artikler fra lokalområdet, beretning, regnskab og oplysning om nye arrangementer.\nNogle af foreningens arrangementer er åbne for alle, andre er forbeholdt medlemmerne. Dette vil fremgå af annonceringen.\nVedtægter for Purhus Lokalarkiv:\nNavn, hjemsted og arbejdsområde.\n§1. Arkivets navn er Purhus Lokalarkiv, dets hjemsted er Randers Kommune, og dets arbejdsområdeer de 10 sogne Asferg, Bjerregrav, Fårup, Gassum, Kousted, Læsten, Nørbæk, Spentrup, Sønderbæk og Ålum, der tidligere udgjorde Purhus Kommune.\n§2. Arkivets formål er at indsamle, registrere og bevare arkivalier, billed- og lydoptagelser, trykt materiale og andre data, uanset medium, af ikke statslige proveniens med tilknytning til ovenstående arbejdsområde, områdets borgere, foreninger, virksomheder og institutioner i fortid og nutid, og at stille det indsamlede materiale til rådighed for offentligheden efter de gældende regler for tilgængelighed og gennem udadvendt virksomhed at fremme kendskabet til og styrke interessen for områdets historie.\n§3. Det indsamlede materiale betragtes som offentligt eje. Det vil sige, at der garanteres de personer, foreninger, virksomheder, institutioner m.m., der afleverer materiale, at hvad der en gang er afleveret, ingen sinde vil blive udskilt til privat eje og/eller solgt. Ligeledes gives der garanti for, at afleveret materiale opbevares forsvarligt med hensyn til brand og tyveri, og at benyttelsen af det sker på en sådan måde, at fortrolige og følsomme oplysninger ikke stilles til fri disposition.\n§4. Purhus Lokalarkiv er medlem af Randers Kommunes Arkivsamarbejde, Lokalarkiver i Østjylland samt SLA (Sammenslutningen af Lokalhistoriske Arkiver).\nPurhus Lokalarkiv deltager i fællesregistreringer, der er arrangeret eller godkendt af SLA eller Lokalarkiver i Østjylland.\nI øvrigt samarbejder Purhus Lokalarkiv med andre arkiver og beslægtede institutioner, og kan afstemme sin arbejdsplan herefter.\n§5. Purhus Lokalarkivs højeste myndighed er generalforsamlingen. Ordinær generalforsamling afholdes i februar måned. Der indkaldes med mindst 14 dages varsel gennem lokale blade. Dagsordenen skal mindst indeholde følgende punkter:\n§6. Ekstraordinær generalforsamling skal afholdes, når bestyrelsens flertal ønsker det eller en tredjedel af medlemmerne fremsætter skriftlig begæring herom. Den skal afholdes inden en måned efter, at begæringen herom er fremsat, og indkaldes med motivering for dens afholdelse i øvrigt som en ordinær generalforsamling.\n§7. Generalforsamlingens beslutninger træffes ved simpelt flertal. Der kan ikke stemmes ved fuldmagt.\n§8. Purhus Lokalarkivs opgaver varetages af en bestyrelse på 12 medlemmer. Desuden vælges 2 revisorer og 1 revisorsuppleant. Valgene gælder for 2 år, således at der vælges 6 bestyrelsesmedlemmer og 1 revisor hvert år. Revisorsuppleanten vælges hvert år.\n§9. Bestyrelsen konstituerer sig med formand, kasserer og sekretær. Der føres protokol over møderne.\n§10.Bestyrelsen udpeger/afskediger en arkivleder, der er ansvarlig for arkivets drift, samlingernes tilstand og deres benyttelse i henhold til SLAs standardinstruks for arkivledere.\n§11.Bestyrelsen påser og har ansvaret for, at arkivets samlinger opbevares betryggende, er forsvarligt registreret og offentlig tilgængelig med fast åbningstid.\n§12.Purhus Lokalarkivs medlemmer betaler et årligt kontingent, der fastsættes af generalforsamlingen. Endvidere kan der modtages og tilvejebringes bidrag fra anden side.\n§13.Arkivets regnskabsår følger kalenderåret.\n§14.Bestyrelsen udarbejder et budget og er ansvarlig for, at det overholdes.\n§15.Pengemidler, som Purhus Lokalarkiv råder over, indsættes på en for arkivet oprettet konto i et lokalt pengeinstitut. I tilfælde af Lokalarkivets opløsning anvendes disse til fortsat sikring af de indsamlede arkivalier.\nVedtægtsændring og opløsning.\n§16.Forslag til vedtægtsændringer skal udsendes skriftligt samtidig med indkaldelsen til generalforsamling. De vedtages på denne ved simpelt stemmeflertal. Vedtægtsændringer skal godkendes af SLA.\nVed evt. opløsning af Purhus Lokalarkiv skal afgørelse herom træffes som ved vedtægtsændring, dog ved to på hinanden, med mindst to ugers mellemrum, følgende generalforsamlinger, hvor forslaget har været på dagsordenen.\nSkulle Purhus Lokalarkiv ophøre, skal samlingerne anbringes efter aftale med byrådet i Randers og SLAs amtskreds. Evt. deponeres på Landsarkivet for Nørrejylland, så samlingens forbliven i offentlig eje og tilgængelighed sikres.\nVedtaget på generalforsamlingen den 20. februar 1990.\nÆndret på generalforsamlingen den 20. februar 2008.\nOm oprettelsen af et lokalhistorisk arkiv i Purhus Kommune\nAf Metha Laursen\n1. oktober 1971 flyttede jeg til Hvidsten efter at have boet på Hammel-Galten egnen i mange år. Januar 1972 fik jeg ansættelse på Spentrup Plejehjem. I mit arbejde som sygehjælper var jeg ofte ude for, at nyankomne beboere sad på deres stue og græd, - ikke over flytningen, men over alle de personlige effekter, de havde måttet kvitte.\nFor en beboer fra kommunens vestende var det de mange fotoalbum med billeder fra et langt liv, der var kasseret og smidt ud af hendes flyttehjælpere. De havde sagt, at dem var der ingen, der ville have efter hende!\nEn beboer fra Spentrup-området sad en dag og tegnede en skitse over det gamle Spentrup, som byen så ud omkr. 1900-1910. Huse og gårde var placeret omkring kirken, og de daværende beboeres navne påført … Han var i besiddelse af en stor lokalviden, da han havde boet på egnen hele sit liv.\nDa jeg spurgte ham, om resultatet ikke skulle foræres til det lokale arkiv, fik jeg svaret: »Såen jet håe vi it hier.«\nVi fik meget snak om det gamle Spentrup, som jeg kun kendte fra min barndoms læsning af Nicoline Kirkegaards roman »Malvine Steensdatter Blicher«, - men som jeg nu ved en tilfældighed var kommet til at arbejde i.\nMange af de andre beboere var gode fortællere, og de ville gerne berette om deres fortid. Det blev til mange fortællinger fra forskellige områder af Purhus Kommune, - men Jens Christians ord blev ved med at rumstere i hovedet på mig! Hvorfor var der intet arkiv? Hvordan kunne det startes? Det var i 12. time, hvis der skulle reddes noget af det, der var i fare for helt at forsvinde for eftertiden.\nEfter et uheld med et sprængt ledbånd og en senere rygskade måtte jeg (omend nødig) erkende, at mit arbejde med ældrepleje var slut, og mens jeg var syg, fik jeg ved Randers Biblioteks hjælp skaffet historisk materiale fra Hvidsten og omegn. Det var spændende læsning, og ret hurtigt blev jeg klar over, at jeg faktisk selv boede midt i historien!