Fjernelse af hæmorider ved operation - Regionshospitalet Randers - Regionshospitalet Randers\nDu er her: Patientvejledninger Kirurgisk Fællesafdeling Hæmorider, operation\nHæmorider er en slags åreknuder (udvidede blodkar), som sidder ved endetarmsåbningen. Hæmorider viser sig ofte som smerter eller eventuelt ved kraftig blødning i forbindelse med toiletbesøg.\nHæmorider er ufarlige og kræver kun behandling, hvis de gør ondt eller blødningen er generende. Tilbagevendende hæmorider og smerter ved endetarmen kan have en anden årsag og bør undersøges nærmere. Hvis hæmorider skal behandles, er muligheden at blive opereret.\nFør vi planlægger en operation, bør man dog forsøge med andre tiltag, så det sikres, at der er godt gang i maven, da forstoppelse er en af hovedårsagerne til udvikling af hæmorider.\nForebyg og behandl forstoppelse ved at holde afføringen lind\nSørg for at indtage tilstrækkeligt mange fibre via kosten. Du skal have 35-45 gram dagligt.\nDet er samtidig vigtigt, at du drikker mindst 1½ liter væske dagligt.\nDu kan supplere med HUSK (loppefrøskaller). Tag 1 spsk 2 gange dagligt.\nEndvidere er motion vigtigt for at holde mave i gang. Gå på toilettet på tidspunkter, hvor der naturligt er gang i tarmenes bevægelser, eks. efter måltider (særligt morgen).\nHar du svært ved at komme af med afføringen, kan du med fordel bruge en fodskammel i forbindelse med dit toiletbesøg, da det åbner bækkenet.\nDet kan være nødvendigt at tage afføringsmiddel. Du kan tage 1-2 Magnesia®-tabletter 1 gang daglig eller 1-2 breve Movicol® 1 gang daglig. Begge dele kan købes i håndkøb.\nUdtømning af endetarmen:\nInden operationen skal du have udtømt den nederste del af tarmen. Det er derfor vigtigt, at du følger nedenstående vejledning, da vi ellers ikke kan gennemføre operationen.\nDu har til forundersøgelsen i Mave- og Tarmkirurgisk Klinik fået udleveret 2 stk. tablet torilax og 2 stk. Cleenema-klysma, som du skal anvende ved udrensningen.\nStart udtømning dagen før operationen\nOm morgenen tager du de 2 medsendte Toilax tabletter.\nOm aftenen bruger du den første Cleenema Klar-til-brug klysma.\n2 timer før din mødetid anvendes det andet Cleenema Klar-til-Brug-klysma.\nSådan tager du udrensningsmidlet\nCleenema Klar-til-brug klysma\nDu skal ligge på venstre side med begge knæ bøjet og armene i hvilestilling.\nFjern beskytteleseshætten. Træk forsigtigt i hætten, mens flasken holdes opret og grib med et fast tag om det rillede flaskelåg.\nIndfør klysmaet forsigtigt i endetarmen med et roligt tryk og med spidsen i retning af navlen. Klem på flasken, indtil næsten al væsken er trykket ud. Stands indføringen, hvis du møder modstand. At tvinge klysmaet ind kan forvolde skade.\nDet er vigtigt at blive tålmodigt liggende, indtil trangen til afføring er stærk - sædvanligvis indenfor 5-10 minutter.\nHvis du skal have indsprøjtninger med Fragmin\nNogle patienter skal i forbindelse med deres operation selv tage indsprøjtninger med Fragmin hjemme.\nHvis det gælder dig, vil du få information af personalet om, hvor ofte du skal tage sprøjterne, og du vil få medicinen og det nødvendige udstyr med hjem.\nHvis du skal tage en sprøjte dagen før operationen, skal du tage den kl. 17.00.\nSe vores vejledning om hvordan du tager dine Fragmin-sprøjter på www.fragmin.randers.rm.dk.\nOperationen foregår i fuld bedøvelse og kaldes THD\nFor at fjerne dine hæmorider skal du gennemgå en operation. Denne operation kaldes for THD ( transanal hæmoride dearterialisation).\nVed operationen stopper vi blodforsyningen til hæmoriderne, og samtidig syr vi den overskydende slimhinde fast på tarmvæggen.\nOperationen foregår i fuld bedøvelse og tager ca. en time.\nBrus 3 gange daglig og efter toiletbesøg\nEfter operationen er det vigtigt, at du bruser dig 3 gange dagligt og altid efter toiletbesøg.\nDe første uger efter operationen er det normalt at have fornemmelsen af, at der står afføring i endetarmen. Det vil som regel ikke være tilfældet, men skyldes opsyningen af slimhinden.\nDet er vigtigt, du forsøger at ”overhøre” den fornemmelse og undgår at presse ved toiletbesøg. Fornemmelsen vil aftage i løbet af de første uger.\nUndgå hård afføring\nFor at slimhinden, som er syet op på plads, får ro til at vokse sammen, er det vigtigt, at der ikke skal presses hård afføring forbi.\nDu skal derfor sørge for at holde konsistensen af afføringen blød og undgå forstoppelse. Det kan du gøre ved at drikke rigeligt. For de fleste betyder det 1½-2 liter væske pr. døgn. Derudover skal du sørge for at spise varieret og fiberrig kost.\nVi anbefaler, at du tager et mildt afføringsmiddel som Tablet Magnesia (2 tabletter à 500 mg x 2 dagligt) eller Mikstur Laktulose (20 ml x 1 dagligt) i en uge efter operationen. Begge præparater kan fås i håndkøb og virker indenfor et døgn.\nSmerter og evt. blødning efter operationen\nDet er normalt at opleve let blødning og smerter fra endetarmen i ca. 14 dage efter operationen. Derefter vil det aftage gradvist.\nHvis du bløder så meget, at du blver alment utilpas og klamtsvedende, skal du kontake en læge.\nVi anbefaler, at du tager smertestillende medicin som beskrevet tidligere under overskriften "Køb smertestillende medicin".\nDu kan starte på medicinen om aftenen på operationsdagen. Du må maksimalt\ntage pillerne i 7 dage.\nHvis du oplever betændelse eller andre komplikationer efter operationen\nDet er vigtigt, at du bliver set af en læge, hvis du har mistanke om, at der er opstået betændelse eller andre komplikationer.\nDu skal reagere, hvis du oplever et eller flere af nedenstående symptomer:\nKontakt ved mistanke om betændelse/komplikationer\nDe første 24 timer efter operationen skal du kontakte den vagthavende kirurg. Se kontaktoplysningerne til kirurgerne under Kontakt.\nHvis der er gået 24 timer eller mere efter din operation, skal du kontakte din praktiserende læge eller vagtlægen.\nForvent at være sygemeldt i 1 uge\nVi anbefaler, at du er sygemeldt i 1 uge efter operationen. Undgå hård fysisk aktivitet i den periode.\nHvis du har gener 3 måneder efter operationen\nDer er ikke planlagt et fast kontrolforløb.\nTidligst 3 måneder efter operationen kan man vurdere det endelige resultat af operationen.\nHvis du fortsat oplever gener efter 3 måneder, kan du kontakte Mave- og Tarmkirurgisk Klinik, se kontaktoplysningerne til sygeplejersken. Ring og aftal tid til opfølgning hos en af afdelingens kirurger.\nDenne åbne kontakt gælder til 4 måneder efter operationsdatoen. Får du gener efter denne periode, skal du henvises på ny via din egen læge.\nDerfor får man hæmorider\nNår der er et for stort tryk i bughulen, udvider blodkarrene sig. Det sker f.eks. når man bruger mavemusklerne ved hård afføring og tunge løft.\nDe hyppigste årsager til, at man udvikler hæmorider, er\nDirekte link til denne side: www.haemorider.randers.rm.dk


Mazda CX-5 2015: test og kontakt med SKYACTIV-G 192 hk | Mazda CX-5 2015: test og kontakt med SKYACTIV-G 192 hk – techgeist.net\nMazda CX-5 er i lykke. Den japanske kompakte SUV, forhandlere Star Mazda, fornyes. den CX-May 2015 og kommer med mange nye funktioner, herunder en kraftig benzinmotor SKYACTIV-G 2,5-liters og 192 hk. Og det er grunden til, vi udnyttede deres præsentation i Barcelona i disse dage til at rejse der og prøv det i en første kontakt på den måde kunne vi vide mere om planerne for Mazda i et år, og du kan gå videre vil kommer læsset med nye funktioner. Men lad os komme til det punkt, Hvad Mazda CX-5 SKYACTIV-G 2,5 192 hk tilbud?\nSom du måske have forestillet dette vil ikke være langt fra den bedst sælgende motor Mazda CX-5 rækkevidde. Vi tør sige, at salget er næsten vidnesbyrd. mener, at Mazda sælger i Spanien mere end 5.000 enheder om året CX-5, Efter at have antaget i 2014 mere end halvdelen af sit salg, og forventes at nå 6.000 enheder i det næste regnskabsår (marts 2015 vil det være, når det rammer forhandlere, marts 2016).\n83% af kunder køber Mazda CX-5 diesel. 78% med forhjulstræk. Og 74% med manuel gearkasse. Mazda CX-5 2,5 192 hk er ikke bare en SUV med benzinmotor kraftig nok, men også automatisk og firehjulstræk. Der vil ikke være nogen anden alternativ. Og det vil blive tilbudt kun med en linje af top-end udstyr, Luksus.\nDen eneste grund, vi kan tænke på at vælge den 2,5 motor 192 hk i denne nye Mazda CX-5 er dens magt. Denne motor er ikke nok for os at finde en sporty fornemmelse i en model, trods alt, er det ikke beregnet til dette formål. Måske senere spille kortet af MPS, ikke kender. Det er en levende, mild og behagelig motor, men ikke som vi forstår det i dag. Ud over de 192 hestekræfter, der når 5.700 rpm, denne motor leverer 256 Nm drejningsmoment ved en meget lavere hastighed, ved 4.000 rpm.\nHusk, at denne motor 192 hk SKYACTIV-G strengt følger den filosofi, som Mazda har vist i de seneste år. Det er Direkte blok, atmosfærisk injektion, Mens der stadig skubber nedefra, men skinner mere blød og progressiv til kick, naturligvis, i dag finder vi i stort set enhver motor af sin magt, generelt, med visse undtagelser, de ty til turbo. Manglende spark i baggrunden eller anden måde udgør en virkelig hurtig automatisk, baseret på en momentomformer. En af disse ændringer, der minder os om, at, heldigvis, der er et liv ud over de to koblinger.\n¿Vi savner turbo? Jeg må indrømme, at vi nogle gange savner hinanden en turboladet motor med masser sparke nedefra, selv om 192 hk SKYACTIV-G stak kraft fra mellemklassen. Vi må ikke glemme, at Mazda CX-5 er en af de letteste køretøjer, sandsynligvis flere, af sin kategori. Og dette tal ville have opnået takket blandt andet, omfattende brug af højstyrkestål, som har øget deres andel i denne ansigtsløftning med nye forstærkninger modtaget.\nDens funktioner er korrekte. Accelererer fra 0 til 100 km / t på 8,0 sekunder og når 194 km / t. En Audi Q3 2.0 TFSI S-Tronic 180 hk accelererer fra 0 til 100 km / t på 7,6 sekunder.\nSom til forbrug, vi kan ikke give faktiske data, er vores test ikke bestået i sammenlignelighed, der kan sikre, at de data er minimalt relevant. Dens officielle brændstofforbrug er 7,2 liter / 100 km og CO2-emissioner på 165 g / km. Det sætter ham i spidsen for skat på 9,75% registrering. Deres forbrug ville også være højere end andre magtfulde SUV benzin turbo udvej for konkurrence, selv i størrelsesordenen tiendedele liter pr 100 km. Denne motor tydeligvis opfylder Euro VI regler.\nJeg vil gerne oprigtigt gøre en streng test forbrug med denne motor til at se langt væk fra godkendelsen. For hvis noget har vist os nye Mazda motorer er, at måske dem, der er mindre fjernt fra disse tal. Dens teknologi er stort set den samme som Mazda har brugt i den nye generation SKYACTIV-G, i 2,0-liters motor, og det giver exceptionelt højt forhold komprimering af 13 :, dog mindre end 14 1: 1 2.0 SKYACTIV.\nDen SKYACTIV-G 2.5 192 hk leveres også standard med et system af energigenvindingsanlæg kondensatorer baseret på systemet i-ELOOP.\nPrislisten af Mazda CX-5 SKYACTIV-G 2.5 192 hk er 38,735 €, selvom den salgsfremmende rabat på 2.500 €, som nu tilbyder mærke ville forblive på kun 36.235 €. The Luxury vifte af Cx-5 og er udstyret med en komplet standard udstyr, herunder lys smarte Fuld adaptive Led, Bose udstyr 9 højttalere, navigator, bakkamera, adgang til intelligent styring, soltag, opvarmede forsæder, detaljer "premium" ombord støbning instrumentbrættet og central tunnel og legering 19. "\nMed luksus Pack, som inkluderer gave, denne model leveres også som standard varslingssystem og forebyggelse lane afgang, hjælp til den bageste bremser og træthed detektor.\nLanceringen vil ske i et par dage i marts 2015.\nI Diariomotor: Mazda CX-5 2015: en gennemgang i billeder til alle de nyheder, der bringer denne opdatering\nMazda CX-5 2015: test och kontakt med det SKYACTIV-G 192 hk\nMazda CX-5 2015: test i kontakt z SKYACTIV-G 192 KM\nMazda CX-5 2015: Test und Kontakt mit dem SKYACTIV-G 192 PS\nCX-5 2015: test og kontakt med den SKYACTIV-G 192 hp\nMazda CX-5 2015: test and contact with the SKYACTIV-G 192 hp\n또 다른 빛이 나간다는 : 폭스 바겐 시로코 베테랑 생산 중지\nDakar 2016: Den tredje ungdom Carlos Sainz\nKia Niro Innesto Ibrido: fino a 55 km di gamma elettrica in formato attraversamento\nAll new Frankfurt Motor Show 2017: the Dacia Duster to Mercedes-AMG Project One in more than 180 photos\nPrezentacja Michelin Latitude Sport 3: rynkowy wysokiej wydajności SUV\nSEAT Ibiza 1,0 TGI paineistettua maakaasua maksaa vähemmän kuin diesel ja vakiona ECO etiketti\nLa Volkswagen up! GTI est sur le point de bonbons, monté un moteur 1,0 TSI 115 ch\nUuden koru autotalli Sébastien Loeb: Peugeot 306 Maxi\nAudi vil begynde at fjerne dine spejle og vilje fra næste år\n444,6 km / h! Koenigsegg Agera RS utmanar Bugatti Chiron få ett nytt hastighetsrekord\nVergeet de E30 M3! Bright BMW 325i E30 ook verdienen een eerbetoon


