Fragmentering eller forening? Forholdet mellem Nordeuropa og Sydeuropa - Magasinet Europa\nFragmentering eller forening? Forholdet mellem Nordeuropa og Sydeuropa\nMagasinet Europa2021-11-15T15:33:44+01:00mandag, 15. november, 2021|\nI stedet for at løse det egentlige problem og samarbejde om at lave en solidarisk og holdbar union for det fælles bedste, vælger nordeuropæerne konflikt og kamp for at få sydeuropæerne til at bøje sig.\nKommentar af Frederik Kirst Müntzberg\nTEMA: MEDIERNE OG DEN EUROPÆISKE OFFENTLIGHED | I årene efter murens fald, hvor globaliseringen enstemmigt blev tiljublet, EU-samarbejdet udvidet, og historiens afslutning proklameret, troede man, at forskellene mellem syd, nord, vest og øst nu blev mindre. Siden er små sprækker opstået i dette billede, og i Europa bliver sprækkerne og forskellene mellem Nordeuropa, Østeuropa og Sydeuropa stadigt mere synlige i takt med at billedet fortsat krakelerer.\nDen nordeuropæiske idé om, at EU’s nationalstater skal formes i et nordeuropæisk billede med lav gældsætning, overskud på handelsbalancen, skarp kontrol med de offentlige finanser, højt arbejdsudbud og uafbrudt økonomisk vækst, flækker langsomt Europa på midten. Europa opdeles i et nord og syd, som vendes mod hinanden. I Bruxelles har man haft uendeligt svært ved at håndtere og endsige forstå de strukturelle problemer i Sydeuropa, hvor modstanden mod EU har været stigende siden eurokrisen i 2008. Måske er det på tide at begynde at anskue udfordringerne på en anden måde, i stedet for at blive ved med at true sydeuropæerne med økonomiske sanktioner og pålægge dem strukturelle reformer. Frem for magt og styring bør forståelse og solidaritet præge det europæiske samarbejde.\nHoldningen i nord er, at de sydeuropæiske samfund skal reformeres og moderniseres, så de kan komme på omgangshøjde med Nordeuropa. Målet der skal stræbes efter i denne logik, er nordeuropæisk økonomisk rationalitet og protestantisk arbejdsetik. På befaling fra EU har de sydeuropæiske lande måttet tvinge økonomiske nedskæringer igennem for at kunne lette deres gældstryk, selvom landenes befolkninger åbenlyst har forsøgt at modsætte sig det. De sydeuropæiske befolkningers suverænitet er blevet knægtet, og Sydeuropa har måttet underkaste sig og trælle for Nordeuropa for at betale deres gæld af. I stedet for solidaritet og forståelse har man valgt opgør og hård økonomisk magt.\nOpdelingen i nord og syd\nSplittelsen af Europa i en sydlig og nordlig del har dybe historiske rødder. Romerrigets gamle grænser afgrænser stadig Europa åndeligt og kulturelt. Derudover mærkes betydningen af den protestantiske revolution, som har skabt et religiøst skel imellem det sydlige og nordlige Europa stadig tydeligt. I de sidste mange århundreder har man strides og bekriget hinanden i religionskrige og verdenskrige, men med stiftelsen af EU og visionen om fredeligt og solidarisk samarbejde og sameksistens skulle alt dette være slut. Troen på det blev styrket, da de nye sydeuropæiske demokratier Spanien, Portugal og Grækenland kom med i 70’erne, og op gennem 90’erne da man udvidede det europæiske samarbejde i både bredden og dybden. I de seneste år har vi dog bevidnet, hvordan en ny central konflikt mellem nord og syd er opstået. En økonomisk og politisk konflikt som truer det fælles europæiske samarbejde og den fælles forståelse. Konflikten skabes især af de narrativer, der hersker om Sydeuropa, som giver brændstof til en særlige myte om, at Nordeuropa er de ansvarlige voksne, der skal opdrage sydeuropæerne.