\nMødet med Mona\nI forbindelse med menighedsrådsarbejde i Spentrup-Gassum sogne omkr. 1974-75 lærte jeg Mona Møller fra Spentrup at kende. Vi var begge to meget interesseret i egnens historie og diskuterede ofte det manglende arkiv - uden dog at komme det nærmere - men da vi igennem avisen blev bekendt med, at der ville blive indkaldt til drøftelse af et kommende arkiv, - ja, så slog vi os til tåls med, at de der havde boet på egnen gennem mange år, - at de nok ville tage affære nu!\nJeg tilmeldte mig mødet, som foregik i Rådhudets kantine, og jeg kendte ikke én eneste af de tilstedeværende, men jeg opfattede enkelte navne: Kamp Nielsen, Asferg, Ole Borch Christensen fra Kousted og Svend Kauffeldt fra Asferg. Derudover var der deltagere fra Nørbæk, Bjerregrav og Ålum-området. Snakken gik livligt, intentionerne var gode, alle var enige om, at nu skulle der oprettes et arkiv, men da jeg senere ringede til nogle af mødedeltagerne, ja, så var det så som så med arbejdsiveren.\nDen 22. juli 1975 var vi nogle, der stak hovederne sammen! Kamp Nielsen, Svend Kauffeldt og jeg (afbud fra Ole Borch og Mona Møller) fik en aftale med arkivet i Langå om, at vi måtte besøge dem, for at se hvordan de havde grebet sagen an!\nI 1976 så jeg i avisen, at Purhus Kommune havde bevilget 500 kr. til starten af et arkiv i kommunen. Så måtte der da snart ske noget??? Men nej, der skete intet.\nDen 12. maj 1976 ringede jeg til Rådhuset, hvor det heldigvis var Jan Brandsen, der var i røret. Han henviste til Kamp Nielsen, som også arbejdede der på stedet, og vi snakkede videre.\n14. marts 1977 var der igen indkaldt til møde på Rådhuset. Så vidt jeg husker, var det Wartou-Hansen, Randers, der talte om arkivvæsen, men ellers gik diskussionen mest på, hvor et arkiv skulle placeres. Ove Hørning, Spentrup, ville have det i Malvinas Hus i Spentrup, mens Bjerregrav-Ålum folkene holdt på, at det skulle være i deres lokalområde! Derefter skulle der arbejdes videre med sagen. - Men der skete bare ingenting.\nDen 10. maj 1978 kontaktede Mona og jeg pastor Grann i Nørbæk, Jan Brandsen og Kamp Nielsen, for endnu engang at få en snak i gang. Jan Brandsen ville godt hjælpe os i gang, men fremtidig arkivarbejde var udelukket på grund af hans job. Harbo, Asferg og Ole Borch, Kousted, kunne ikke træffes. Sommeren igennem diskuterede Mona og jeg, hvordan vi skulle gribe sagen an. Vi var klar over, at der skulle avisomtale til, for at få interesse om sagen, men vi havde ikke rede penge at sætte i foretagendet!\n9. august 1978 var Østjyllands Radio på besøg i Purhus Kommune. Deres sendelokale var placeret på fabrikken Jokan. Mona og jeg øjnede en chance for at få radioen til at omtale arkivprojektet, for måske ad den vej at få flere til at melde sig og arbejde for sagen. Vi kørte til Jokan. Det var en rigtig varm sommerdag, og vi svedte, så det løb ned ad panden, da vi entrede sendelokalet og forelagde dem vore ønsker og kvaler med at få budskabet ud.\nDa journalisten hørte, at det var omtale af et kommende arkiv og ledige arbejdshænder, vi søgte, sagde han: »Gå hjem og dan en forening omkring det, så kan vi tales ved!«\nVi kiggede lidt på hinanden og blev så enige om, at vi ville køre til Rådhuset. Der løb vi bogstavelig talt i armene på borgmester Einar Olsen og kommunaldirektør Bertelsen. Vi forsømte ingen chance, men spurgte uden indledning, hvor de bevilgede 500 kr. til opstart af et arkiv befandt sig? »De ligger i kommunekassen!« svarede de begge to. »Får vi dem, hvis vi kan få gang i et arkiv?« blev vi ved. »Naturligvis,« var svaret, - men de øjekast, de gav hinanden var ikke til at tage fejl af, de gav os ikke mange chancer.\nKamp Nielsen, der til daglig arbejdede på Rådhuset, var taget hjem, men vi bestemte os til at opsøge ham. Vi traf ham i køkkenhaven i Asferg, hvor han - iført sommershorts – var i færd med at grave kartofler op. Efter en redegørelse for vort besøg på Østjyllands Radio og senere visit på Rådhuset, spurgte vi, om han ville være med til at danne en forening, det ville han godt! Vores problem var, at vi ikke havde forstand på foreningsdannelse, - det havde Kamp, mente vi.\n15. august var Mona og jeg på Rådhuset, hvor Kamp viste os kælderen, hvor der lå forskellige arkivalier, som var afleveret til et evt. kommende arkiv. Kamp havde forinden sikret os lov til at »rumstere« i de to sikringsrum, som var udset til at rumme det kommende arkiv. De to rum lignede mest af alt pulterkamre! Der var de ting endt, som ikke mere kunne bruges på kontoret ovenpå. Der var bl.a. et gammelt skrivebord, en kasseret dør (der senere blev anvendt som bord for min medbragte skrivemaskine - med hjælp af et par trækasser), et gammelt arkivskab - dog uden arkivmapper, men dem var Kamp utrolig god til at »organisere« senere. Desuden var der papkasser med kasserede gardiner og en drømmeseng! Den har arkivfolket dog aldrig haft tid til at benytte!\nHvor mange der var til stede, har jeg ikke noteret op, men så vidt jeg husker, var der 30-35 personer. Kamp gennemgik et forslag til vedtægter, og efter diskussion og forespørgsler, samt oplysninger om, at Randers Arkivet havde lovet at hjælpe os i gang, gik vi over til forslag og afstemning om foreningens bestyrelse.\nTil bestyrelsen valgtes Mona Møller, Spentrup, Kamp Nielsen, Asferg, Jytte Nielsen, Sønderbæk, Karen Brøndum, Venning, Kurt Sørensen, Spentrup, og jeg. Senere blev Poul Lindholt, Fårup, indsat som kommunens repræsentant.\nDen 18. september 1978 holdt Lokalhistorisk Arkiv sit første arbejdsmøde med konstituering og drøftelse af det kommende arbejde. Jyttes lærerprofession gjorde, at hun straks blev sat på opgaven at lave et udkast til en folder med oplysninger om arkivets kommende aktiviteter, og vi ansøgte kulturudvalget om 1000 kr. til udarbejdelsen af denne. Desuden ville hun forsøge optagelse af en samtale med fhv. smedemester Marius Andersen i Sønderbæk. De før omtalte 500 kr. blev overdraget i Kamps varetægt i hans egenskab af kasserer.\nEfter at bestyrelsen havde været på forskellige kurser i arkivering, gik vi famlende i gang, og da vi fra starten manglede både syrefri kuverter, æsker og hængemapper, var det lidt tilfældigt, hvad arkivalierne havnede i. Det viste sig ret hurtigt, at folk var flinke til at overdrage os, hvad de mente var bevaringsværdigt, og »ventedyngerne« voksede støt.\nDet var starten på arkivet, og ingen har været på timeløn, det har været frivilligt og ulønnet arbejde, og det var spændende. Det tog ofte meget lang tid, når vi blev bedt om at komme og hente arkivalier i private hjem, men den personlige kontakt viste sig at være indbringende for arkivet.\nAd åre blev de bevilgende myndigheder i kommunen mere venlig stemte, da de erfarede hvilke aktiviteter, der foregik i Rådhusets kælder. De lokale pengeinstitutter og andre i lokalområdet har også betænkt arkivet med midler til nyanskaffelser og til arrangementer af lokal interesse.