Halfdan Rasmussen | Vejle Bibliotekerne\nEn sommerdag i 1986 befandt jeg mig i Saunte i Nordsjælland. Det var regnvejr, og jeg var på vej ned ad Tycho Jessensvej. Et stykke nede ad vejen kom en lille mand med en meget stor paraply mig i møde.\nDa han mødte mig, sagde han: ”Bent Rasmussen, I presume!” Det var Halfdan Rasmussen (1915-2002), som jeg skulle interviewe i anledning af, at han og Ib Spang Olsen (1921-2012) skulle modtage Danmarks Skolebibliotekar-forenings Børnebogspris 1986 for den herlige billedbog ”Tante Andante”. Han var nem at komme i kontakt med, og jeg fik masser af stof til portrættet af ham og Ib Spang Olsen.\nBl.a. fortalte han, at han egentlig var indstillet på at blive frivillig i den spanske borgerkrig i slutningen af 1930´erne og var sammen med en kammerat kommet helt frem til grænsen mellem Frankrig og Spanien, men da det kom til stykket, turde han ikke gå længere, modsat forfatteren og maleren Gustaf Munch-Petersen, der mistede livet efter ganske få dage som kriger.\nHalfdan Rasmussen er født 1915 i København. Hans far, der kom fra Lolland, var arbejdsmand, og moderen, der stammede fra Småland i Sverige supplerede familiens indtægt med en rulleforretning, der var indrettet i det ene af lejlighedens to værelser.\nHalfdan Rasmussen debuterede med et digt i det syndikalistiske blad ”Arbejdet”, og hans første digtsamling. ”Soldat eller menneske”, udkom i 1941, men for i det hele taget at få den ud måtte han for forlaget lave en subskriptionsliste, så man var sikker på at få i hvert fald et vist antal eksemplarer afsat!\nHvorfor blev det lyrikken?\n”Jeg kan bedst klare lyrikkens stramme form, der har en disciplin i sig, som jeg godt kan lide. Prosaen keder mig sgu,” svarede Halfdan Rasmussen. I 1977 skrev han sine erindringer som lyrik med illustrationer af Kaj Matthiessen, ”og det var det” blev titlen, et fantastisk smukt værk, som Halfdan Rasmussens søn Tom Nagel Rasmussen har sat i musik. Også ”Fremtiden er forbi” fra 1985 er en anden stærk digtsamling, hvor der ligesom er to linjer, en lidt hidsig og mere politisk betonet, og så en anden mere nænsom. Et eksempel på det sidste, 1. strofe af tre:\nSmukt er mennesker som favner;\nhæsligt i dæmoners vold.\nVredest tugter den der savner\nkærlighed og sammenhold.\nEt digt, der er let at lære udenad og let at have med sig!\nVed prisoverrækkelsen på ”Gl. Avernæs” ved Assens i oktober 1986 medvirkede i øvrigt et elevkor fra Kirkebakkeskolen med originale kompositioner af lærer Carl Aage Christensen, der have sat Halfdan Rasmussen-digte i musik. Meget flot musik og meget flot optræden!\nMens jeg arbejdede på Amtscentralen for Undervisningsmidler (1976-1990), havde jeg en lille sej kollega, Lone Due (1946-2008), som arbejdede i Grafisk Værksted. Hun var blevet skilt og var alene med to store drenge. Lone Due og jeg havde det fint med hinanden, og hun kendte til mine mange forfatterinterviews gennem tiderne, herunder også besøget hos Halfdan Rasmussen. Ulykkeligvis fik Lone Due kræft og døde i 2008, hvor ingen af os længere arbejdede på Amtscentralen.\nEn dag blev jeg ringet op af en anden fhv. arbejdskollega, der havde været tæt på Lone under hele hendes sygdomsforløb. Hun kunne meddele, at Lone Due havde besluttet, at jeg skulle arve alle hendes Halfdan Rasmussen-bøger. Jeg blev naturligvis dybt rørt over den betænksomhed og modtog efter nogen tid så Halfdan Rasmussen-bøgerne, og det var sager, hvoraf jeg kun havde et par stykker i forvejen, bl.a.:\nDigtsamlingen ”Forventning” (1969) er præget af efterkrigstidens kriseoplevelse og forsøg på en ny tilværelsesfortolkning.\nDigtsamlingen ”Skoven” (1954) med illustrationer af Ernst Clausen er fint sansede digte om planter og naturoplevelser.\n”Julekalender for voksne” (1965) har digte til de 24 dage i julemåneden.\nOg endelig et lille hæfte, ”Digte” fra Nytår 1961 med blot 4 digte.\n”Så du røgen?” (1978) med illustrationer af Kaj Matthiessen, en billedbog i rødt og sort med tekst på vers om en lille by, hvor intet sker, før den en dag helt indhylles i røg.\n”Klatteradat” (1978) med illustrationer af Kaj Matthiessen, billedbog om Antons far, der vil tegne sin søn, men kommer til at klatte på papiret. Klatterne bliver til sjove, fabelagtige dyr i røde, sorte og hvide farver, der giver nogle finurlige og vrøvlede rim.\nJeg spurgte til sidst i samtalen Halfdan Rasmussen om, hvordan det kunne blive ved med at strømme, og han svarede: ”Det strømmer sgu heller ikke. Det er svært arbejde. Det sværeste er at få det til at se ubesværet ud. Man kan efterkontrollere ved bl.a. at læse op og høre sig selv, og det gør jeg tit. Ja, jeg gør det næsten altid, og så kan jeg tydeligt høre, når sproget bliver stift og uhåndterligt. I øvrigt indeholder ”Tante Andante” også ældre ting, som jeg har bearbejdet. Bl.a. fra tiden på ”Social-Demokraten”, hvor rimene faktisk blev lavet fra dag til dag. Resten af versene til ”Tante Andante” er så kommet til lidt efter lidt.\nLad pokker ta kanonerne\nog krudt og slyngelstreger\nnår bare anemonerne\nmå blomstre som de plejer.\nFor fuglesang og grønne træer\nog blomsternes mirakel\ner tusind gange mere værd\nend ufred og spektakel.\n(Fra ”Tante Andante”)\n/ Bent Rasmussen, august 2021


Villa Darma Seminyak i Bali til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMere om Villa Darma Seminyak\nNår du besøger Bali, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Villa Darma Seminyak, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Hotellet ligger 05.00 Km fra byens centrum og tilbyder adgang til nogle af byens vigtige steder. De velholdte omgivelser samt stedets nærhed til Kendra Galleri of Contemporary Kunst, Inner Glow Bali Spa, Escape Spa er med til at give dette hotel sin særlige charme. Villa Darma Seminyak tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Villa Darma Seminyak omfatter 5 værelser, der alle er smagfuldt indrettede. Mange af dem kan endda tilbyde bekvemmeligheder som fladskærms-TV, internetadgang - trådløst, privat pool, trådløst internet (medfølger), aircondition. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Uanset hvilket formål din rejse har, så er Villa Darma Seminyak et fremragende valg, når du er i Bali.\nGebyr for lufthavnstransport: 150000 IDR Afstand til byens centrum: 05.00 Km Rejsetid til lufthavn (minutter): 25 Ekstra


NMU 217 Nydam - Forundersøgelsesrapport 2011\nVotivfund, Jernalder (dateret 175 - 249 e.Kr.)\nVotivfund, Jernalder (dateret 310 - 374 e.Kr.)\nVrag, Jernalder (dateret 310 - 374 e.Kr.)\nVrag, Jernalder (dateret 175 - 374 e.Kr.)\nVotivfund, Jernalder (dateret 500 f.Kr. - 174 e.Kr.)\nVed tørvegravninger var der igennem lang tid fremkommet våben og andre oldsager i Nydam Mose. Den direkte årsag til Engelhardts undersøgelser var en jernspydspids, der blev foræret til Samlingen i Flensborg. Den var fundet sammen med andre oldsager i juli 1858. Alle genstande afleveredes senere til Flensborgsamlingen.\nFlensborg Samlingen, Archäologisches Landesmuseum\nEngelhardts undersøgelser af det store krigsbytteofferfund indledtes i pinsen 1859 og fortsatte i årene 1862 og 1863. Det var starten på de udgravninger, der bragte en af de fundrigeste lokaliteter blandt jernalderens offermoser tilsyne. Mosen eller den daværende sø har været offersted for en række store, sluttede nedlægninger af våbenudstyr gennem mindst 300 år, fra. 3.-5. årh. e. Kr. Nydam I. Nydamfundets centrale offergaver var de 3 store klingbyggede træbåde [se udgravninger fra 1863], i og omkring hvilke de øvrige nedlagte oldsager fandtes spredt eller samlet i bunker, ofte omviklede med tøj. Fundets øvrige genstande, der i vidt omfang var ødelagt, før de kom i mosen, repræsenterede flere sluttede våbenofringer fra yngre romersk jernalder, periode C1b og C3, med hovedmassen af genstande nedlagt i 4. årh. e. Chr. Våbenudstyret var meget varieret: lange tveæggede sværd, talrige lansespidser og kastespyd, langbuer, pile, pilekoggere, sporer, dele af hesteseletøj og bidsler. Endvidere smykker, bl. a. 9 bronzefibler (fundet indeni den store egebåd), remspænder, beslag, toiletudstyr, værktøj, en del træ- og lerkar, romerske mønter m. m. Adskillige heste var ofret, flere havde spor af kraftige sværdhug. Nydamfundet adskiller sig fra de øvrige mosefund ved sine både, der synes at være ofrede på samme måde som det omfattende våbenudstyr. Det kan i den henseende kun sammenlignes med det 4-500 år ældre Hjortspringfund.\n1861 Anden transaktion om genstand\nIndsendelse af fund fra den slesvigske oldsagssamling i Flensborg (Engelhardt).\n1862 Museal udgravning\nI 1862 fortsatte Engelhardt udgravningerne i Nydam. Om resultaterne se teksten fra 1859 og 1863.\n1863 Zoologisk analyse\nJournal nr.: 243/53\nI august måned indsendte Engelhardt tre hestehoveder til undersøgelse. En analyse viste, at alle hoveder stammede fra små hingste. De viste alle flere dybe hug af sværd og økser. Desuden sås på flere af underkæberne mærker af tænder fra ulve og hunde, der viste, at hestene havde ligget nogen tid, før man havde kastet hovederne i søen.\nUdgravningerne blev intensiveret i 1863. I dette år fandtes bl. a. rester af tre store, helt eller delvist udgravede fartøjer, der var nedlagt sammen med våben og det andet særdeles righoldige genstandsmateriale. Muligvis har Engelhardt haft kontakt med en fjerde båd, som han har ladet ligge uudgravet tilbage. Ved siden af en velbevaret egetræsbåd (Nydambåden) lå en båd af fyrretræ, der blev frilagt den 27. oktober i overværelse af Kong Frederik VII og delvis bjærget. Det meste måtte efterlades i mosen og blev destrueret i løbet af krigen. Begge både var sænkede ved øksehug. NV herfor fandtes desuden dele af en sønderhugget egebåd. Det var det første bådtræ, som overhovedet blev fundet i Nydam og det stammer fra et fartøj, som blev stærkt sønderdelt, inden det blev kastet ud i søen. Delene lå meget spredt i mosen. Nydambåden er et stort rofartøj af eg, opbygget af fem brede, klinklagte bordplanker i hver side, føjet til de stærkt udfaldende stævne og en bred bundplanke, der kun mod enderne antager kølkarakter. Tværskibs afstives skroget af 19 spanter, surret til klamper på bordplankerne ved hjælp af bastreb, og af 15 tofter, der er naglet til øverste bord. Båden har været styret med sideror og er blevet roet af 28 mand, den har ikke ført sejl. Årekejperne af elletræ har været fastsurret til rælingen. Dimensionerne på Nydambåden kan på grund af de formmæssige forandringer kun angives omtrenteligt til en længde på 23,4-23,7 m og en bredde på 3,3-3,7 m. Nye dendrokronologiske undersøgelser har vist, at det træ, som båden er bygget af, er fældet sandyngligivs 310-320 e. Kr., altså omkring midten af yngre romersk jernalder. Træet tyder desuden på, at båden er bygget i Slesvig-Holsten, Danmark eller Skåne. Fyrretræsbåden har været mindre end egebåden. I dag foreligger der kun nogle få enkeltstykker på Nationalmuseet. Den har ligeledes været en robåd, men stævnkonstruktionen har afveget fra egebådens "spundingsstævn" og snarere været beslægtet med den kløftede stævn, der findes i Skuldelevskibene. Fyrrebåden syndes at have været elegantere og lettere end egebåden og med mere raffinerede detaljer. H. Åkerlund har ud fra bevaret tegningsmateriale anslået længden til 18,8 m, bredden til 3 meter og dybden til 1,1 m. Han mener, at der har været plads til 22 årer/roere. Også dette fartøj har været klinkbygget og formentlig konstrueret efter de samme principper som egebåden.