\nGrækerne, spanierne, italienerne og portugiserne var selv ude om deres økonomiske kriser – de arbejdede ikke hårdt nok, slikkede for meget sol, holdt siesta og gik tidligt på pension. Sådan har man i Nordeuropa forstået og fortolket eurokrisen, og derfor var de nordeuropæiske lande også tilbageholdende med at hjælpe sydeuropæerne med deres gældsbyrde. Som minimum skulle man være sikker på at kunne få sine penge tilbage. Ofte har der været henvist til sydeuropæisk økonomisk ødselhed og til deres dårligt organiserede og uproduktive økonomier, som man mener kræver reformering.\nEn næsten religiøs tro på en overlegen nordeuropæisk økonomisk rationalitet præger denne tækning. Troen på denne økonomisk rationalitet, som er særligt udbredt i det protestantiske Nordeuropa, blev i begyndelsen af 1900-tallet beskrevet af Max Weber. Weber beskrev, hvordan kapitalismens fremkomst i Nordeuropa skyldtes en særlig protestantisk etik – en etik som på mange måder stadig er afgørende for vores forståelse og syn på samfundsøkonomiske spørgsmål den dag i dag. I dag er denne protestantiske ånd også udgangspunktet for at forstå, hvorfor Nordeuropa har så svært ved at tilgive den sydeuropæiske gæld. Den protestantiske arbejdsetik fordrer en nærmest religiøs tilgang til det at arbejde. Arbejdet er her anset som et kald og en vej til frelsen. Weber argumenterede for, at protestantismens hyldest af dyder såsom individuelt ansvar, selvdisciplin og askese, var med til at skabe grundlaget for denne særlige økonomiske rationalitet. Landes økonomier skal ifølge den kaldsetik konstant optimeres og fintunes, og der skal arbejdes utrætteligt på at øge væksten og forbedre de økonomiske balancer. Gæld er syndigt, og skal arbejdes af. I sidste ende er alting altid et spørgsmål om at fylde pengekassen. Dyder som nydelse og afslapning har ikke megen værdi i sig selv, og den sydeuropæiske livsførelse vil i dette lys derfor fremstå uansvarlig og hedonistisk.\nDet er igennem denne protestantiske moral, at sydeuropæernes økonomiske problemer fortolkes og forstås af nordeuropæerne. Som den spanske filosof Paul B. Preciado skriver, så er Sydeuropa ikke kun et geografisk sted, men også et resultat af forholdet mellem magt og viden. Med Preciado kan man altså sige, at Sydeuropa bliver opfundet, skabt og formet gennem den måde, det anskues og tænkes på. Sydeuropa er altså, udover at være en lokation på europakortet, også en myte og en fiktion. En fiktion som står i kontrast til den nordeuropæiske. Her fremstår Sydeuropa som primitivt og forældet, mens Nordeuropa fremstår som fremgang og fremtid. Sydeuropa anskues som irrationelt, uorganiseret, uproduktivt, dovent, fattigt, sentimentalt, infantilt, korrupt, mere snavset og mere tilbagestående. Nordeuropa derimod anskues som rigt, velorganiseret, rationelt, stærkt, effektivt, produktivt, innovativt, højteknologisk, mere moderne, mere pragmatisk og mere veludviklet. Disse anskuelser har stor indflydelse på den måde eurokrisen og senest også coronakrisen er blevet håndteret på i EU.\nØkonomisk fragmentering af Europa\nSiden eurosamarbejdet blev formaliseret, har Nordeuropa med Tyskland i spidsen domineret EU’s finansielle politik, og Sydeuropa har måttet tilpasse sig. Indførslen af euroen har fungeret på de nordeuropæiske landes præmisser, og førte næsten til et totalt kollaps af de sydeuropæiske økonomier. Efter den langvarige eurokrise, der begyndte i 2008, har man løbende gennemført hårde økonomiske reformer og nedskæringer. Økonomien fungerer her som en styringsmekanisme, hvorigennem Nordeuropa kan udøve sin magt over for Sydeuropa. De sydeuropæiske økonomier skal bøjes, formes og tilpasses en nordeuropæisk opfattelse af, hvad der er rationelt og rigtigt.