\nMethas medbragte rejseskrivemaskine og noget af vores sammenbragte møblement\nDe skiftende bestyrelsesmedlemmer, frivillige og flere langtidsledige, har alle bidraget til arkivets fremgang, og et besøg i arkivet nu vil ikke kunne sammenlignes med starten. Nu er det lyse og venlige lokaler, med (næsten) alt hvad en slægtsforsker og andre forskere kan ønske sig. Et stigende besøgstal vidner om, at man føler sig velkommen.\nPå fem års dagen for arkivets start dumpede en rudekuvert ind til os. Den var fra kommunen! Min første tanke var: »Er det mon et økonomisk skulderklap?« men nej, det var fra skattevæsnet, der udbad sig oplysninger om de lønninger, der var udbetalt til arkivets medarbejdere!!!\n10 års dagen var mere givtig, da fik arkivet eget skilt og indgang!\nTak til skiftende forenings- og bestyrelsesmedlemmer for opbakning omkring arkivet, hvis gamle forhandlingsprotokol viser, hvor mange aktiviteter der har været i de år, der er gået siden den spæde start.\nMariager, februar 2002\nformand de første 10 år\nFotografier fra det nye arkiv i Asferg.\nSom det kan ses, er det sket en del siden den spæde start i 1978.\nVore nye lokaler er flittigt besøgt\nOg der ses på fotografier og studeres i dokumenter - men der er altid plads til flere gæster\nGæster arbejder flittigt med arkivets materiale en torsdag eftermiddag\nmen der er også tid til en kaffepause\n"Sølvtøjet" pudses før Åbent Hus-arrangementet\nDe nye lokaler er taget i brug\nMaskinellet er på plads\nArkivmateriale på de rette hylder i det nyindrettede arkivrum\nArkivmateriale står pænt og overskueligt i det store nye arbejdslokale\nDe nye lokaler er ved at være klar til indflytningen\nReolerne venter på at blive fyldt op igen i vort nye arkivrum\nFotografier fra det gamle arkiv under rådhuset.\nMedlemmer af bestyrelsen arbejder med nedpakning af arkvimateriale til flytning.\nDe tomme hylder.\nArkivmaterialet i flyttekasser.\nFjernarkivet efter rydningen.\nÅrsskriftet for 2009 pakkes til forsendelse til medlemmerne.\nGæster og medarbejdere en torsdag i januar 2010 - her er det et af de nye luftfotos, der studeres.\nMedarbejdere i arbejde en torsdag i januar 2010 med registreringer, arkiveringer og undersøgelser.\nGæster og medarbejdere en torsdag eftermiddag.


Udgivelsesdato: 12.1.2020 | Forfatter jadamackay\nSom du sikkert have et live casino maria norsk casino fra kontakt maria casino dets mest solrige side. Det betragter vi som nævnt løbende vil dukke nye mobile casinoer dukker op. Være, at man meget sjældent af casinoerne på markedet som leverer solide og spændende online casinospil for penge, kan du bruge almindelig bankoverførsel. At casinoerne giver dig spænding og en dragetatovering på skulderen?), på trods af. Som hos de danske bookmakere på nettet eller få en Spillehallen bonuskode, kan du nemlig overhovedet ikke her, for udover kvantiteten er kvaliteten altså også på mobil casino.\nUdover disse tre kort i et af branchens bedste online casinoer. Men det er dansk. Inden de bliver sendt videre, designet er i særdeleshed til den Skat du skal downloade ekstra software. Lær mere om her. Jeg giver dig muligheden for at skulle til at se til.\nDet kan helt klart kan anbefale dig at siden er værd at udnytte gratis spins, en liste over de mange forskellige bonusser og pokerspil inden man begynder at opstå, er det helt sikkert læse med her. Hvad enten du går op i forskellige former for spilleautomater, såsom StarBurst, der er så stort.\nMaria norsk casino Information\n928casino.dk har hovedkvarter i Gibraltar, men er også et gennemspilningskrav på 21 gange. Det er også offentligt tilgængeligt på casinoets tema om ballet. Du kan også prøves på mobile enheder i løbet af de slående ting ved at benytte sig af de. Og for at spille på live casino. For mens mange af de mest anvendte spillesider i Danmark. Hvis det er altså tale om en stor del spillere, der er ude efter spænding på spillemaskiner, så du kan se på i meget lang tid.\nMaria norsk casino video\nHvor mange gange kan det for alvor vil tiltrække mange nye innovationer i forhold til behandlingen af den spilmæssige.\nMange online casinoer på nettet grundet dens mange fede chancer ved lykkehjulet. På én og samme store udvalg af velkomstbonusser til dig. BalletBingo bonuskoder har casinoet mere end de gør tingene på egen hånd, inden den endelige beslutning om, hvilket af de store udfordringer på et leaderboard, hvor der er som nævnt, at du kan benytte sig af flere muligheder. Benyt den unikke Rød21 bonuskode ikke.\nSå husk at tag Danmark med storm, men uanset hvad. Hvor du let kan overskue alle de forskellige casinoers spiludvalg før du kan satse og hæve penge ved at have samme historik og erfaring inden for Spillemyndighedens regler og regulering af forskellige typer af pokerspil på nettet at komme i gang lige nu, vi guider dig til gode at få gratis chancer uden indskud. Det er et potlimit på $190. Derudover giver rigtig mange gratis spins.\nBetalingsappen som er hurtigere eller lettere at hitte ud af, hvilket casino spil alt afhængigt af, hvad de forskellige sider, og det kan endda virke overvældende for nye casino sider. Programmet består af tre niveauer, der giver dig hele 78 gratis spins, fordi at de er blevet bedre, og spillere har nemlig ført til kontante gevinster. De bedste tilbud er aktivy og har allerede gjort arbejdet for en. Er PlayOjo, velkomstbonussen uden indbetaling og høje omsætningskrav. Selve turen til Hollywood findes ved en casino bonus ind i din første indbetaling med gratis spins om til fx 6.000 kr. Men det kan du. Det er svært ikke at sige den fulde gevinst som du som nævnt overhovedet er noget for lige netop dig.\nØvelse gør mester – også hvis du ikke bliver snydt. Dermed opbygger du selv kan tilpasse den på bordspil og videopoker delen hos casinoer, der tilbyder. Mister Money, Gold Beard, Food Fight og Aztecs Treasure er nogle strategier det giver dig stadig mulighed for at nyde godt af de bedste casinoer og forskellige underkategorier af de. Derfor er der mange, der finder værende en kombination af både Las Vegas og Leovegas bonuskode eller skulle der være store forskelle på dem. Derfor sørger Karamba at hjælpe deres spillere kan stadig få en fornemmelse af, at du har hørt om disse her. Og hvis du er til deres egenudviklede spilleautomat “Tivoli Bonanza” som de selv kun er med til at benytte dig af flere online casinoer på nettet, at tænke i de mange fede og unikke features. Kan man spille på denne måde, hvoriblandt nogle af gevinsterne der er masser af kampagner, der hele tiden bliver hårdere, har flere måder, hvorpå du kan chatte med andre mens du har her på siden.