\n1863 Analyser af materiale\n1864 Privat udgravning\nI løbet af sommeren og efteråret 1864 blev der foretaget flere udgravninger i mosen af forskellige østriske og preussiske officerer. Gravningerne var for det meste planløse og bragte kun ringe resultater. En del fund blev frilagt af prins Friedrich Karl af Preussen og den belgiske prins Arrenberg, der bl. a. fandt 2 fragmenter af en skibsanker af jern. (De resterende dele kom tilsyne i 1993 ved Nationalmuseets udgravninger.)\n160 fund fra Frederik VII privatsamling bliver overdraget til Nationalmuseet.\n1868 Anden transaktion om genstand\nKrigen 1864 medførte standsning af undersøgelserne, og en stor del af fundene blev spredt eller gik tabt, bl. a. den ene af fundets tre både (fyrrebåden). De vigtigste sager blev hemmeligt bragt til Korsør, men måtte i 1868 udleveres til Kiel sammen med fundene fra Thorsbjerg. En enkelt kasse med særligt vedbevarede fund blev dog afsendt til København og indført i Frederik d. VII privatsamling. Største delen af fundene fra forrige århundrede findes i dag på Archäologisches Landesmuseum, Gottorp Slot, samt på Nationalmuseet i København. Desuden er der genstande i Flensborg Kunstindustrimuseum, Berlin, Saint-Germain-en-Laye (Frankrig) og på Moesgård i Århus. Nydambåden er i dag opstillet på Gottorp Slot. De skriftlige oplysninger om samlingen forblev imidlertid i Engelhardts besiddelse. De afleveredes i 1930 af hans datter Laura Engelhardt til Nationalmuseet. Det drejer sig om 4 kataloger med en fortegnelse over Flensborgsamlingens genstande samt rapporter og fundfortegnelser vedrørende udgravningerne i Thorsbjerg og Nydam moser.\nIndlevering af fund fra Nydam Mose.\nEn spydspids fra Nicolai Jørgensens lod. Foræret af Murermester Jacob Jensen ved cand. V. Boye. Ingen nærmere fundoplysninger.\nUnder tørvegravning i 1888 blev der igen fundet oldsager i mosen (Nydam II-fundet) ca. 50 m syd for det første fundområde. Inden for "een kvadratfod" fandtes godt 1 m under mosens overflade ca. 100 kostbare genstande - fortrinsvis udstyr til sværdskeder (mundblik og dupsko), som blev udsorteret af den samlede våbenmængde, før de blev nedlagt. Fundet bestod til forskel fra Nydam I næsten udelukkende af udvalgte, kostbare sølvbeslag til sværdskeder og remme, forgyldet eller indlagt med niello og dekorerede med geometriske og animalske motiver i karvsnit eller indgravering. Dette fund er nedlagt sent i 300-tallet eller tidligt i 400-tallet.\nEn sværdskedebeslag, foræret af dyrelæge Schmidt i Haderslev.\nVed en eftergravning undersøgte W. Splieth fra Museet i Kiel et område på ca. 100 m2 uden resultat.\n1893 Køb af genstand til museum\nJournal nr.: 210/93\nEn pilespids fra Nydam Mose, en genstand af grosserer Lassens Samling, blev erhvervet af Nationalmuseet i 1893.\n1897 Køb af genstand til museum\nJournal nr.: 40/97\nI 1897 erhvervedes fra Römisch-Germanisches Centralmuseum in Mainz en række kopier (i alt 38 stykker), væsentlig sølvsager, der blev fundet i 1888.\n1900 Anden transaktion om genstand\nEt hestekranium med adskillige dybe sværdhug, oversendt fra Universitetets Zoologiske Museum. Det blev fundet af Engelhardt i årene 1859-1863.\nStedet, hvor i Aarene 1859 og 1862-63 det store Nydam Mosefund gjordes, hvorom se Engelhardt's Bog fra 1865. Den lille Firkant er det Sted, hvor 1863 Fyrretræsbaaden fandtes, og indenfor hvilket overhovedet Fundets fleste Sager laa. Den større Firkant er den for Nationalmuseet gennem Apotheker Mikkelsen, Odense, sikrede Lod, i hvilken der siges ikke at være gravet, og hvor der maa antages at kunne gøres yderligere Fund. - 1864 gravedes i Nydam Mose med Udbytte af preussiske Officerer, men i den følgende Tid indtil 1888 skete ingen arkæologisk Undersøgelse. 1888 gjordes saa et betydeligt Fund af Guld- og Sølvsager i Mosen, et Fund, der nu for Størstedelen er i Flensborg Mus., og hvorom iøvrig kan henvises til Nordiske Fortidsminder I S. 181 ff. (H. Kjær). Dette Fund bevirkede, at W. Splieth i Begynd. af 1890'erne gravede forskellige Steder i Mosen, dog uden Udbytte (se sidst anf. St.); det fortælles, at man fik ham til at grave i det gamle, forud undersøgte Hul. To af Splieth's Daglejere fandt efter Gravningens Afslutning nogle Stykker, som gik til Küster Kuntz og fra ham sydpaa. Derefter købte Mikkelsen sin Lod, og siden er intet sket. - Fund fra Nydam i Nationalmus.: Mus.no. 25200-484 (Hovedfundet), C 297-98 (Glasmosaikperle, Brudstykke af Klinknagle, indkomm. 1869), C 3803 (Jernspydspids, indk. 1880), C 6121 (Sværdskedebeslag, indk. 1888), C 7309 (Jernpilespids, indk. 1893); jfr. C 9252 (Kopier), C 10021 (Hestekranium).\nI oktober måned foretog J. Brøndsted sammen med apoteker Mikkelsen, som ejede lodden og senere testamenterede det til Nationalmuseet, en besigtigelse af fundstedet med henblik på en prøvegravning i 1939 og en større udgravning i 1940, som Mikkelsen var villigt til at financere. Den store udgravning i 1940 måtte dog opgives på grund af hans sygdom og den politiske situation.\n1939 Museal prøvegravning\nNationalmuseet lod i 1939 foretage prøvegravninger NV for det område, hvor man formodede at Engelhardts bådudgravninger (Nydam I) lå. I alle felterne genfandtes det gamle fundførende lag, og blandt fundene kan nævnes et bundt pileskafter, spydstager, fragmenter af skjolde og endelig et mere end 2 m langt fragment af rælingen fra den sønderhugne egebåd.\n1945 Registrering via historisk dokumentation\nJournal nr.: 434/45\nEfter tabet af 2. verdenskrig blev der indledt forhandlinger om tilbageførelsen af Nydambåden fra Kiel til Danmark.\nJournal nr.: 790/47\nAfsløring af en mindesten i Nydam Mose ved Th. Mathiassen med følgende tekst: "I DENNE MOSE 400 m MOD NORDVEST FANDTES NYDAM BAADEN 1863".\nNydamboden (orange) fandtes her.\nJournal nr.: 244/62\n1964 Botanisk analyse\nJournal nr.: A 4707\nDer blev foretaget en vedanatomisk undersøgelse af de 3 stykker af bådtræ fra Sorø. Alle stykker og trænaglen er Quercus sp. (eg). Det var ikke muligt, at foretage pollenprøver.\n1964 Diverse analyser\nJournal nr.: SL 26/65\nEn undersøgelse af de tre stykker bådtræ fra Sorø viste, at den store planke, en klampe eller konsolle, med sine tre gennemboringer havde en betydelig lighed med konsollerne for anlæg af toften på rælingsbordet af den endnu eksisterende egebåd (Nydambåden). Det må derfor anses for overvejende sandsynligt, at stykkerne hidrører fra den i Slesvig udstillede Nydambåd, hvor disse dele er opbygget i nye materialer. [Dendrokronologiske undersøgelser i 1989-90 bekræfter denne formodning.]\n1964 Uspecificeret museal aktivitet\nJournal nr.: 747/65\nUnder omordning af samlingen på Sorø Akademis Museum blev der fundet et 87,5 cm langt plankestykke med trænagle (klamp på rælingsbord) samt et par mindre bådstykker af egetræ fra en af Nydam-bådene. Fundene kom formentlig til Sorø gennem adjunkt Kiellerup, der i 1860-erne tilførte Akademiets samling adskillige genstande fra de sønderjyske mosefund. Fra ældre germansk jernalder og muligvis fra Nydam findes på Sorø desuden nogle få andre stykker, bl. a. et stykke tøj samt en stridsøkse.\nJournal nr.: 663/67\nPå grund af en formodet sænkning af grundvandstanden blev der stillet et forslag om en fornyet undersøgelse i Nydam Mose ved Historisk Samfund for Sønderjylland.\nI 1970 blev Brøndsteds felter (fra 1939) genåbnet af Mogens Ørsnes, der undersøgte bevaringsforholdene og profilerne.\nEn undersøgelse af bevaringsforholdene viste, at trægenstandene havde det relativt godt. Man besluttede derfor ikke umiddelbart at genoptage udgravningerne i mosen.\n1984 Privat detektorbrug\nI februar 1984 rekognoscerede medlemmer af Nydamselskabet med magnetometer. Der kunne påvises et hidtil upåagtet offerområde med højtliggende oldsager. Fundet blev anmeldt til Nationalmuseet, der i juni samme år gennemførte en eftergravning.\nJournal nr.: 1426/75\nNationalmuseets udgravning i 1984 i et forstyrret og truet område tæt under mosens overflade afdækkede en ny offerplads (Nydam III). Det blev gjort ca. 90 m fra Nydam I og ca. 60 m fra Nydam II. Genstandene lå i smådynger, ligedsom det var tilfældet ved Nydam II-fundet (1888) og de var stukket eller lagt ned på bredden af den daværende sø. Der blev fundet koncentrationer ni adskilte steder, hver indeholdende en eller flere oldsagstyper. Spyd- og især lansespidser var almindelige, men sværd, knive og skjoldbuler indgik ligeledes i flere af smådyngerne. De fandtes sammen med rester af træskjolde, buer og pileskafter. Flere lanser og sværd stod lodret nedstukket i tørven, og formodentlig er de ofret på selve søbredden. Mange lansespidser har smukt fletbånds- eller entrelacornamenterede spydskafter af samme type som kendes fra Kragehul mose på Fyn. Nydam III tilhører ældre germansk jernalder, ca. 400-450 e. Kr., og er således yngre end Nydam I og bådene, men hvorvidt fundet hører til samme tid og samme nedlæggelse som Nydam II er endnu uafklaret. De er dog formentlig nogenlunde samtidige. Det ser ud til, at koncentrationerne repræsenterer forskellige nedlægninger, som enten er deponeret på søbredden, ved nedstikning i tørven eller ved henlæggelse på overfladen.\nDe nye funds overfladenærhed og dermed den umiddelbare fare for ødelaggelse af genstande førte i 1989 til udarbejdelsen af planer for nye undersøgelser i Nydam. På Nationalmuseet indledtes et tværvidenskabelig forskningsprojekt (daværende 1. og 8. afd. samt Skibshistorisk Laboratorium) - Nationalmuseets Nydamprojekt. Formålet var en kortlægning og datering af de forskellige krigsbytteofre. Man var ligeledes interesseret i at finde og udgrave de eventuelle båddele eller hele fartøjer, som indgår i ofringerne. Desuden ønskede man en kortlægning af tilgroningshistorien for søen. De indledende prøvegravninger blev senere fulgt op af egentlige udgravninger. De mosegeologiske undersøgelser påviste, at ofringerne blev foretaget i en ferskvandssø, beliggende i et stærkt opdyrket kulturlandskab. Søen er senere groet til og omdannet til et regulært vådt engområde. Nogle våben blev henlagt på den fugtige moseflade og ikke kastet ud i det åbne vand. Kort tid efter ofringerne gror mosen fuldstændigt til. Rekognosceringer med magnetometer påviste flere mindre og tre større områder, der tydede på dybtliggende jern. De resulterede i to mindre udgravninger. Ved den ene undersøgelse frilagdes en uberørt tørvebalk mellem to af Engelhardts udgravningsfelter med fund fra de ældste ofringer omkring 200 e. Kr. Det andet sted lå på den parcel, hvor Nydam II i 1888 blev udgravet og som formentlig var identisk med det område, hvor Engelhardt havde udgravet ege- og fyrrebåden i 1863. Det viste sig at repræsentere et af de rigeste fundområder i Nydam (Nydam IV). Det blev undersøgt i 1990-91. Under disse sager fandtes spredte rester af ældre ofre, bl. a. en klampe til en egebåd. Endvidere konstateredes et hidtil ukendt ældre lag med knogler, knusesten og keramik fra førrromersk/ældre romersk jernalder. Et af de vigtigste delmål med Nydamprojektet var, at finde supplerende bådmateriale. I 1990 stødtes med hjælp af stålsonder på bådplanker, som dog først kunde bjærges året efter. Ved disse rekognosceringer opdagede man 1989 i et prøvehul desuden et område med sværd, spyd og lanser, der var stukket ned i mosen.