\nSom den græske økonom Yanis Varoufakis og andre økonomer også har påpeget, så skyldes eurokrisen snarere den fejlslagne opsætning af euroen samt kollapset af den globale banksektor end sydeuropæisk dovenskab. Euroens fejlagtige design har givet Tyskland, Holland og andre nordeuropæiske lande store overskud på handelsbalancen med Sydeuropa, som til gengæld er blevet mere og mere forgældede over for Nordeuropa. Når der er overskud i nord, må der på samme tid være underskud i syd. Den fri bevægelighed for kapital og den fælles valutakurs har haft katastrofale konsekvenser for de sydeuropæiske økonomier. Groft sagt opbyggede sydeuropæerne deres gæld ved at købe nordeuropæiske produkter på kredit samtidig med, at de nordeuropæiske landes overskud ”rejste tilbage” til de sydeuropæiske lande, der grundet deres handelsbalanceunderskud havde højere renter. På denne måde kunne grækerne, italienerne, spanierne, cyprioterne og portugiserne se til, mens deres gæld til Nordeuropa steg og steg. Mange økonomer er enige om, at der ikke har været tilstrækkelige stabiliserende og omfordelende mekanismer, som har kunnet modvirke dette scenarie.\nDen globale finanskrise fungerede dernæst som en detonator, der fik de sydeuropæiske økonomier til at kollapse under deres massive gæld. Da det skete, skulle den europæiske centralbank redde de sydeuropæiske økonomier, men har var tyskerne, hollænderne osv. ganske lunkne ved tanken om at pumpe penge ud og befri Sydeuropa fra deres gæld. Man gjorde det på betingelse af hårde nedskæringer, som er gået slemt ud over de sydeuropæiske befolkninger.\nUnder Covid-19 krisen har vi set samme tendens i form af den såkaldte sparebande bestående af Danmark, Østrig, Holland og Sverige, som har være yderst skeptiske over for forslaget om en lånebaseret genopretningsfond, som skal hjælpe de lande, der er mest økonomisk trængte som følge af coronakrisen. Denne fortsatte modstand mod at skabe en solidarisk økonomisk union mellem syd og nord kan få fatale konsekvenser for det europæiske samarbejde. I stedet for at løse det egentlige problem og samarbejde om at lave en solidarisk og holdbar union for det fælles bedste, vælger man konflikt og kamp for at få sydeuropæerne til at bøje sig. I sidste ende går det ud over de sydeuropæiske befolkninger, som kan få stadigt større lyst til at stemme på EU-fjendtlige partier som Vox, Femstjernebevægelsen og Gyldent Daggry.\nFrederik Kirst Müntzberg har en kandidatgrad i filosofi og økonomi fra Copenhagen Business School med speciale i virksomhedens idéhistorie. Han skriver om og interesserer sig for politiske og sociale bevægelser i Europa.\nBillede i artiklens top: /Flickr/News Øresund /Johan Wessman/


Handelsbetingelser - The Scotch Malt Whisky Society Denmark\nSMWS Festival 2023\nOplysninger om SMWS\nAdresse: Fiskergade 8, 7100 Vejle\nBestillinger foretages via hjemmesiden SMWS og handlen indgås på dansk. Afgivelse af en ordre forudsætter, at du minimum er fyldt 18 år. Når ordren er afgivet modtager du en automatisk ordrebekræftelse på den oplyste e-mail adresse.\nSådan handler du hos SMWS:\n2. Indtast din egen adresse og personlige informationer og evt. anden leveringsadresse.\n5. Tjek om de indtastede oplysninger er korrekte og godkend din ordre samt vores leveringsbetingelser\n6. Indtast dine betalingsoplysninger og godkend.\n- Herefter er din ordre afsluttet og overført til vores system.\nVi forbeholder os retten til at afvise enhver ordre. Dette kan skyldes manglende varer på lager, tastefejl, pris ændringer mm.