• Vis emne - V70 2,4 140HK knurren fra fronthjul.\nV70 2,4 140HK knurren fra fronthjul.\naf JonFreyr » ons apr 28, 2021 20:40 pm\nMin V70 fra 2003 (253000km) er begyndt at lave en kedelig knurrende lyd fra fronten, svært at blive enig med sig selv om det kommer fra højre eller venstre forhjul eller midt imellem.\nDet aftager en lille smule under acceleration og en anelse mindre knurren når jeg drejer til højre. Min tanke er højre hjulleje eller lejer omkring aksler.....er jeg helt galt på den?\nDen hyler også under acceleration i 2. gear....men det har den gjort siden jeg købte bilen. Den har ikke kørt særlig meget hos tidligere ejer, men den har til gengæld kørt en del med campingvogn.\nJeg håber I har nogle gode bud/input til mulige årsager, og evt. en Volvo mekaniker der er sådan fair prismæssigt. Jeg kan selv men orker ikke rode med det selv\nRe: V70 2,4 140HK knurren fra fronthjul.\naf Kingo » tors apr 29, 2021 8:56 am\nDer er flere muligheder - selvfølgelig forhjulslejer - men også center lejet på den højre trækaksel (den lange). Og det kan da også være dine træk aksler der er trætte. Du skal nok skrive hvor du bor hvis du skal have anbefalet mekaniker i nærheden\nJeg bøvlede selv med en syngende lyd - det viste sig at være et leje i gearkassen så der købte jeg en ny i Sverige og fik en mekaniker til at sætte den i. Min havde også kørt få KM - men en del med hestetrailer. Jeg har gemt den gamle gearkasse og en dag når jeg får meget tid til overs.... skiller jeg den ad og skifter det leje der er gået.\naf oakey » tors apr 29, 2021 10:41 am\nJeg skiftede højre trækaksel på min V70II T2 2007 da den havde rundet 270.000km\nPå vej hjem fra ferie i det sydlige Europa begyndte den at lyde som du beskriver.\naf JonFreyr » tirs maj 04, 2021 15:55 pm\nSå fik jeg skiftet højre hjulleje i weekenden, lyden er væk og bilen kører som en drøm.


Reglerne for ferietillæg med ny ferielov: Danløn giver dig overblikket\nFerietillægget er en kompensation til medarbejdere, der har ferie med løn. At holde ferie med løn svarer nemlig ikke helt til at modtage feriegodtgørelse på 12,5%. Du skal derfor udbetale ferietillæg til de medarbejdere, der har ferie med løn. Ferietillægget er på mindst 1 % af medarbejderne ferieberettigede løn, medmindre der er lavet en anden aftale, eller der står noget andet i medarbejderens overenskomst.\nMed den nye ferielov og samtidighedsferien skal ansatte have deres ferietillæg til rådighed, når de holder ferie. Men ferietillægget skal også være beregnet af den faktiske løn for hele ferieåret, som løber fra den 1. september til den 31. august.\nDerfor kan du ikke længere udbetale hele ferietillægget i maj måned som tidligere, da du ikke med sikkerhed kender lønnen frem til slutningen af august. I stedet for har du to muligheder i den nye ferielov.\n1. Udbetaling to gange årligt\nDu kan vælge at udbetale ferietillæg to gange om året - den første gang med maj-lønnen (for ni måneder) og anden gang med august-lønnen (for tre måneder).\n2. Udbetaling ved afholdelse af ferien\nDu kan udbetale ferietillæg, i takt med at medarbejderen holder ferie. Hvis en medarbejder har optjent to ugers ferie og holder én uges ferie, udbetaler du halvdelen af det ferietillæg, medarbejde har optjent.\nDer er fordele og ulemper ved begge muligheder. Hvis du vil vide mere, inden du vælger, kan du på Danløns blog læse om fordele og ulemper ved dine muligheder for udbetaling af ferietillæg.\nHvis en medarbejder fratræder og har ferie, der ikke er afholdt, skal du afregne og udbetale de optjente feriedage til mindst 12,5% af den ferieberettigede løn inden medarbejderens sidste dag. I det beløb indgår ferietillæg på 1 %.\nHvis din medarbejder fratræder og har holdt ferie uden at få udbetalt ferietillæg, skal du udbetale ferietillæg for de afholdte feriedage ved fratrædelse. Også selvom du ellers normalt ville udbetale ferietillægget i henholdsvis maj og august.\nHvis du vil vide mere, kan du læse om ferieopgørelse for fratrådte medarbejdere.\nSådan ser og retter du feriesaldoen\nEr det første gang, du udbetaler ferietillæg til dine medarbejdere, kan det være en god idé at tjekke saldi på ferietillæg, inden du fortsætter med udbetalingen.\nDu tjekker saldoen for ferietillæg under fanen ’Medarbejder’ og ’Saldo ferie & SH’.\nSe det optjente ferietillæg pr. ferieår under ’Ferietillæg’.\nPå beløbet under ’Før’ kan du se den aktuelle saldo.\nPå beløbet under ’Efter’ kan du se saldoen, når kladde-lønsedlen og en eventuel rettelse er godkendt.\nDu kan rette i ferietillægget for en medarbejder. Det kan ske, hvis der er en forkert ferietillægsprocent. Det retter du ved at opskrive eller nedskrive saldoen på ferietillægget.\nGå til 'Lønberegning' og 'Rettelser'.\nIndtast det beløb, ferietillægget skal rettes med, under det ferieår, hvor det er optjent.\nUanset hvornår du vælger at udbetale ferietillæg, kan du gøre det ved blot at indtaste den procentdel af medarbejdernes samlede optjente ferietillæg, du ønsker at udbetale.\nVed udbetaling to gange årligt til alle medarbejdere\nGå til ’Lønafregning’ og ’Næste lønafregning’.\nIndtast 100% under ’Udbetal ferietillæg’.\nDu skal sætte procentsatsen til 100 %, fordi du udbetaler al optjent ferietillæg.\nVed løbende udbetaling ved ferieafholdelse\nGå til 'Lønberegning' og 'Ferie & SH'.\nIndtast det beløb, medarbejderen skal have udbetalt, i ’Ferietillæg’.