\nJournal nr.: A 6006\nI forbindelse med Nationalmuseets Nydamprojekt blev der foretaget dendrokronologiske undersøgelser af Nydambåden. I analyserne indgik en prøve fra rælingsbord på Sorø Akademiets Museum, 4 prøver af bordplanker fra Nydambåden i Slesvig og en prøve fra rælingsbord på Nationalmuseet [om resultatet se udgravninger fra 1863].\nEt prøvehul i midten af det ca. 100 m2 store areal, der blev påvist med magnetometer i 1989, afslørrede en af de genstandsrigeste og samtidig en af de yngstre ofringer i Nydam (Nydam IV). Udgravningerne fortsætter til 1991. Det drejede sig om et særdeles kompakt trælag af skjoldbrædder, buer, pileskafter, spyd- og lansestager på kryds og tværs i feltet. Enkelte jernsager stak op gennem trælaget. Da dette var fjernet, afsløredes en indholdsrig dynge af jernsager - skjoldbuler, knive, lanse-, spyd- og pilespidser. Remspænder, sværd- og skedebesalg af bronze og kamme af ben indgik ligeldes i funddyngen. Som noget ganske særligt var der hele vejen rundt om dyngen i tørven nedstukket et hegn af henved 25 sværd. Flere af sværdene var forsynet med særligt kunstfærdige grebknapper af bronze eller sølv. Prydbeslag af bronze eller forgyldt sølv hører til de fundne skeder. Desuden fandtes bælter med store spænder, et stykke var fremstillet i forgyldt sølv og udsmykket med karvsnitmønster og dyrehoved. På flere knivskafter, pile og lanser findes bådfeltmønstre. Dyngen indeholdt også en del af krigernes personlige udstyr. Blandt de mange, fine enkeltfund kan nævnes et etui af ben eller hjortetak, indeholdende en smuk kam af samme materiale. Desuden fandtes brudstykker af romerske og nordeuropæiske sølvgenstande. Våbendyngen, de nedstukne sværd og flere af træsagerne kan dateres til ældre germansk jernalder, ca. 450-500 e. Kr. Den repræsenterer Nordens hidtil rigeste og bedst bevarede våbenoffer fra ældre germansk jernalder. Nydam IV er tilsyneladende deponeret på ganske lavt vand og hurtigt overgroet af sumptørv. Den er samtidig med Nydam III. Iøvrigt forsattes sonderinger med jordspyd. Herved lokaliseredes to løsrevne planker fra den sønderhuggede egebåd.\nSom led i Nationalmuseets Nydamprojekt blev der optaget to bådplanker tilhørende den sønderhuggende egebåd. Andre fragmenter var kommet tilsyne i 1863 og 1939. Dimensionerne på disse plankestykker antyder, at dette fartøj kan være betydeligt større end antaget. Plankerne, den største havde en længde på ca. 7,2 m, var stærk nedbrudte og desuden ødelagt ved offerhandlingerne. De var forsynet med elegant udformede fureornamenterede klamper. Træet, båden var bygget af, har dog været af ringe kvalitet med adskillige store knaster. Samtidig fortsætter undersøgelserne af Nydam IV (se 1990).\nJournal nr.: 217\nI 1992 kunde Engelhardts gamle fundsted lokaliseres. De udlagte søgegrøfter afslørede et ca. 7 x 23 m stort område med gennemgravet tørv, hvori fandtes adskillige stumper af sønderbrudte stager, skjoldbrædder, små metaloldsager m.m. Endvidere fremkom en afhugget surringsklampe fra den store egetræsbåd, samt flere bordplanker fra den forsvundne fyrretræsbåd. Også et fragment af et sværdskedebeslag af bronze, af hvilket også Engelhardt fandt dele, blev fundet. På bunden af det forstyrrede område fandtes desuden en spade fra de gamle gravninger.\nEfter lokalisering af Engelhardts udgravningsområder blev der fra 1993-97 udgravet ca. 600 m2, som omfattede en genundersøgelse af findestederne for såvel fyrre- som egetræsskibet. Det viste at resterne af det sønderhugne egebåd var spredt over et meget stort område. Indenfor bådfeltet påvistes spor af mindst fem offernedlægninger. Ældst var nedlægning af det sønderhuggede egetræskib fra ca. 250 e. Kr. efterfulgt af fyrrebåden fra omkring 300-320. Nydamskibet er formentlig nedlagt omkring 320-350, mens yngre ofringer uden bådrester stammer fra ca. 350-380 e. Kr. og fra 350-420 e. Kr. Desuden er der fund fra folkevandringstiden, der hører til en tynd fundhorizont over lagene med skibstræ. Disse fund blev nedlagt i sumpen på et tidpunkt, hvor søen var groet til. I 1993 undersøgtes et ca. 120 m2 stort areal umiddelbart øst for Engelhardts udgravningsfelter. Det indeholdt mere end 1200 oldsager, de fleste af træ. Blandt fundene er båddele, der har siddet fastsurret til skroget, samt fund af løst bådtilbehør. Hertil hører 11 årer af asketræ, en tofte og fem årekejper. Et af de interessante nyfund var et fuldkomment og velbevaret sideror fremstillet af skovfyr. Det er formentlig roret fra fyrrebåden, som repræsenterer Nordeuropas ældste bevarede sideror. Midt mellem båddele og våbenudstyr fandes desuden et udskåret mandshoved af 40 cm længde. Et hak nederst på hovedet viser, at dette stykke muligvis har tjent som stævnprydelse til en af bådene. De genstande, som er fundet nær hovedet, tyder på en datering til årtierne før 350 e. Kr. En af økseskafterne fra yngre romersk jernalder (ca. 350 e. Kr.) var desuden forsynet med runer.\nVed den fortsatte undersøgelse i 1993 fandtes bl. a. to træskrin, hvor det ene indeholdt en benkam, det anden en mængde ituklippede, drevne bronzestumper, antagelig en smeds materiale til reparationer. Smedens tilstedeværelse fremgår også af fundet af en amboltlignende jernhammer og dele til en blæsebælg. Endvidere fandtes et flot, bemalet skjold. En stor del af rælingsbordet til fyrretræsbåden blev undersøgt. Årekejperne lå stadig på række langs bordets kant, hvor der desuden sås udskårne ornamenter.\nVed en dendrokronologisk undersøgelse kunne træet af et skjold dateres til 293 e.kr.\nI 1995 frilagdes supplerende materiale, herunder våben, træsager og en runeindskrift på rembøjlen til en sværdskede. Særligt kan nævnes en næsten komplet officersbælte med 27 metalbeslag af bronze, sølv og guld. Træ fra et skjold, som oprindeligt har ligget i båden, er blevet dendrokronologisk dateret til 296 e. kr., hvilket antyder, at fyrretræsbåden må være anbragt nogle tiår før den store egetræsbåd, formentlig omkring 300-320. Desuden kunne findested for båden lokaliseres præcist. Bådresterne viste at både fyrretræsskibet og Nydamskibet havde været forsynet med dæk.\nUndersøgelserne i 1995 bidrog væsentligt til af afklare deponeringsforholdene i den tidligere sø og viste, hvorledes såvel egetræsbåden som fyrretræsbåden er blevet deponeret i mosen. Der fandtes endvidere adskillige båddele og en række spektakulære metal- og træfund. Problemerne omkring bevaringsforholdene førte til nedsættelse af en gruppe, der skal anvise løsninger til in situ-bevaring af oldsagerne.\nI 1997 blev der foretaget afsluttende undersøgelser, som omfattede genudgravning af egeskibets fundområde og omgivelserne. Der blev gjort fund af flere enkeltdele til egeskibet, herunder to 1,4 m lange, let krummede tømmerstykker, som øverst er udsmykkede med udskårne mandshoveder. De ligner hovedet fra 1993 og bliver forløbig tolket som fortøjningsanordninger/pullerter. Desuden fandtes en komplet ankerstok af træ samt tre sværdskeder af træ med udskåret dyreornamentik og et antal sværdperler. Hertil hører en stor, trapezformet perle af jet/agat med runeinskription.\nJournal nr.: 12/02-316\nFP 6466. Type RIC 384.\nJournal nr.: 219\nIndlevering af denar.\nJournal nr.: NMU 217\nArkæologisk forundersøgelse i Nydam Mose 2011. Med baggrund i en kartering af Nydam Mose med Georadar blev der udlagt tre søgegrøfter og et søgehul for at vurdere metodens brugbarhed i forhold til at finde og kartere fundkoncentrationer nondestruktivt. Konklusionen blev at metoden ikke er anvendelig til at genfinde oldsagsdynger i mosen. I søgegrøft 1 blev til gengæld bl.a. fundet et spant og en bordplanke, sandsynligvis fra den sønderhuggede egebåd som Engelhardt fandt dele af i 1862. I de øvrige søgegrøfter fremkom ingen oldsager. Endelig konkluderedes det at padderokkerne, på trods af tidligere udlagt geotekstil over det kendte fundområde, stadig udgør en trussel for dele af dette område.\nJernalderkrigernes Skibe. Nye og gamle udgravninger i Nydam Mose\nBonde,N. et al.\nRieck,F. et al.\nNordiske Fortidsminder I, 4\nNydam Mosefund. 1859-1863


Hostal Apuntadores, Palma de Mallorca, Spanien: Book Nu! - HostelBookers\nCalle Apuntadores 8, Palma de Mallorca, Spanien\nEt venligt, internationalt vandrerhjem i hjertet af Palmas travle bymidte, nær katedralen, butikker og havnen. Læs mere\n55 ud af 65 kunder ville anbefale denne indlogering baseret på 65 anmeldelser\nGruppereservation? Gruppe på 15 eller flere som skal til Palma de Mallorca? Kontakt os direkte Et venligt, internationalt vandrerhjem i hjertet af Palmas travle bymidte, nær katedralen, butikker og havnen. Læs mere\nOm Hostal Apuntadores\nHostal Apuntadores tilbyder enkle værelser med aircondition og varme og WIFI.\nVi har en fantastisk tagterrasse med udsigt til byen, havet og bjergene, hvor du kan nyde morgenmaden i en drink om aftenen.\nBeliggende i den gamle bydel, natten er gaderne fyldt med mennesker, der nyder den natarbejde stemning og alle barer og restauranter.\nVi er tæt på katedralen og andre historiske bygninger og en kort gåtur fra shoppingområdet og kunstgallerier. Ved enden af gaden (20 meter) der er busser til at forbinde dig med strande, lufthavnen og resten af øen.\nBemærk, at dette er en Hostal - en grundlæggende hotel - Vi tilbyder ikke luksus hotel tjenester, og vi er ikke en back packers.\nVi håber at byde dig velkommen snart\nDer er singler, doubler og tvillinger med private badeværelser og singler, tvillinger og tredobler med fælles badeværelser. Nogle af værelserne har små balkoner og udsigt til domkirken\nVærelserne er på seks etager tilgås af en elevator og trapper.\nIndtil midnat kan der være støj fra gaden (mennesker ikke biler), så hvis du sover tidligt spørg efter en stille rum Oplysninger om stedet\nCarrer Apuntadores 8\nClose to Plaza de la Reina Afbestillingsregler


Fundraising, Telemarketing - Job indenfor Sælger i København\nVores ambitiøse team af fundraisere er en afgørende faktor i vores arbejde med at fremme børns rettigheder, sikkerhed, udvikling og trivsel. Til vores dygtige team af fundraisere søger vi netop nu en kollega, der kan inspirere danskerne til at støtte UNICEF med månedlige bidrag. Alt det kræver er, at du tør løfte røret og spørge et andet menneske om hjælp.\n”Stillingen som fundraiser er karakteriseret ved, at du kommer til at tale med mange forskellige mennesker og bliver verdensmester i at levere et vigtigt budskab” og ”Du vil få formidlingsevner, som er brugbare resten af livet” fortæller Thor og Kamilla, som begge er Teamledere hos UNICEF.\nDu er god til at inspirere andre og engagere dem i formål, som du se...