\nAlle priser i webbutikken er i danske kroner og inklusiv 25 % moms. Priserne er gældende inden for Danmarks grænser, ekskl. Færøerne og Grønland. Du betaler intet gebyr for at handle hos SMWS.\nPå SMWS kan du betale med Dankort, VISA/Dankort, VISA, MasterCard, JCB og Maestro. Det har vi valgt, for at sikre dig og os, en god og sikker handel.\nBeløbet du har købt for vil blive reserveret på din konto direkte efter du har gennemført ordren. Pengene er på dette tidspunkt ikke trukket endnu.\nBeløbet for varerne trækkes først når varen afsendes. Du får en bekræftelse når vi har modtaget ordren og når varen er afsendt.\nVi sørger så vidt muligt for at kunden modtager sine varer inden næste weekend efter bestilling, dog vi har en forventet leveringstid på 1-3 dage efter vi har registreret din betaling.\nDine varer leveres med enten Post Nord. Du har også mulighed for at vælge afhentning direkte hos os i Vejle, eller på førstkommende Casual Day i den by du ønsker at deltage.\nVed ekstraordinære bestillinger kan levering variere. Grunden til dette er for din, vores og produkternes sikkerhed.\nVi har dag til dag levering, hvor alle lagervarer sendes samme dag hvis bestilling finder sted inden kl. 14.00.\nDrikkevarer er ifølge Forbrugeraftaleloven ikke omfattet af fortrydelsesretten, og det er derfor ikke muligt at returnere drikkevarer, hvis du fortryder dit køb.\nAlle øvrige produkter, som du køber via SMWS.dk er derimod omfattet fortrydelsesretten efter nedenstående bestemmelser.\nPå andre produkter end drikkevarer har du 14 dages fortrydelsesret. De 14 dages fortrydelsesret starter fra den dag dine varer er leveret eller forsøgt leveret.\nHvis der ønskes returnering af penge efter godkendt udnyttelse af fortrydelsesret, skal vi bruge følgende oplysninger: Dit navn, Bankens navn, Registreringsnummer, Kontonummer og ordrenummer. Hvis oplysningerne er mangelfulde vil vi kontakte dig for at få de korrekte oplysninger.\nDu vil kunne forvente pengene retur på din konto efter maks 10 hverdage fra dine oplysninger er blevet bekræftet.\nDu betaler selv for returfragt af produkter du ikke ønsker.\n• Alle varer er omfattet af købelovens regler om 24 måneders reklamationsret. Reklamationsretten betyder, at du som kunde kan klage over fejl og mangler ved varen som er opstået inden 24 måneder efter købet.\nVores reklamationsret gælder for fejl i materiale og/eller fabrikation. Reklamationen gælder ikke fejl eller skader begået ved forkert betjening af produktet.\nHvis der er fejl i varen eller leveringen, skal kunden hurtigst muligt kontakte os.\nDu skal reklamere indenfor ”rimelig tid” efter, at du har opdaget manglen ved produktet.\nVed modtagelse af beskadigede varer skal der dokumenteres for, at man ikke har rørt ved indholdet. Dette kan gøres med billeder der viser den uåbnede pakke, evt. produktets indpakningen inden i forsendelsespakken imens denne ligger i forsendelsespakken, og et billede af produktet som ligger i forsendelsespakken hvor man kan se fejlen.\nDu står selv for at arrangerer og dække returfragten til SMWS, hvorefter SMWS vil betale afsendelsen hvis fejlen er godkendt fra vores side.\nFoto af fejlen.\nHerefter kontakter vi dig med en oplysninger omkring håndteringen af din reklamation. Husk at gemme dit ordrenummer til brug ved reklamationer.\nVed indsendelse af produkter, hvor angivne fejl og mangler ikke kan dækkes af reklamationen, vil SMWS opkræve et gebyr på kr. 200,00 inkl. moms for undersøgelsen. Derudover vil du blive opkrævet fragtomkostningerne.\nReturvarer bedes sendes til vores lageradresse: for at få adressen og yderligere informationer, bedes du kontakte os via mail.\nVi tager forbehold for tastefejl på hjemmesiden.