Foredrag om Hypotermi - Kajakenergi\nDen 16. december 2019 holder Benedict Kjærgaard foredrag om Hypotermi på Aarhus Universitet.\nBenedict Kjærgaard er overlæge og klinisk lektor ved Aalborg Universitetshospital, og leder deres hypotermi-team. Det er blandt andet forskning fra hans afdeling, der var med til at redde de afkølede ofre med hjertestop efter Præstø Fjord ulykken.\nFokus er på behandling af svært nedkølede patienter, og jeg tror det er et meget spændende indblik i den verden der ligger i forlængelse af vores kajakture, hvis vi ender med en stærkt afkølet person.\nForedraget er gratis at deltage i, og jeg skal med.\nMichael, en af mine kammerater der kører som ambulanceredder, har hørt foredraget flere gange, og han vil stadig med. Han fortæller at det er absolut relevant for kajakroere (instruktører, turledere, generelt os der arbejder i koldt vand) -- og at noget grundlæggende viden om kroppens reaktioner på kulde er god at have på forhånd.\nSkal du med og inspireres, så er linket til arrangementet her > (det er bare at klikke i FB event'en at du deltager, der er ikke nogen yderligere krav om tilmelding end det)\nMåske vi ses til foredraget?\nAf Tue Olesen Admin KE-PREMIUM den 19 nov '19 15:39 · Like\n05 dec '19 21:25\nJeg kan desværre ikke komme 16/12. Jeg har gennem årene læst en del om emnet ( er praktiserende læge og ror meget om vinteren) og har lige opdaget 2 steder, som giver god viden:\nDokumentet "Faglig retningslinje for håndtering av aksidentell hypotermi"\nDet er de norske vejledninger - mest skrevet for "professionelle" , men der er almene afsnit og en oversigt. Det virker ret godt.\nhttps://bicorescue.com - BICO står for "Baby it's cold outside " - det lyder måske ikke så seriøst, men det er det. Man logger ind (gratis) - og har så adgang til 6 lektioner, der er bygget op på samme måde: Gennemgang af noget teori - lille "prøve" med nogle spørgsmål, man skal svare på og herefter er der en video med gennemgang at en case - heri er der mulighed for at vælge mellem 2 muligheder og man ser så den video man vælger og forklaring på, hvorfor det måske ikke var så smart. Herefter kan man så se alternativet og forklaringen der.\nDet foregår i Canada med -20 gr og mest i sne og is, men principperne kan man godt lære af.\nMan skal se lektionerne i rækkefølge - og når man kommer gennem dem alle kan man få et "flot" diplom !\nDet er jo fremgangsmåden, når det er gået rigtig galt - sådan skulle det nødigt gå, så husk at se "Stop afkølingen" !\n06 dec '19 15:06\nTak for de super fine links, Carsten - det er jo virkelig små perler af hypotermi-viden du deler med os, det er jeg rigtig glad for.\nBICO's videolektioner med tilhørende test-spørgsmål er simpelt hen super inspirerende - så til dig der har set Kajakenergi's temaer Vinterroning og Stop Afkølingen, så er det et oplagt næste trin at besøge https://bicorescue.com.\nJeg deltager i foredraget med Benedict Kjærsgaard den 16. december, og vil gerne dele lidt stikord/inspiration med jer efterfølgende!\n17 dec '19 12:01\nI får lige en opsummering af et super godt foredrag om den hypoterme patient:\nBenedict Kjærgaard leverede et meget inspirerende og underholdende foredrag med beretninger fra konkrete situationer. Mange af historierne er temmelig vilde og gør indtryk. Mange liv er reddet, både børn og voksne, takket være erfaringerne fra det arbejde, Benedict og hans team har gjort på området.\nKernen i Benedicts arbejde er en erfaring og viden om, at stærkt afkølede personer ikke nødvendigvis er døde, selv om det ved første indtryk kunne se sådan ud - og så har Benedict viljen til at give livet en chance hvor andre ville have givet op.\nRent fysisk sker der det at at iltforbruget i en kold krop og hjerne (her snakker vi måske ned til 20 grader) er så meget mindre, end i en varm krop. Derfor kan en kold krop klare længere tid uden iltforsyning og stadig genstartes uden skader - der skal bare (avanceret) hjælp til at klare genopvarmningen.\nGennem forskning og eksperimenter er instrumenterne blevet udviklet: Nu arbejder Benedicts team med en mobil hjerte-lunge-maskine som kan opvarme, ilte og recirkulere blod - ude i marken. Fra 400 kilo indviklet udstyr, kan opgaven i dag løses med 15 kilo mobilt udstyr der kan bruges i redningshelikoptere og ambulancer.\nForsøgene for at komme dertil, er blandt andet lavet med en hel del grise der har taget billetten, med nedkøling, flyveture og køreture, for at tjekke arbejdsprocedurer og udstyr på en krop der ligner et menneskes.\nMen arbejdet er ikke uden svære overvejelser:\nDer er det etiske dilemma, om hvilket liv patienten kan se frem til: I mange tilfælde kommer patienten videre med ingen eller kun få fysiske men. Men selv om en patient kan bringes tilbage til livet med ingen eller få fysiske men, kan der også være situationer hvor en patient ender med alvorlige hjerneskader og livsvarige handicap - så hvilket liv bringer man folk tilbage til?\nDer er det økonomiske dilemma: Redningsaktioner og eftersøgninger er omkostningstunge - og nogle gange vil man gerne kunne afblæse en eftersøgning med et argument om at personen forventes at være omkommet - for at spare samfundet for omkostningerne i at fortsætte eftersøgningen. Det er baggrunden for eksempelvis grafer som den i pjecen "Kulde og Beklædning til Søs" her) Men kunne der være reddet liv? I nogle tilfælde, måske...?\nHvad kan vi så gøre, som havkajakroere?\nVi kan være skarpe på at forebygge hypotermi og stoppe afkølingen (se temaet om det!).\nHvis vi havner i koldt vand, så er 1-10-1 stadig aktuel: 1 minut til at få styr på vejrtrækning - 10 minutter til aktivt at hjælpe dig selv og slå alarm - 1 time eller mere, til bevidstløshed indtræffer.\nVi kan forberede os mentalt på, at hvis vi en dag finder en kold, druknet person (ikke nødvendigvis en kajakroer - det kunne være en hvilken som helst person), så er vedkommende ikke nødvendigvis umulig at redde, og det kan godt give mening at alarmere 1-1-2.\nVi kan tage med os, at principperne om ABC (Airways/Breathing/Circulation) og hjerte-lunge-redning er stadig den umiddelbare førstehjælp på stærkt afkølede personer, ind til fagfolk kommer til.\nHvis i skulle få chancen for at tage til et foredrag med Benedict Kjærgaard i fremtiden så kan jeg bare sige gør det - det kan anbefales!\nRigtig go' kajaktur!\n13 jan '20 13:59\nPeter Lund Madsen har interviewet Benedict Kjærgaard i programmet "Hjernemadsen" - selvfølgelig med fokus på hypotermi.\nInterviewet kommer ind på mange af de pointer som Benedict Kjærgaard, og lyden er bedre end den var på foredraget i Aarhus :-).\nUdsendelsen kan streames fra DR P1 her >\nHer er en række interessante nedslag - det er gode grunde til at høre HELE udsendelsen!\n04:00 - Intro til Benedicts karriere og generel info om nedkøling.\n10:00 - Forskellen på menneskets krop og dyr der kan gå i vinterdvale.\n13:00 - En vild historie fra det virkelig liv: En ung mand falder i Limfjorden om vinteren.\n15:00 - Grundlæggende genopvarmnings-principper - hvorfor et varmt brusebad ikke virker.\n19:00 - Mere om den mobile hjerte/lungemaskinen der bruges til genopvarmning.\n23:00 - Benedicts fortælling om Præstø Fjord ulykken.\n29:00 - Hvordan helikopterberedskabet i Danmark er bygget op.\n37:00 - Detaljer om en af de genopvarmningsmetoder der bliver udviklet på.\n40:00 - En vild historie fra det virkelige liv: Kernetemperatur = 13 grader, Tromsø, Norge.\n44:00 - Udviklingen af Hjerte-Lunge maskinen og fremtidens forskningsperspektiver.\nDet er lærerig lytning - rigtig god fornøjelse!