Sidste lørdag tog underholdningsshowet "Syng Med & Tip et Hit" publikum med storm. Hele 30.000 danskere slog vejen forbi DK4 - og på lørdag den 15. oktober er der lagt op til endnu en seermagnet. Klaus Strand-Holm, kendt som frontfigur i det populære dansktop-orkester Klaus & Servants, og hans kone Karin inviterer nemlig på endnu en gang musikalsk gætteleg. Det sker lørdag d. 15. oktober klokken 19.30 på DK4.\nAlle sejl er sat til, når "Syng Med & Tip et Hit" ruller over TV-skærmene. Hele Danmarks Dario Campeotto er med i begge shows sammen med evigt unge Gry, som i sin tid vandt Melodi Grand Prix med "Kloden Drejer". Publikum kan også glæde sig til et gensyn med Kim Harring fra Kim & Hallo og Anders Tind fra Fenders. Også Lotte Riisholt, som i år tog pokalen hjem for årets Dansktop Hit til det store Aller/DK4 show i Herning, er med på scenen.\nDe nye navne tæller bl.a. Louise Espersen, som har tryllebundet publikum til Dansk Slager Parade med sine egne fortolkninger af Gitte Hænnings største hits. Ulrikke Mie Jørgensen vil sprede godt humør og skønsang fra scenen - og Dansvingerne, Tobias og Kristopher, vil demonstrere hvorfor netop de blev vinderne af DK4's DanskPOPTalent 2016.\nAt synge med på kendte og elskede evergreens kræver ingen særlige forudsætninger - og det gør deltagelsen i den festlige musikquiz "Tip et Hit" bestemt heller ikke. Karin Strand-Holm er vært på programmet og styrer både quiz, fællessang og de veloplagte musikere med sikker og erfaren hånd. For hende er det vigtigt, at alle - unge som gamle - kan være med.\n-\tQuizzen består af sjove ja/nej spørgsmål om de sange, som musikerne spiller. Og man behøver slet ikke at være musikprofessor, for at sætte sit kryds i den rigtige rubrik, fortæller Karin Strand-Holm.\nPublikum hjemme i stuerne quizzer om en række flotte præmier, som inkluderer en musikrejse for 2 til Polen med DT Rejser, en festlig aften for 2 på Texas Ranch, 2 billetter til DanskPOP Talent finale-show i Forum Horsens og 2 billetter til Dansktop Prisen 2017 i Herning.\nSkøn livemusik, veloplagte musikere, en sjov quiz og fantastiske præmier - der er mange gode grunde til at tænde for TV'et og stille ind på DK4, når "Syng med og Tip et Hit" ruller over skærmen. Som et begejstret medlem af publikum under TV-optagelserne bemærkede:\n-\tDet er bare SÅ dejligt at opleve et show, hvor man bare kan synge med på de fleste af sangene. Det er længe siden vi har hygget os så godt!\n3456 x 2304 pixel 2.92 MB


’Ryanair bruger kreative svindelmetoder’ - STANDBY.dk\nAf: Redaktionen i Nyheder 23. februar 2017\nSenest opdateret: 23. februar 2017 kl. 06:49 Print\n”Fejlen ligger nemlig ikke i betænkningen, der er et kæmpe skridt i den rigtige retning i kampen mod social dumping og unfair konkurrence i europæisk luftfart.\nFejlen ligger tværtimod et andet sted. Når man som Ejvind Olesen indleder et debatindlæg med at skrive, at man aldrig har været imponeret over EU’s indsats på luftfartsområdet, er det klart, at man vil være kritisk over for alt, hvad der kommer. Man har så at sige valgt, hvad man vil se, før man tager briller på, og ligegyldigt hvor godt et forslag, man bliver stillet overfor, vil man kun se fejl.\nDet beviser Ejvind Olesen glimrende ved at misfortolke situationen med en udtalelse om, at han ”blot har en forventning om, at veluddannede voksne politikere midt i en globaliseret verden ikke udfordrer den nationale selvbestemmelse mere end godt er, og på den måde ender med at bidrage til en yderligere opløsning”.\nTak skal du have! Som jeg ser det, betyder det, at Ejvind Olesen ønsker, at vi skal løse problemerne nationalt i en branche, der i sagens natur opererer internationalt.\nDet lyder, som om Ejvind Olesen befinder sig langt væk fra den virkelighed, der hersker hos både flyselskaberne og personalet, som hver dag oplever problemer, netop fordi konkurrencen fra udenlandske selskaber er helt urimelig. Det er ærgerligt.\nEjvind Olesen bruger som argument, at Irland da er ligeglad med, at reglerne for flyselskabernes hjemmebaser strammes, og at Ryanair-metoder derfor ikke kan forbydes. Og at man ikke kan lovgive om, at flyselskaber fra tredjelande skal overholde grundlæggende arbejdstagerrettigheder.\nMen lad mig minde Ejvind Olesen om, at det altså netop er det, lovgivningen er til for.\nHvis vi på europæisk plan vedtager regler, der gør, at Ryanair ikke kan benytte sig af kreative svindelmetoder, er Ryanair tvunget til at rette ind. Og hvis EU-lovgivning bestemmer, at tredjelande skal overholde visse bestemmelser, hvis de vil operere i europæisk luftrum, bliver de nødt til at gøre det.\nEuropa er ikke en bananstat, og det anarki, Ejvind Olesen skitserer, eksisterer ikke. Det ville svare til, at vi ikke kunne regne med, at de love, Folketinget stemmer igennem, rent faktisk bliver til virkelighed. Så vidt er vi gudskelov ikke kommet.\nHvis Ejvind Olesen havde taget sig tid til at se på de initiativer, som jeg og andre det sidste stykke tid har kæmpet indædt for at få igennem, ville han få øje på, at netop de kan få en enorm betydning for luftens pressede personale.\nJeg er ret sikker på, at piloten, der som falsk selvstændig ikke har ret til social sikring og løn under sygdom, er glad for, at Europa-Parlamentet vil forbyde denne praksis.\nJeg er også overbevist om, at hans kollega, der under ”pay-to-fly”-ordningen betaler for at få lov til at flyve blot for at kunne opbygge erfaring til at tjene en dagsløn, er godt tilfreds.\nEjvind Olesen spørger også sarkastisk, hvor jeg var, da luftfartsbranchen blev liberaliseret. Det skal jeg fortælle ham.\nJeg har i kraft af mit embede som medlem af Europa-Parlamentet de sidste 13 år arbejdet for ordentlige forhold i luften. Vi har fået gennemført flere vigtige tiltag.\nDet er klart, at jeg gerne havde set, at der var sket langt mere. Men hvis Ejvind Olesen skulle have glemt det, er det også i europæisk politik nødvendigt med et flertal for at få sin politik igennem. Det flertal har ikke været der. Tværtimod har EU de sidste 15 år været domineret af borgerligt-liberale kræfter, der ønskede og fortsat ønsker liberaliseringen. Vi er med andre ord oppe imod stærke kræfter.\nNetop derfor er jeg glad for, at Europa-Parlamentets holdning til luftfartsstrategien blev stemt igennem med så bredt et flertal. Det varsler nye toner, og det tvinger Europa-Kommissionen til at præsenterede seriøse tiltag på det sociale område, når den senere i år kommer med sit forslag til en europæisk luftfartsstrategi.\nEuropa-Parlamentets holdning er første vigtige skridt på vejen mod social dumping og unfair konkurrence i europæisk luftfart. Derfor mener jeg modsat Ejvind Olesen, at bedre regulering i luftfarten har gang både på jorden og i luften”.\nklumme Ryanair\t2017-02-23\nTagget med: klumme Ryanair


Skab glæde hos dine ansatte, og få mere ud af dem\nVil du gerne have dine medarbejdere til at arbejde en smule mere effektivt, og har du tænkt over, hvordan det er muligt for dig at få dem lidt mere op i gear?\nMåske er det på tide, at du gør noget aktivt for dem, for det kan faktisk mange gange være med til at give dem et boost, som gør, at de arbejder lidt bedre for dig.\nMen hvordan er det så lige, man motiverer de medarbejdere, som ikke rigtig er oppe i gear, eller dem, som virker til at være kørt døde? Nogen glæder sig måske mest bare til at få fri, så de kan komme hjem på sofaen og læse nyheder på https://fodboldnyheder.dk. Hvis det er tilfældet, skal du selvfølgelig give dem noget, de har brug for, så de kommer tilbage på sporet.\nEn medarbejderdag – den seriøse\nEt første bud kunne være at skabe en rigtig medarbejderdag. Det skal selvfølgelig være noget, du betaler de ansatte for, med mindre du gør det til en frivillig ting. Sådan en kan foregå både seriøst og useriøst, men hvis dine medarbejdere har vist tegn på ugidelighed og manglende motivation, så skal den nok helt sikkert være relativt seriøs. Derfor må og skal der selvfølgelig også være nogle sjove elementer, som gør det spiseligt.\nPå en medarbejderdag kan I få snakket ud om de ting, som ikke fungerer. I en travl hverdag er der måske ikke rigtig plads til at tage fat om kernen af problemerne, men nu har I tiden til virkelig at sidde ned og diskutere, hvad der er gået galt, og hvordan det kan rettes op. Går det slet ikke så dårligt endda, kan I tale om, hvad der faktisk fungerer, og hvordan I kan skubbe det endnu mere i en god retning.\nEn tur i go cart – den sjove\nDet kan også være, der bare er brug for et energiboost, og så er det måske en tur i gokart-hallen, du skal overveje for dine medarbejdere. Det er i hvert fald en aktivitet, de fleste nyder til fulde, og det gælder faktisk lige meget, om man normalt har fart og benzin i blodet eller ej. Det er en virkelig sjov aktivitet, hvor man griner hele vejen hjem, og det er også noget, de ansatte vil snakke om sammen fremadrettet.\nMan kan sagtens kombinere sådan en oplevelse med nogle gode snakke før og efter, og måske er det faktisk en fin idé at kombinere de to ting, så det ikke bliver enten alt for seriøst eller useriøst.\nDet kan også være ændringer i hverdagen, som er nødvendigt. Her skal man kigge på, om der strukturelt er nogle ting, som ikke er i orden. Det kan blandt andet handle om, at nogle medarbejdere ikke fungerer sammen, og så skal de placeres anderledes. Det kunne også tænkes, at man kan udnytte bestemte individers kompetencer bedre i andre sammenhænge, og det er en chefs job at løse den slags.


merci baby sweater – Stine fortæller…\nTag: merci baby sweater\nSkrevet den 29. maj 2009 15. juli 2010 af Stine\t· 2 kommentarer\nJa – så har jeg fået strikket et par babytrøjer og nu er min lilla cardigan blevet taget til nåde – efter nogen tid i skammekrogen. Babytrøje nr 2 er ikke helt færdig. Der mangler lige at blive hæftet ender, hæklet lidt kant og sat knapper i, men det er tæt på og jeg synes den er blevet ganske god. Det er bestemt ikke sidste gang jeg strikke oppefra-og-ned. Det er da meget nemmere. Faktisk fik jeg også lejlighed til at bruge en anden, for mig, ny teknik – nemlig magic-loop til ærmerne. Jeg synes det gik langsomt i starten, men efterhånden gik det meget godt. Jeg ved ikke helt om jeg ville strikke sokker på den måde – jeg har det ganske godt med strømpepinde, men det kan jo komme an på en prøve.\nVejret er skønt udenfor og vejrudsigten lover høj pinsesol. Vi har planer og jeg glæder mig 🙂\n… uvist af hvilken årsag kan jeg ikke få lov til at uploade billeder lige nu – mit browser går ned hver gang jeg prøver. I kan se dem på flickr indtil jeg får det til at virke.\nGod pinse til alle 🙂\nSkrevet den 19. maj 2009 15. juli 2010 af Stine\t· 3 kommentarer\nTravlhed og træthed\nBaby sweater 2 i merci\nJeg er i fuld gang med at læse til eksamen, men er ikke så effektiv som jeg gerne ville. Det er jeg nu aldrig og det går som regel alligevel 🙂 I øjeblikket har jeg jo nogle ekstra kilo at bære rundt på og det er nogle særdeles livlige nogen af slagsen, så jeg bliver hurtigt træt.\nJeg får strikket og hæklet ind i mellem, men det er meget forskelligt hvor meget det bliver til. Jeg er dog nået langt med baby sweater nr. 2, den som jeg strikker oppe fra og ned og mener at jeg nok skal blive færdig, så den kan komme med i 12 projekter for maj måned. Siden jeg tog billedet har jeg faktisk fået strikket det ene ærme 🙂\nSkrevet den 2. maj 2009 af Stine\t· 3 kommentarer\n12 projekter april\nRaglanbluse til den lille sprælske fyr i maven 🙂\nOkay – jeg ved godt at det ikke er april længere, men det er da tæt på 🙂 Jeg blev færdig med sweateren og mangler bare at sy knapper i. Jeg er allerede gået igang med en mere, men som sagt denne gang oppefra og ned. Hvorfor der er nogen som laver raglan opskrifter til at sy sammen, når man kan lave det oppefra og ned, det forstår jeg ikke helt. Alle de syninger… på den anden side kunne jeg ikke have lavet farverne som jeg har hvis det var en oppefra og ned udgave, så det er jo nok det?\nMønster: Raglanbluse med broderi fra Strik til mor og barn af Erika Knight\nPinde: 4 og 3.5 mm\nVægt: 148 g ~ 6 %


Balancen mellem emotionerne og fornuften | Seismograf\n| DMT Årgang 64 (1989-1990) nr. 07 - side 219-223\n- Rappoports værkkatalog(1) slutter ved opus 137, i 1978. Siden da er der kommet 49 værktitler: to symfonier, værker for kammerensemble, koncerter, korværker, fem strygekvartetter, sonater; en produktion, som ikke tyder på, at der har været nogen kompositorisk krise?\n»Nej, krisen for en komponist kommer næsten altid i 45-års alderen; Carl Nielsen havde den på det tidspunkt, Haydn, Beethoven, Verdi havde den. Mozart og Schubert havde den af gode grunde ikke. De fleste har et par år midt i livet, hvor de ikke komponerer. Egentlige kriser har jeg ikke selv haft, måske har jeg nok skrevet mig ud af dem. Det er ret ejendommeligt- jeg ved ikke, hvordan malere og digtere har det, men jeg tror de har det på samme måde.«\n- Hvorfor tror du krisen opstår på det tidspunkt?\n»Jeg tror det har noget med overgang at gøre, fra én livsperiode til en anden. Når man er ung kommer tingene af sig selv, når man bliver ældre det sværere. Se bare på digterne: de er 'levende' i ti år, fra 18-28. Når de bliver ældre, laver de 'tankedigte' - ligesom Goethe.«\n- Skriver du 'tankemusik' nu?\n»(Latter) Godt spørgsmål - det slog mig umiddelbart før du spurgte. Ja, meget mere end før. Musikken er stadig emotionel, men i meget højere grad udsprunget af tanken. Og der er mere omtanke i min musik i dag. Det betyder, at jeg nu tænker meget mere over, hvordan musikken skal laves. Som ganske ung gjorde man det bare, ud fra den fornemmelse man havde om form, om formspændinger og -afspændinger. Siden 60-års alderen er det blevet langt mere moduleret; det emotionelle er stærkt, under tiden langt stærkere end tidligere. Men det er som om, at jo stærkere det emotionelle er, jo stærkere må den intellektuelle side, eller viljen være.«\n- Skal det forstås på den måde, at musikken tidligere udsprang af konstruktive idéer om form eller et bestemt villet udtryk?\n»Jeg har aldrig skrevet 'tænkt' musik, heller ikke tidligere. Der har aldrig været bestem te konstruktionsprincipper bag min musik. Tidligere var der principper om, at tingene skulle være klare ogpræcise, detlærte vi. Udtrykket skulle være nøgternt, klart og der måtte ikke være overflødige ting i helhedsbilledet. I min tidlige ungdom var jeg meget præget af Neue Sachlichkeit. Men det gjorde jeg oprør imod, kunne ikke finde mig i det. Jeg var meget mere romantisk i den forstand, at for mig spillede det emotionelle en langt større rolle. Det førte hele tiden til små skismaer med mine omgivelser, fordi dette synspunkt ikke var så velset. Hos mig pressede emotionerne hele tiden påpd trods af de konstruktioner jeg lærte af Neue Sachlichkeit. På den anden side lærte vi jo meget af den Ny Saglighed: En naturlig polyfoni, tingenes egenværd, dvs. den enkelte stemme har sin egen ret osv. I dag spiller disse ting overhovedet ingen rolle for mig. Nu er det vigtigt for mig at finde balancen mellem det emotionelle og fornuften eller viljen - det er vigtigt at holde de løbske emotioner i ave. Emotion i sig selv er fuldstændig tankeløs, kun en kraft, som skal tæmmes. Hvis ikke tingene holdes i skak, 'rabler' man ud i de store følelses-svingninger, som det ses hos nogle komponister, som svinger ud med alt for store armbevægelser. Dette er helt fjernt for mig; jeg ser en lovbundethed i musikken ligesom der findes én i universet.«\n- Du brød med den Ny Saglighed. Det handler vel også om en trang til at fremhæve individets forrang i forhold til kollektivet. Hvornår skete det og hvordan kom det til udtryk i dine værker?\n»Jeg tror det skete lige umiddelbart før krigen - faktisk inspireret af krigen og begivenhederne i 1938, hvor jeg lavede min "2. Symfoni". Det var et bevidst gennembrud, en bevidst konfrontation med det, som skete i Tyskland og den krig som var lige op over. Disse emotioner affødte en styrke i mig, som jeg slet ikke kendte - en styrke som er nærværende den dag idag. Disse voldsomme følelser mod undertrykkelse og menneskelig forringelse er endog blevet kraftigere. For at bekæmpe, at mennesket gøres til en genstand, bliver der tale om individualisme. Ikke som princip, men individet bliver en sjældenhed, noget man skal være erbødig over for, have respekt for. Dette slog igennem for mig musikalsk set med min "2. Symfoni".«\n- Stærke emotionelle følelser, ikke mindst oplevelserne i forbindelse med 2. Verdenskrig, går som en slags rød tråd gennem hele din produktion. Jeg har et stærkt personligt og historisk 'tæt' forhold til rædslerne i Timisoara eller dem på Den Himmelske Freds Plads i Peking, men ikke til dem i 30'erne og 40'eme, som du taler om. Jeg var ung i 70'erne, du i 30'erne - i det historiske nærvær, som betyder noget for mig, ser jeg ikke en indlysende forbindelse til din musik. Kan du give, lad os sige min generationen, som ikke har samme baggrund som dig, et redskab, en indgang?\n»Det er muligt, men så skulle jeg skrive en hel bog om det. Det drejer sig jo ikke blot om musikalske forhold, snarere alt andet end musikalske forhold - det kommer blot musikalsk til udtryk. Jeg tror der er tale om noget alment menneskeligt: Respekten for mennesket og dermed for naturen - for for mig er mennesket simpelthen natur. Du taler om en rød tråd eller lige linie, som går gennem min værkrække. Den føler jeg selv på ingen måde som lige. Fra punkt til punkt er der en lige linie, men den går ikke lige gennem punkterne. Hvis vi nu koncentrerer os om det emotionelle, ikke om den generelle tekniske og stilistiske udvikling, så er der musikalsk set en bugtet linie, som svinger fra side til side. Men den rammer hele tiden det punkt, hvori der kunne tegnes en lige linie fra dengang til nu. Vel at mærke emotionelt set. Stilistisk set tror jeg, at 'banen' er ganske rolig, bortset fra de forskellige naturlige påvirkninger. Teknisk set er der kommet mere grundighed til med årene, mindre spontaneitet - af gode grunde: Man bliver ældre med årene og mister noget af spontanéité ten, til gengæld får man gaver i kraft af den gennemarbejdede sats. Som yngre fløj man så at sige gennem værkerne, fordi det spontane var altovervejende - intellektet blev kun brugt til at holde rede på tingene. Nu er intellektet i orden og i ro, emotionerne er under kontrol. Det betyder ikke, at selve arbejdet tager længere tid; det tager 9 måneder at skrive en symfoni, det gjorde det dengang og det gør det også nu. Nej, det er den indre tid, det tager længere tid indvendig idag for mig, og sådan tror jeg det er for alle komponister, alle skabende kunstnere.«\n- Du har tidligere talt om at lave kosmos ud af det klanglige kaos og om at modvirke den destruktion og forvirring, som findes i verden - en af dine værktitler hedder "Prelude. To the Pollution of Nature". Jeg går udfra, at der med kosmos/kaos ikke menes noget, som har med fraktále formationer at gøre, men snarere et intention om at skrive så at sige op imod alt det forfærdelige som sker rundt omkring. Er der ikke en fare for, at musikken bliver rund og hel, at den bliver brugt til at 'glemme med, og i sidste instans ufarlig?\n»Jo, hvis musikken var et billede på noget, men min musik er ikke så konkret, at den henviser til noget uden for sig selv. Jeg skriver ikke programmusik, musikken er der, ellers er der noget galt. Der er ikke tale om, at musikken kan blive en sovepude over for virkeligheden, det fysiske liv omkring os, fordi kunsten kan aldring blive en erstatning for livet. Kunsten er noget i sig selv, den er liv i sig selv. Det er j eg fuldstændig overbevist om. Musikken kan have sin oprindelse i en emotionel harme osv., men det er ganske ligegyldigt: Det er musikken selv som spiller en rolle. Hvis musikken så gengiver en tilsvarende følelse hos modtageren, så er det i orden, men den gengiver ikke den følelse. Derfor er det komplet ligegyldigt på hvilket grundlag musikken er skabt på, det kommer kun komponisten ved; når værket er skabt skal det stå helt og holdent udenfor komponisten. Men hvis det på den anden side ikke udtrykker almene menneskelige følelser eller det alment kosmiske, så er det et ligegyldigt værk. Man kan så bedømme værket ved at sammenligne det med komponistens udtalelser osv., men det er egentlig ligegyldigt, for værket er der og det er enestående. Det vigtige er konfrontationen mellem selve værket og den der hører det.«\n- Der har siden 1935 stilistisk set ikke været noget brud i værkerne; set fra en teknisk-kompositorisk synsvinkel, har du arbej det ud fra den samme linie. Men i hvor høj grad har du orienteret dig mod de strømninger, som kom fra Centraleuropa i første halvdel af århundredet?\n»Jeg har smagt på det ene og det andet, på dodekafoni og på Hauers teknik. Jeg lærte Hauer at kende før Schönberg og han gjorde et stort indtryk på mig i begyndelsen af 30'erne. Hauer var den første, som lavede dodekafone ting, siden kom Schönberg - ham kunne jeg aldrig finde mig tilrette med.«\n»Måske fordi Hauer var endnu mere romantisk end Schönberg, i hvert fald i de første værker. Men de interesserede mig begge to, fordi der var noget ved personerne, som var interessant, og ikke mindst miljøet i Wien. Jeg studerede dem og de gjorde et indtryk på mig, ingen tvivl om det. Og det prægede mine værker i begyndelsen af 30'erne, men derefter måtte jeg tage afstand til dem, det var en gal vej og jeg søgte mod det elementære, primitive. Det var efter min rejse til Rumænien, hvor jeg studerede folkemusik og arabisk musik. Der fik jeg en slags puristisk bad' i de elementære ting og skrev f.eks. (den første) violinsonate - jeg tror ikke der er et eneste fortegn i stykket.«\n- Du ville starte forfra med en ren tavle og begynde at arbejde fra et nyt ståsted, et nulpunkt. Svarer det ikke til det behov Pelle Gudmundsen-Holmgreen, Henning Cristiansen og andre havde i 60'erne til at begynde forfra på et nyt grundlag, ny enkelhed og hvad det ellers er blevet kaldt?\n»Jeg tror bestemt der er en parallel der. Der er tale om den samme søgen efter det elementære, kraften, roden. Man fandt den aldrig, men man søgte i hvert fald. Hos mig blev det univers hurtigt sprængt, det emotionelle kom meget stærkt til - i det elementære er der ikke mange emotioner, det er præcise, nøjagtige ting. Udviklingen eller overgangen kan du se i min "2. Symfoni", som giver plads til det symfoniske drag. Tilbage til teknik og stil; når der mere eller mindre er en ubrudt linie hos mig, så er det vel fordi man ikke kan skifte stil og stadig beholde sin personlighed, stilen er ens personlige udstråling.