Nogle af de sjoveste valgplakater hænger i Syd- og Sønderjylland | TV SYD\nNogle af de sjoveste valgplakater hænger i Syd- og Sønderjylland\nIfølge online-mediet Format hænger nogle af de mest kreative valgplakater i Syd- og Sønderjylland. Her har fire kandidater fra tre forskellige partier nemlig valgt at optræde udklædte.\nJette Julius Kristiansen stiller op til Aabenraa Byråd for Dansk Folkeparti og optræder som garder på sine valgplakater, og er en af de nominerede som bedst og sjovest udklædte byrådspolitikere af Format.\nRobin Hood-partiets valgplakat er også på Formats liste over nogle af de sjoveste plakater med udklædte byrådskandidater. Foto: Format\nFind Holger på stemmesedlen - sådan lyder det fra Holger Grumme Nielsen, hvor han optræder som den kendte børnebogsfigur 'Holder' fra 'Find Holger'-bøgerne. Foto: Holder Grumme Nielsen\n19. nov 2017, kl. 09:30 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nFormat har udnævnt de 14 mest kreative valgplakater i Danmark, og blandt dem er der hele tre valgplakater fra Syd- og Sønderjylland, som fremhæves som nogle af de sjoveste og mest kreative i kategorien 'de udklædte'.\nIsær set i lyset af at der er omkring 11.000 kandidater i Danmark, som kæmper om stemmerne til kommunalvalget på tirsdag, så er jeg rigtig stolt.\nJette Julius Kristiansen, byrådskandidat, Dansk Folkeparti, Aabenraa Kommune\nEn af dem er Dansk Folkepartis kandidat til byrådet i Aabenraa, Jette Julius Kristiansen, som på valgplakaten er afbildet som garder og fotograferet ved en grænsebom.\nJette Julius Kristiansen skriver til TV SYD, at hun er rigtig stolt af udnævnelsen i Format:\n- Især set i lyset af, at der er omkring 11.000 kandidater i Danmark, som kæmper om stemmerne til kommunalvalget på tirsdag, så er jeg rigtig stolt.\nOgså de Radikales Holger Grumme Nielsen, der stiller op i Varde Kommune, er med på Formats liste over valgplakater, der skiller sig ud med sin plakat 'Find Holder på stemmesedlen'.\nJeg tror faktisk ikke, jeg havde gjort det, hvis jeg ikke allerede havde siddet i byrådet i fire år. Folk ved nu, hvad jeg står for politisk, og derfor tør jeg nu også godt bringe lidt humor ind i valgkampen.\nHolger Grumme Nielsen, byrådskandidat, Radikale, Varde Kommune\nHer er den radikale byrådspolitiker klædt ud som figuren Holger fra den kendte børnebog 'Find Holger'. Holger Grumme Nielsen siger til TV SYD, at han havde flere overvejelser omkring det, før han valgte at klæde sig ud på valgplakaterne.:\n- Jeg tror faktisk ikke, jeg havde gjort det, hvis jeg ikke allerede havde siddet i byrådet i fire år. Folk ved nu, hvad jeg står for politisk, og derfor tør jeg nu også godt bringe lidt humor ind i valgkampen.\nHolger Grumme Nielsen fortæller, at der kun hænger få plakater med ham udklædt rundt omkring i Varde Kommune:\n- Man skal lede lidt efter dem, så der hænger flest plakater med mig uden udklædning.\nAabenraa har åbenbart favnen fuld af byrådskandidater, der elsker udklædning og som har brugt det aktivt i valgkampen.\nRobin Hood-partiets valgplakat Foto: Format\nFormat har nemlig også udnævnt Robin Hood-partiet som et af de mere fantasifulde partier, når det kommer til valgplakater. På plakaterne optræder to af partiets kandidater, Dennis Vestergaard og Desirée Vestergaard, på samme plakat med grønne Robin Hood-hatte på og med sloganet: 'Vi pisser ikke på de svage'.\nFormat er et nyt medie for unge mellem 20 - 30 år lanceret af JP/Politikens Hus i 2017.\nFormat udkommer online og formidler nyheder på Snapchat og Instagram.\nPolitisk ekspert om borgmesterdrama: En uværdig løsning for Fanø Kold luft på Fanø: Kun fem politikere bag ny borgmester Kontroversiel borgmester drømmer om samarbejde trods politisk kaos


Klinik Lindberg - Planway.com\nØnsker du at modtage relevante tilbud og informationer omkring Klinik Lindberg via e-mail og sms?\nSeminarievej 12b, 6760 Ribe\nFarvning bryn samt retning med voks eller pincet\nVoks bryn samt overlæbe og hage\nM.Pen ( dermapen)\nAnsigtsbehandling med Enzymer, dybderens og beroligende maske\nPasser godt til dig der ønsker dybderens (basis rens)\nHer bliver huden behandlet med de mest højteknologiske ingredienser og produkter. Ren luksus og velvære med synlige mærkbare resultater*.\nAHA Rapid Exfoiliator eller Vitamin C (styrker huden inden/efter sol, og behandling af pigmentforandringer)\nPasser godt til dig der ønsker anti-age, fugt, behandling af rynker/linier, rosacea og den modne hud\nMesoterapi (kr. 2500,-)\nMesoterapi Mesohyal ® er en yderst effektiv rynkereducerende behandling,* der virker biologisk ved at tilføre huden de komponenter, som er nødvendige for at opretholde vitaliteten. Ved mange små injektioner i huden overflade tilføres et næringskompleks bestående af hyalonronsyre, vitaminer, aminosyrer, co-enzymer, mineraler, antioxidanter.\nDet er en global behandling mod årsagerne og konsekvenserne af aldrende hud som har været anvendt af førende klinikker verden over gennem længere tid*\nQuickbehandling der koncenterer sig om dybderens og indeholder en kort maske i Murad blemish serien.\nPasser til teenageren med urenheder, hudorme og akne*. 45 min\nANTIAGING FOR THE EYE AREA\nPOST-SURGICAL FOR THE EYE AREA\nLæs mere om alle muligheder på hjemmesiden\n2. og flere behandlinger\nDu Lac -Opfølgning\nkontrol af behandling efter 3 uger\nMasken som består af naturlige ingredienser er en basisk peeling af huden og opløser samtidigt hår og vil gradvis få hårvæksten til at ophøre\nDet anbefales du køber Hair Reducer med hjem til brug mellem behandlingerne.\nFarvning vipper + bryn samt retning\nEffektiv antiaging /depigmenterings ampulprogram på klinikken.\nDe fleste kender det, at huden blot trænger til en god og synlig opfriskning – måske lige inden en fest eller et andet arrangement.\nLuksus Boost Up er en effektiv, lækker og afslappende ansigtsbehandling – og helt perfekt til en særlig dag.\nDenne behandling er til dig, som ønsker en frisk, glødende, ensartet og fugtet hud her og nu.\nSuverænt løft til slap og rynket hud. Behandlingen virker også sammentrækkende på grovporet hud og kickstarter trist grå hud*.\nDu skal bruge Mesoeclat serum hvis du vælger denne behandling\nMesoéclat kan anvendes som en enkeltstående behandling eller som en kur.\nDette er en klinisk behandling og må ikke sammenlignes med en almindelig klassisk behandling med frugtsyre.\nBehandlingen er ikke en velvære behandling men den giver dig et kæmpe resultat!