«\n- Kunne du være lidt mere konkret: Hvad er det, som teknisk-stilistisk går igen i din værkrække, det melodiske?\n»Ja, det må det være; der er visse melodiske vendinger, som er stærkt udtryksladede, som virker formelagtige, fordi de kan forvandles. De ting er ret stabile, lige fra "2. Symfoni". Det er ganske små kim eller formler på 3-4 toner, som ingenting er i sig selv, men som bliver til noget i forløbet. Det forhold, at disse formler forvandler sig, er karakteristisk for min musik. Det er vendinger som kvinter og sekster, to kvarter osv., som kan være udgangspunkter. Men jeg analyserer aldrig mine egne ting, hører også kun egne værker højst to gange; "12. Symfoni" har jeg hørt én gang herhjemme, det var rigeligt - den er allerede død for mig - jeg må videre til næste værk...«\n- Når du bliver konfronteret med ordet 'metamorfoseteknik' i forbindelse med din musik, plejer du som regel at reagere afværgende.\n»Det gør jeg af to grunde: For det første ved jeg ikke, hvad det drejer sig om. Metamorfoseteknik betyder, at tingene forvandler sig, det er enkelt, men man kan ikke forklare det. Den anden ting er, at hvis man begynder at tænke over metamorfosen, så bliver det let en form. Man laver en regel og siger den er rigtig; man siger, at det er metamorfose, men det er jo fiktion!«\n- Men hvis du skulle finde noget anvendeligt i begrebet i forbindelse med din musik, hvordan ville du så beskrive det?\n»Metamorfosen er, i modsætning til variationen, målrettet. Det må komme til en fuldendelse af en eller anden art. Enten død eller også evig liv, om jeg så må sige. Variationerne varierer og vender eventuelt om og bliver sig selv igen. I metamorfosen må det som i sonateformen føre et sted hen. Men jeg kan ikke lide, at man ikke må gentage, så det forsøger jeg. D et må naturligvis komme inde fra materialet selv, det skal forlange gentagelsen. Jeg er ked af idéer og principper, det har Fanden skabt - det fører altid til akademisk dårligdom!«\n- Hvad angår din stilistik, så har du sagt at melos spiller en meget vigtig rolle. Hvorfor er det vigtigt at insistere på den side?\n»Det er slet ikke nødvendigt at insistere, det er simpelthen en nødvendighed. I det øjeblik der eksisterer en tone, så har du allerede grunden til melos. Melos findes overalt i menneskets sind, lige fra urtiden og i hvilken som helst kultur - det er ganske enkelt det grundlæggende, endnu mere grundlæggende end rytmen. Jeghar studeret rytme både videnskabeligt og på anden måde og rytmen spiller en umådelig rolle i menneskets liv; den er en inddeling, den inddeler vores forskellige tidsenheder - tid er jo ikke bare et begreb, det er halvtreds begreber! Men Melos er det bærende og vil altid være det, ligegyldig hvor meget man tænker eller gør. Tag musik fra Afrika, Kina, Sydamerika, hvor rytmen kan være meget stærk: Melos er altid det centrale. Undertiden kun embryonalt, jeg har lavet værker af den type, men melos er der stadigvæk, selvom det næsten kun er som negation. Alene lyden rummer kimen til melos; den er lige så naturlig, som det at leve og trække vejret!«\n- Men Boulez kunne godt leve og trække vejret uden melodier?\n»Jamen så er han heller ikke komponist; Bartok var komponist, Niels Viggo Bentzon er komponist, jeg mener ikke Stockhausen er komponist. Han kan godt sætte toner sammen, men det er ikke noget, som virkelig spiller en rolle. Du taler om melos, som om det er et problem, det fatter jeg slet ikke.«\n- Det er vel ikke for meget sagt, at det har været et problem op igennem hele dette århundrede. Når du selv nævner Stockhausen, så vil jeg da ikke mene, at hans livtag med disse problemer i Licht-projektet ligefrem er uinteressant.\n- Blandt andet fordi han spiller med hele den kulturelle arv og samtidig forny er den på en original måde, for nu at sige det lidt firkantet.\n»Men det har vel ikke så meget med melos at gøre. Der fandtes i 30'erne, for at gå tilbage til det, en periode, hvor man ikke brugte melos. Man skulle komponere i 'klare' linier, en slags funktionalisme som hos Picasso. Hvis der kom en melodi, så var det Puccini - det mest nedrige man kunne sige om en komponist, var at det var ligesom Puccini. Den situation hersker heldigvis ikke idag. Melos er det samme som menneskets åndræt, du må ikke spørge hvorfor. Så må du gå til en læge eller en psykolog eller en psykiatriker. Alt andet er kemiske planter, som man sætter ud og som vil dø efter en generation, fordi de kan ikke formere sig! Sådan vil det være og sådan var det jo i 30'erne, de døde jo de planter.«\n- Vil næste århundredes musikelskere ikke huske Boulez og Stockhausen?\n»De vil blive husket som en parantes i musikhistorien eller som en note.«\n- Hvem vil så stå i hovedoverskriften?\n»Det er svært at sige, det er jo lidt tidligt at udtale sig. Indtil 1950 vil det være Stravinsky og Bartok.«\n- Hvad med Schönberg?\n»Ja, Schönberg vil få et helt kapitel på grund af Adorno og sådan nogle ting, og kun derfor. løvrigt har jeg glemt Berg og Webern, de er betydelige komponister og vil også stå der.«\n- Du nævner de komponister, som vil blive husket - de er alle fra Centraleuropa.\n»Ja, måske med undtagelse af Stravinsky. På linie med tidligere store komponister som Brahms og Schubert, står kun Bartok og Stravinsky.«\n- Igen tilbage til stilen. Du har sagt, at hvis man kun dyrker det klanglige aspekt, så bliver musikken amorf.\n»Ja, det kan den meget let blive og den slags interesserer migikke. Jeg har iagttaget amorf musik hos andre, fordi den har ejendommelige, oftest smukke virkninger. Jeg vil også gerne have et klangligt aspekt i det jeg skriver, men det skal være uden alt for mange falbelader og klang. Det skyldes, at jeg vil have, at klangen skal opstå indirekte gennem dynamiske og melodiske spændinger, og altså ikke en klang, der er nok i sig selv. Når det er sagt, så kan amorfe steder også være enormt vigtige: Tag f.eks. Beethovens Femte, hvor der pludselig står nogle klang-akkorder ganske roligt. Det er tilsyneladende amorft , i virkeligheden er det enormt vigtigt i formspændingen, en åndepause. Derfor kan jeg ikke sige, at jeg generelt tager afstand fra den musik. Men et helt værk, som er lutter klang, det bliver kedeligt for mig at høre.«\n- Er Ligetís 605er værker, eksempelvis "Apparitions", "Atmosphères" og "Lux Aeterna", ikke din smag?\n»Nej, jeg tror de er virkelig kedelige for mig.«\n- Men har det ikke været nødvendigt at forholde sig til en komponist som Ligeti. Pelle Gudmundsen-Holmgreen, som var til stede ved ISCM-festivalen i Köln i 1960, hvor "Apparitions" blev uropført, siger at det var et chok, som man måtte forholde sig til. At han har betydet noget for danske komponister, er vel dokumenteret i værker som Gudmundsen-Holmgreens "Chronos"(1962) eller Per Nørgårds "Iris" (1976). For ikke at tale om alle de epigoner, som fulgte i kølvandet på Ligetis succes.\n»Det er logisk, det er ligesom parisermoden. Den slår igennem som et hit på grammofonmarkedet. Kan du forklare det, jeg kan ikke. Jeg tog meget hurtigt afstand fra disse ting, fordi det lå helt uden for, hvad jeg anså for muligt i musikken. Hvad enten det er gennemdetermineret eller fulstændig aleatorisk, disse ekstremer fører til nul. Jeg bryder mig ikke om at følge en vej, selvom den lyder spændende, som bliver mere og mere tynd og ender i nul. Derfor bliver jeg midt på vejen, hvilket man jo ikke må være ifølge Schönberg og Adorno.«\n- Prøv at beskriv, hvordan der ser ud på din gyldne middelvej?\n»Der går Apollon og Dionyssos. Det er de to ledsagere, alt andet er bare teknik. For mig handler det om, hvor akademisk man må være, uden at det bliver goldt, tørt. Det bliver det, hvis man går hen og determinerer musikken. På den anden side skal man passe på, at det ikke blot bliver romantik og følelsesmæssigt Træver', som undertiden hos Mahler, med en enorm gestus. Hvad er der bagved: Nul. Hvis man undgår, at det emotionelle bliver en gestus, en flovse - dér er midtervejen, hvor man undgår det akademiske og det forfløjne og uægte.«\n- Kan du uddybe, hvad du mener med den uægte gestus?\n»Den findes især i forrige århundrede hos visse komponister. Du kan se den hos Mahler og Skrjabin, men sjældent hos Brahms. Der skal være grund til den følelsesladede spænding, det føler jeg ikke altid der er hos de nævnte komponister. Det er derfor Schubert er en af de største: Han er ærlig hele vejen igennem.«\n- Du nævnede Adorno før, en musiktænker du ikke har meget til overs for. Er det kategorierne sand og falsk du ikke bryder dig om?\n»Jeg taler j o også i en vis forstand om falsk musik, men så er det følelsesmæssig falsk musik. Men det betyder ikke noget med at musikken skal være ny i emfatisk forstand, det dogme er heldigvis udryddet. Det lever sikkert stadig i Darmstadt, hos Stockhausen... At hvert værk skal være en hel ny verden, det er jo noget vås. C-dur kan jo i visse omgivelser fungere som en aldrig før hørt klang! Tanken om, at materialet skulle blive så at sige absolut forældet, er absurd. Jeg tror ikke på disse germanske idéer - læg også mærke til at Boulez er opdraget germansk.«\n- Er der tale om en mentalitet, som ligger langtfra den danske og 'det nordiske sinds univers'; jeg tænker på at f.eks. Ruders, Abrahamsen og du selv, bliver meget opført i de angelsaksiske lande, men meget lidt i Centraleuropa. Har vi mere til fælles med englændere end med tyskere?\n»Ja, det er ejendommeligt, men jeg tror det forholder sig sådan. Der er meget dårlige forhold for dansk musik i eksempelvis Tyskland. Der er generelt meget dårlige omstændigheder kunstnerisk set i Tyskland nu. Der sker lidt i München, men intet nordligere, heller ikke i Darmstadt. Men i England er man begyndt at dyrke Skandinavisk musik, både Carl Nielsen, Sibelius og min egen musik. De har opført alle mine symfonier, alle mine korværker og kvartetter. Og de gør det i serier, meget grundigt. Noget lignende sker i Canada og Amerika. De har nu også fået øje på vore unge komponister derovre, det er herligt!\n(1) Paul Rappoport: "Vagn Holmboe. A catalogue of his music, discography, bibliography, essays", Wilhelm Hansen, 1979.\nVagn Holmboe værkliste\nOpdatering af Paul Rappoports katalog, som slutter ved opus 137; da dette værk var ufuldendt ved katalogets udgivelse, medtages det her.\nop. 137 Trio for klarinet, cello og klaver (1978)\n- 138B Song at Sunset, for blandet kor (1978)\n- 139 Koncert for violin og orkester (1979)\n- 140 Notater for 3 basuner og tuba (1979)\n- 141 Sonate nr. l for guitar (1979)\n- 142 Sonate nr. 2 for guitar\n- 143 Sonate for accordéon (1979)\n- 144 11. Symfoni (1980)\n- 145 Sonate for blokfløjte og cembalo (1980)\n- 146 Strygekvartet nr. 16 (1981)\n- 147 Koncert nr. 2 for fløjte og orkester (1981)\n- 148 Musik med Horn, for violin, horn og klaver (1981)\n- 149 5 Intermezzi for guitar (1981)\n- 150 Bibelsk Kantate, for soli, kor og orkester (1982)\n- 151 Brugvar, for sopran og bariton soli + blandet kor ( 1982)\n- 152 Strygekvartet nr. 17 Mattinata' (1982)\n- 153 Strygekvartet nr. 18 'Giornata' (1982)\n- 154 To Sarvig-Salmer, for blandet kor (1983)\n- 155 Gioco, trio for violin, bratsch og cello (1983)\n- 156 Strygekvartet nr. 19 'Serenata' (1985)\n- 157 Concerto for Brass (1984)\n- 158B Lau date Dominum, for blandet kor (1984)\n- 159 Ballata, for violin, bratsch, cello og klaver (1984)\n- 160 Strygekvartet nr. 20 'Notturno' (1985)\n- 161 Ode til Sielen, for SATB-kor og 6 messingbl. (1985)\n- 162 Sonate for Tuba og Klaver (1985)\n- 163 84. Salme, for blandet kor (1985)\n- 164Prelude.Toa Hne Tree,f.stortkammerenseinble(1986)\n- 165 Kvintet, for 2 violiner, viola, cello, kontrabas (1986)\n- 166 Prelude. To a Dolphin, for stort kammerensemble (1986)\n- 167 Duo Concertât» for violin og guitar (1986)\n- 168 Prelude. To a Maple Tree, for kammerensemble (1986)\n- 169 Rejsende, for blandet kor (P. Major Sørensen) (1986)\n- 170 Prelude. To a Willow Tree, for kammerorkester (1987)\n- 171 Intermezzo Concertante, for tuba og strygeork. (1987)\n- 172 Sonate for trombone og klaver (1987)\n- 172A Translation, for violin, viola, cello, bas og klaver (1987)\n- 172B Translation, for violin, viola, cello, bas (1989) (opus 172B erstatter opus 172A)\n- 172C Prelude. To a Living Stone (1989)\n- 173 65. salme (Dig skal vi Lovsynge), for blandet kor (1987)\n- 174 Prelude. To the Sea-Gulls and Cormorants (1989)\n- 175 12. Symfoni (1988)\n- 176 Pariare del piu e del meno, for guitar (1988)\n- 177 Cappriccio, for klarinet og klaver (1988)\n- 178 Sonata for viola solo (1988)\n- 179A Burlesco for accordéon solo (1989)\n- 180 Prelude. To the Pollution of Nature (1989)\n- 181 Winter, for sopran og bl. kor SSAATTBB, tekst: John Gracen Brown (1989)\n- 182 Epos, for to klaverer og slagtøj (1990)\nFotos: Anders Beyer.\nTak til Edition Wilhelm Hansen for hjælp med materiale til artiklen.