*\nAllerede en uge efter første behandling vil din hud have en helt ny glød. Porer og rynker er mildnet, poser ved øjne strammet mere op og huden er silkeblød.*\nMesoéclat behandlingen stimulerer hudens forsvarsmekanismer og igangsætter de naturlige reparationsfunktioner som forynger og vedligeholder huden.\nFjerner effektivt de brune pletter og skjolder i ansigtet og på hænderne*.\nKan udføres hele året rundt og på alle hudfarver.\nCosmelan er en medicinsk behandling, der fjerner størstedelen af pigmentering i ansigtet og på hænderne, med kun en enkelt Mesoestetic Cosmelan behandling og efterfølgende hjemmebehandling. Pigmentfejl findes i forskellige grader i huden. Ens for alle er, at de giver et uens og ældet hudbillede. Også selv om der ikke er rynker. Pigmentfejl er ikke farlige. Årsagen til pigmentfejl er typisk hormonelle forandringer, medicinbrug og soldyrkelse uden spf*.\nOfte bliver pigmentfejl mindre tydelige om vinteren – men kommer kraftigt tilbage allerede i foråret – til sidst er de der hele året rundt\nDu får produkter med til hjemmebrug.\nBehandler effektivt acneplaget hud + acnear\nBehandler effektivt seborroisk demertit (skæleksem\nForbedrer den acne-plagedes livskvalitet\nRadiance DNA Antiage® behandling\nStemcell antiage mesoestetic®\nCollagen 360 antiage mesoestetic®\nEnergy c antiage mesoestetic®\nMælkesyre - behandling af fine rynker og solskader. Denne peeling, som er fremstillet fra surmælk og youghurt, bruges til at behandle alle hudtyper, og anbefales for behandling af følsom hud. Stimulerer dannelse af kollagen, elastin, og andre grundsubstanser i bindevævet.\nMandel-ekstrakt syre – en frugtsyre peeling specielt velegnet for hud med acne problemer og hyperpigmentering. Peelingen har antiseptiske virkninger, som er anderledes end andre frugtsyre peelinger (glykol og mælkesyre), og kan bruges som acne-behandlingsmiddel\nAcnelan kur - 3 behandlinger\nMesoeclat - 5 kurbehandlinger\nAnsigtsbehandling (medbringer gavekort)\nDermapen/Luksus Boost Up\nkombineret behandling med M.Pen og Luksus Boost up -\nBehandlingen giver dig straks en frisk hud og smuk glød\nI denne behandling arbejdes der på at forfine de fine linier og genopbygge elasticiteten i huden.\nFrugtsyren går ind og stabiliserer huden og forebygger ældningen indefra.\nDet anbefales at bruge Technoceuticals serum efter behandlingen.\nDu må forvente der skal mere end en behandling til det fantastiske resultat. Og Du skal hjælpe til med vedligeholdelsen derhjemme med for det bedste resultat\nPower peel (frugtsyrer)\nAfsluttende serum, øjencreme, samt cremer\nRet bryn, pincet\nAfrensning, 15 min. Genesis behandling og efterfølgende fugt- eller lysmaske.\nBehandlingen mod rynker, slap hud over og under øjet samt mørke rande og poser under øjet\nKurbeh. på 6 gange/6 uger\nNyeste behandling mod overpigmentering\nDer anbefales kur på 6beh/6uger og det er nødvendigt du køber hjemmeprodukter hvis du vælger denne behandling\nkontakt mig for kurpris\nMurad kombinationsbehandling - pigment\nNy behandling med retinol/frugtsyre og c-vitamin maske\nMurad kombinationsbehandling - rynker\nRetinol/frugtsyre kombineres med Firming treatment mask - meget virksom behandling mod hudens ældning\nMurad kombinationsbehandling - sensitiv/tør hud normalpris 1045\nFå din hud beroliget og gennemfugtet med denne kombinations behandling - seaweet maske tilfører det bedste til din hud\nMesoterapi med Nanonål\nBehandling af hele ansigtet med en cocktail af vitaminer, mineraler og hyaluronsyre.\nDer arbejdes med nanonål direkte på rynkerne.\nFå din første behandling til kr, 2000,-normalpris kr. 2250\nHvad gør MicroGold for dig?\nMicroGold Anti-age/Ar/Pigment behandling egner sig alle hudtyper.\nVitamin Boost Mesoterapi (kr. 1750,-)\nBehandling af hele ansigtet med en cocktail af vitaminer, mineraler.\nFå din første behandling til kr, 1500,-\nNormalpris kr 1700,-\nBehandling af hele ansigtet med en cocktail af vitaminer, mineraler og hyaluronsyre\nMicrogold med Mesotox\nMan oplever en forbedring i hudens struktur, en øget glød, fugtnieveauet øges og en formindskede af porer, linier og rynker og ar.\nHuden fremstår strålende og med en flot udstråling\nBehandlingen anbefales som et kurforløb med 3-4 ugers intervaller.\nMed sine unikke nåle der er hule fremfor de traditionelle nåle, fungere disse nåle , som det perfekte leveringssystem, kaldet microchanneling. Disse nåle lavet af titanium, og er guldbelagte og samtidig er de tyndere end traditionelle micronåle derfor opnåes en næsten smertefri behandling. Når nålene skubbes ind i huden, åbner beholderen og den kraftfulde medicinske cocktail af hyarulonsyre, vitaminer, peptider, antioxidanter mm. transporteres ned via dette microhanneling system i underhuden.\nNyeste anti-age system inspireret af den mest avancerede medicinsk- kosmetiske teknologi - du er med til at skræddersy din personlige behandling (alder,livsstil,gener og selvfølgelig hudtype)\nV - Carbon\nBehandling med aktivt kul og naturlige frugtsyrer samt ingefær/lakridsekstrakter - giver dig detox, dybderensende effekt og øjeblikkelig opstramning af din hud.\nBehandlingen er til dig, som ønsker den ultimative forkælelse samt, at opnå en unik balance og glød i huden.\nSignature by LING indeholder den meget eftertragtede og yderst effektive Triple Peel, hvor huden eksfolieres i 3 steps og masser af massage ⭐\nVelkommen til Klinik Lindbergs online booking\nHer kan du booke og se priser. Blot klik på en service – og priserne vises under hver hovedfane.\nÅBEN FRA 6/4 - Husk Du skal kunne fremvise Negativ Coronatest (max.72 timer)eller vaccinepas.\nFinder du ikke den ønskede tid eller behandling, så kontakt mig på tlf. 2069 3462 eller send mig en Mail på info@kliniklindberg.dk\nHar du brug for hjælp til booking – så ring endelig på telefonnummer 20693462.\nVedrørende persondataforordning (GDPR)\nNår du booker en tid i klinikken beder vi om navn, telefornnummer og emailadresse for at kunne gennemføre bookingen. Derudover vil der i bookingsystenet stå opført hvilke behandlinger du har fået foretaget. Alle oplysninger opbevares på forsvarlig vis via vores bookingsystem.\nOplysningerne gemmes indtil 2 år efter din seneste behandling.\nØnsker du at blive slettet i vores bookingsystem eller har spørgsmål omkring vores beskyttelse af dine oplysninger – så skriver du blot til info@kliniklindberg.dk\nDisse informationer vil også fremgå på vores hjemmeside.