Bankerne får millioner på dankort - politiken.dk\nBankerne får millioner på dankort\nBankerne vil indkassere omkring 150 millioner kroner i år fra det nye dankortgebyr. Men dankortet giver underskud, oplyser Finansrådet.\nØkonomi 5. jan. 2005 kl. 07.45\nHakon Mosbech og Anders Legarth Schmidt\nDet nye år er skudt i gang med et brag for de danske banker.\nDet dankortgebyr på 50 øre, der trådte i kraft 1. januar, ser ud til at have skaffet pengeinstitutterne en indtægt på 1,75 millioner kroner bare på årets første fire dage, fremgår det af en prognose fra bankernes egen interesseorganisation, Finansrådet.\n400.000 kr. om dagen\nHer vurderer man, at 2005 vil indbringe omkring 150 millioner kroner fra de nye gebyrer - eller over 400.000 kroner om dagen.\nMen ikke alle er lige positive over for dankortgebyret, oplyser Håndværksrådet, der repræsenterer en række mindre virksomheder.\n»Hele bagerbranchen er hårdt ramt, og vi får dagligt henvendelser fra bagere, der er i tvivl om, hvad de skal gøre. De kommer nemt til at stå i et dilemma, hvis de opkræver et gebyr på 50 øre, når kunden køber to rundstykker«, siger cheføkonom Søren Nikolajsen fra Håndværksrådet.\nPlastikkortet mindre brugt\nMange mindre virksomheder slipper dog for at betale gebyr, hvis de årligt har under 5.000 transaktioner.\nPBS, der står for driften af dankortet, regner med, at det ekstra gebyr vil få en del forbrugere til at svinge plastikkortet mindre, end de ellers ville.\n»Mit bud er, at vi vil se et fald i stigningen for antallet af dankortbetalinger. Men det vil hurtigt udligne sig«, siger kommunikationschef Jakob Rasborg fra PBS.\nBankerne: Glæd jer\nBankerne mener ikke, at dankortgebyret er urimeligt. Direktør for Finansrådet Jørgen Horwitz understreger, at både Forbrugerrådet og repræsentanter for butikkerne har været med til at forhandle gebyraftalen på plads.\n»Butikkerne burde bakke op om det og glæde sig over de gode, gratis år. Jeg forstår ikke, hvorfor de ikke håndterer gebyret lige- som andre driftsomkostninger«, siger Jørgen Horwitz.\nMen er det rimeligt at forbrugerne betaler penge for at få lov at bruge penge, når bankerne har store overskud?\n'Det er en underskudsforretning'\n»Isoleret set er dankortdelen en underskudsforretning. Nu må vi maksimalt tage 50 øre fra butikkerne, men omkostningen ved en dankorttransaktion er 1,25 kroner. I år regner vi med 150 millioner kroner i gebyrer, mens omkostningerne løber op i 700 millioner«.\nEr der så nogen pointe for bankerne i at have dankort?\n»Vi har glæde af det ligesom vores privatkunder og butikkerne. Det giver fordele med hensyn til lønomkostninger, opbevaring og transport, og vi har da også opnået rationaliseringsgevinster hen ad vejen. Men det kan vi jo ikke leve af«, siger Jørgen Horwitz.


Ansatte såvel som ikke-ansatte beskattes af rådigheden som personlig indkomst. Der er samtidig bidragspligt efter lov om AMBL § 2, stk. 2. Den skattepligtige værdi udgør bidragsgrundlaget.\nxSagen angik bl.a., om skatteyderen skulle beskattes af fri sommerbolig, som følge af, at han som hovedaktionær i sit selskab havde fået stillet selskabets aktiv til rådighed.\nRetten lagde til grund, at stuehuset på ejendommen havde været udlejet af den tidligere ejer, og at der ved købet medfulgte elinstallationer, varmeanlæg og inventar i badeværelse og køkken, således at huset kunne anvendes til fritidsbrug. Det forhold, at vandet fra ejendommens private vandværk ikke umiddelbart kunne anvendes til drikkevand, fandtes ikke at have været til hinder for en privat anvendelse.\nAt hovedaktionæren ved købet af ejendommen havde erklæret, at ejendommen skulle anvendes til erhverv, og det forhold, at ejendommen ikke lå langt fra hans bopæl, kunne ikke føre til et andet resultat.x


WSOP Event #19 - $1.500 Pot Limit Omaha – første kvindelige WSOP Omaha-vinder | PokerNews\n2008 Juni 14 Amy Calistri\nEfter førstedagen og andendagen og tredjedagen af event #19 var situationen den samme, Vanessa Selbst havde flest chips. Da hun havde alle chips efter tredjedagen betød det også at hun vandt denne $1.500 Pot Limit Omaha event og $227.933. Det var Selbsts fjerede finaledeltagelse ved WSOP og hendes første WSOP bracelet. Hun blev den første kvinde der vandt en WSOP Pot Limit Omaha event og den kun 12. kvinde der vandt en åben event ved WSOP.\nDe folk der fulgte med ved denne event vil længe huske Selbsts måde at spille på, hun virkede igennem hele turneringen ekstremt sikker og kalkuleret. Samtidig var heads-up delen meget fascinerende, med en god og odentlig stemning mellem de to spillere.\nFinalebordets ni deltagere var følgende:\nSæde 1: Jamie Pickering – 329.000\nSæde 2: Eugene Todd - 127.000\nSæde 3: Mel Randolph - 117.000\nSæde 4: Jamie Robbins - 70.000\nSæde 5: Vanessa Selbst - 1.047.000\nSæde 6: Stanley Statkiewicz Jr - 318.000\nSæde 7: Ken Lairson - 16.900\nSæde 8: Craig Natte - 108.000\nSæde 9: Thom Schultz - 144.000\nKan Lairson var presset, da han kun havde chips nok til to big blinds. Han overlevede en enkelt runde, men blev tvunget all-in af Selbst. Det blev til en niendeplads og $20.720 for Lairson. Jamie Robbins havde næstfærrest chips da finalen startede og han var den næste der måtte forlade finalebordet. Ottendepladsen gav ham $28.490.\nMel Randolph mistede mange chips i en kamp mod Eugene Todd. Alle chipsene røg til midten efter et flop med , Randolph havde , hvilket gjorde at han havde et par på alle tre kort der var faldt på floppet. Todds gav ham tre ens og dermed føringen. Resten af bordet hjalp ikke Mel Randolph, der blev slået ud på den næste hånd og vandt $36.261. Derefter var det Craig Natte der blev slået ud, han gik all-in før floppet og blev kaldt af Selbst. Selbst vendte esser og de holdt hele vejen, Natte sluttede som nummer seks og tjente $46.621.\nHerefter var det Eugene Todd der måtte se sig slået af Selbst, selvom han blandt andet havde A-A på hånden, Selbst havde J-J-x-x og hun ramte tre ens og Todd sluttede som nummer fem ($59.053). Thom Schultz blev senere tvunget til at gå all-in med sine tilbageværende chips på et flop der gav ham meget få muligheder imod Selbst. De få outs han havde kom aldrig og han sluttede som nummer fire og vandt $72.004.\nStanley Statkiewicz var heldigere mod Selbst, og fik en vigtig fordobling. Statkiewicz gik all-in på et flop med , med på hånden. Selbst var foran med to par og en straightmulighed, da hun sad med . Selbst ramte sin straight på turn, men på river fik Statkiewicz en ruder, der gav ham en flush. Efter den hånd var chipcounts som følger:\nVanessa Selbst – 1.150.000\nStanley Statkiewicz – 748.000\nJamie Pickering – 372.000\nNogle hænder senere var forskellene næsten udlignet, spillerne havde nu:\nJamie Pickering – 790.000\nStan Statkiewicz – 770.000\nVanessa Selbst – 710.000\nSelvom Selbst havde mistet sin solide føring mistede hun ikke modet, hun brugte de næste hænder til at smide høje bets i hovedet på sine modstandere, hvilket bragte hende tilbage i spidsen. Hun eliminerede Stan Staktiewicz på tredjepladsen, hvilket gav ham $88.062.\nVanessa Selbst – 1.800.000\nJamie Pickering – 465.000\nPickering, en australsk natklubejer og professionel pokerspiller, havde tre WSOP pengeplaceringer inden denne event. For nyligt fik han også fire pengeplaceringer ved Aussie Millions 2008. Han var et stykke bagud da heads-up begyndte, men det ændrede ikke ved at han ville nyde hvert et sekund. I løbet af de 90 minutter finalen varede forhøjede Pickering flere gange uden at se sine kort, en enkelt gange var det først på riverkortet at han kiggede på sine kort. Der var masser af højt humør og interaktion med fansene der stod og kiggede på, så på alle måder blev det en mindeværdig finale.\nPickerings stil så ud til at give bonus og han bragte sig i spidsen på et tidspunkt. Men få hænder senere var det igen Selbst der bragte sig i front. I det hele taget vekslede det meget i løbet af heads-up finalen, inden Selbst for alvor begyndte at sætte sig på begivenhederne.\nDen sidste hånd i turneringen startede med at begge spillere betalte blinds. Alle chipsene røg til midten på et flop med . Selbst havde ramt en straight og en flushmulighed med , mens Pickering havde højeste par og muligheder for at ramme en højere straight med . Turn og flush sikrede Selbst sejren og de $227.933 der var til vinderen. Andenpladsen gav Pickering $145.459.\nVanessa Selbsts sejr vil blive husket i mange år fremover, på grund af flere ting. For det første er hun den første kvinde der vinder en WSOP Omaha event, og måden hun gjorde det på var ganske imponerende, ved at føre næsten fra start til slut.