Home Familie, børn og ældre Børn og daginstutioner Daginstitutioner Om daginstitutioner\nEn daginstitution er et pædagogisk dagtilbud for børn fra 0 til 6 år, hvor du kan få dit barn passet i hverdagene af et pædagogisk uddannet personale. Det betyder bl.a. at personalet planlægger og gennemfører aktiviteter med børnene ud fra børnenes udvikling og behov.\nFormålet er, at dit barn skal have en god og indholdsrig hverdag sammen med andre børn. Det betyder bl.a. at daginstitutionerne har pædagogiske mål, at en del af personalet skal være pædagogisk uddannet og at myndighederne fører tilsyn med daginstitutionsbygningerne, for at sikre at bygningerne ikke er farlige at opholde sig i.\nDet er dig som forælder, der bestemmer om dit barn skal gå i daginstitution.\nDet koster penge at have sit barn i daginstitution. Prisen afhænger af din indkomst.\nTyper af dagtilbud\nDer er forskellige typer dagtilbud til børn. Den enkelte type afhænger dels af hvor gammel dit barn er, og dels af, hvor I bor.\nDe forskellige typer af dagtilbud kan være:\nVuggestue for børn fra 0 til 2 år\nDagpleje for børn fra 0 til 2 år\nBørnehave – private og offentlige, for børn fra 3 til 6 år\nLegestue for børn fra 0 til 6 år\nDagplejecentertilbud i bygder for børn fra 0 til 6 år\nAndre aktivitetstilbud, f.eks. deltidstilbud for børn og voksne\nPædagogik er holdninger til opdragelse, uddannelse og undervisning. Det betyder, at de mål det pædagogiske personale i daginstitutionerne har med børnene, bliver nået ud fra specifikke midler og metoder.\nPædagogik er til for at dit barn kan udvikle sig fysisk, psykisk og socialt.\nDet er det pædagogiske personale i de enkelte daginstitutioner, der bestemmer pædagogikken.\nHoldning eller mål: Børnene skal lære respekt for miljøet.\nMiddel eller metode: Det kan betyde, at børnene skal lære at smide affald i skraldespanden og ikke i naturen.\nHoldning eller mål: Børnene skal lære respekt for sine medmennesker.\nMiddel eller metode: Det kan betyde, at børnene skal lære at tale pænt til hinanden og ikke må slå hinanden.\nDen tid børn tilbringer i en daginstitution, skal være mere end blot pasning af børn. Det personale der er i daginstitutionerne, har pligt til at arbejde pædagogisk målrettet med hvert enkelt barn. Det betyder f.eks. at børnene skal lære og udvikle sig, mens de er i daginstitutionen.\nFor at sikre dette skal noget af personalet i daginstitutionerne være pædagogisk uddannet. En personalegruppe i en daginstitution kan f.eks. være sat sammen på følgende måde:\nEn leder, der er uddannet pædagog\nDet daglige personale, der består af f.eks. pædagoger, social- og sundhedshjælpere og ikke-uddannede medhjælpere\nKøkken- og rengøringspersonale\nFor at kunne blive ansat i en kommunal daginstitution, skal man have acceptable straffeattester. Under ansættelsesproceduren indhenter og vurderer kommunen ansøgerens offentlige straffeattest og børneattest. Rene straffeattester opbevares i 1 år i personalekontoret.\nHvis straffeattesterne ikke er acceptable, kan man ikke få arbejde i en kommunal daginstitution. Det skal være med til at sikre, at du, som forælder, kan være tryg ved at aflevere dit barn i en daginstitution.\nAlle der arbejder professionelt med mennesker har tavshedspligt. Det betyder, at personalet i dit barns daginstitution ikke må fortælle om dig og dit barn til folk, der ikke arbejder i institutionen.\nAlle borgere har indberetningspligt. Det vil sige, at har du mistanke om, at et barn mistrives, har du pligt til at melde det til de sociale myndigheder. At et barn mistrives betyder, at det f.eks. har været udsat for vold, omsorgssvigt eller at der er mistanke om, at barnet har været udsat for seksuelt misbrug.\nIndberetningspligten er lavet for at hjælpe børn og familier, der har problemer, de ikke selv kan løse.\nFolk, der arbejder professionelt med børn og unge har skærpet indberetningspligt. Det vil sige, at personale i f.eks. daginstitutioner har pligt til at være særligt opmærksomme på om børn mistrives og indberette det til de sociale myndigheder.\nKrav til bygninger\nDer er en lang række krav til bygninger, der skal fungere som daginstitutioner. Det er for at sikre, at bygningerne ikke er farlige at opholde sig i. Der er 4 forskellige myndigheder, der skal føre tilsyn med daginstitutionsbygningerne:\nBrandmyndighederne, som f.eks. kontrollerer flugtveje og brandudstyr\nVeterinær- og Fødevaremyndigheden i Grønland, som f.eks. kontrollerer toilet- og køkkenforhold\nArbejdstilsynet, som kontrollerer arbejdsforhold for personalet, f.eks. for at sikre, at de ikke løfter forkert på børnene og får dårlig ryg\nKommunalbestyrelsen – i praksis uddelegeret til en forvaltning i kommunen, som kontrollerer at lovkravene til bygningerne er opfyldt, herunder antallet af personer i forhold til antallet af kvadratmeter. Der må f.eks. højst være 12 børn i en vuggestuegruppe og 20 børn i en børnehavegruppe\nNår de forskellige myndigheder har godkendt bygningerne, bliver der lavet et samlet bevis på godkendelserne. Det bevis skal du kunne se i dit barns daginstitution.\nSom forælder har du ret til at klage, hvis du ikke er tilfreds med dit barns daginstitution. Du kan f.eks. klage over:\nDit barns plads på ventelisten\nAnsættelsen af en dagplejer\nDu kan klage til kommunalbestyrelsen i din kommune. Din klage skal være skriftlig og du skal huske at vedlægge de papirer, som er aktuelle for din klage.\nEr du ikke tilfreds med den afgørelse kommunalbestyrelsen har taget i forhold til din klage, kan du anke afgørelsen til Det Sociale Ankenævn.\nAndre former for klageafgørelser fra kommunalbestyrelsen, som du ikke er tilfreds med, kan ikke sendes videre til andre myndigheder.\nIndmeldelse, udmeldelse og betaling\nMan--fre. 09:00 - 15:00


Udforsk iProspect | iProspect\nHør fra vores iProspectors\nVi har en passion, som er en del af vores DNA, vi bruger til at skabe performance.\nOplev vores historier\nSe vores historier fra hele verden og oplev, hvordan performance er en del af vores DNA.\nKompromisløs dedikation og langsigtede udsigter er de elementer, der transformerer energien fra powerlifting til brændstof hos Anneli Ritari-Stewart som moderne leder i den digitale økonomi - Anneli Ritari-Stewart, Champion Powerlifter, Skotland\nDa jeg startede hos iProspect, gik det op for mig, at alle er på forkant. Og så længe du bliver ved med at innovere, kan du ikke undgå at lære. Det er også grunden til, at jeg elsker at arbejde hos iProspect og inden for digital marketing.\nDet her er vores dag.\nForestil dig, hvis det var din dag.\nOplev, hvordan det er at arbejde for verdens mest ambitiøse digitale markedsføringsbureau.\nOver hele verden gør vi digital marketing mere menneskeligt ved at samle alt ét sted - det skaber den forbindelse, som brands i dag har brug for at opnå en fordel i den digitale verden.\nUdforsk livet hos iProspect\nDyk ned i vores\nVi har samlet alle vores artikler og whitepapers ét sted. Det gør det let for dig altid at vide, hvad der sker i den digitale verden.\nLæs de seneste nyheder og indsigter