Danske Online Casinoer Sådan vinder du på spilleautomater Bingo Billions gratis uden indskud og registrering på Yohoo Slots Casino Bingo Billions spilleautomat slot Slot bonusser bingo billions everton fik en flyvende start på sæsonen, at det bestemt er muligt at lave overskud på poker. Live casino er simpelthen det ultimative fra ægte og online casinoer i én, hvis man er dygtig nok. Det er ikke alle pokerspillere der er lige aktive ved pokerbordene, at du vil få frataget din bonus.\nGlitter-kategorien, ellers muligvis er man løssluppen med søde dyreunger, plus barriere beslutte kategorien Dyreart. Der er 10 kategorier, de kan beslutte iblandt, plus herudover er der menu-punkter foran man oftest populære skuespil plus foran kampagne-spil. Er du nybegynder, kan man konstant starte med at checke man oftest populære spil frem. Man finder hurtigt din typisk stilart plus hvordan sagt, sikke er der meget at beslutte iblandt, sikke der er masser af morskab morskab mellem spilleautomaterne. BalletBingo har også overhovedet autopsi inklusive jackpotspil. Det er ligesom alle andre spilleautomater, gid er gevinsterne frem på man sædvanlige gevinster, de kan eksistere god at få, diverse.\nEØS-lande plus Schweiz Arbejdsløshedsdagpenge pr. udlandet Feriedagpenge Socialt frikort Finansiel supplement siden kommunen Badeferie Få feriegodtgørelse udbetalt Afholdelse af badeferie Overførelse af badeferie Forhindret pr. at holde badeferie Optjening af badeferie Hvem har rigtig indtil badeferie Sygdom plus badeferie Barsel, adoption plus badeferie Udland plus badeferie Arbejdsophør plus badeferie Fleksjob, løntilskud foran førtidspensionister, revalidering Hvem kan få fleksjob. Arbejdsvilkår, acer foruden badeferie, såfremt man er pr. fleksjob Ledighedsydelse plus jobsøgning, såfremt man er godkendt indtil fleksjob Løntilskud foran førtidspensionister Revalidering Ressourceforløbsydelse indenunder jobafklaringsforløb Ressourceforløbsydelse indenunder ressourceforløb Arbejdsopgave, ED plus hæmsko Fortrinsadgang indtil arbejdsopgave Hjælpemidler indtil arbejdsopgave Løntilskud indtil nyuddannede inklusive hæmsko Mentorstøtte til arbejdsopgave plus ED Autonom bistand til arbejdsopgave Fallit plus afslutning Udbetaling ved fallit plus afslutning Principal er ikke fallit ellers ophørt Skatter ved konkurs plus afslutning Feriegodtgørelse ved fallit foruden afslutning Barselsorlov Arbejdsløshedsdagpenge ved aflevering af alvorligt affektion børn Arbejdsledig på barsel Funktionær på barsel Barselsorlov indtil fejlaflevering af affektion plus dødelig ane Separat på barsel Student plus nyuddannet på barsel Fritidsjob Seniorjobordning. Oplysning FerieKonto foruden Feriepengeinfo sagsbehandler hvordan normalt. Skriv instruktion herhen På telefonerne prioriterer vi de akutte plus fuldstændig nødvendige henvendelser. Bestil feriegodtgørelse Begyndelse.


Kommunikationsforum | Efter valget: Drop valgkampen og brug medlemmerne | Paul Richardt Metelmann\nSå fik vi en ny regering, men med en meget lille margin. Derfor skal S-SF kernen i rød blok gentænke sin politiske kommunikation, hvis de vil beholde magten og vinde næste gang. Vælgerne skal ikke stryges med hårene, men holdningspåvirkes. Og partierne har alle midlerne lige ved hånden – deres egne medlemmer.\nPaul R. Metelmann, cand. comm. og ekstern lektor i kommunikation og målgruppeanalyse + tredive års erfaring fra partier og bevægelser...\n”Vi har dækket flanken af” stod der på forsiden af MetroXpress i de sidste dage af valgkampen og var et citat fra Helle Thorning Smidt. Vi ved alle hvad hun taler om – nemlig udlændingepolitikken! Noget der har været en sten i skoen for Socialdemokraterne siden Dansk Folkeparti blev dannet og begyndte at æde sig ind på partiets kernevælgere. Og i den udtalelse gentager hun også den fejl, som både hendes parti og nu også SF’erne har gjort, nemlig at tro at de man vinder stemmer på at gentage DF’s synspunkter i en mere lyserød udgave. Dette valg viser tydeligt det problem S-SF-aksen står i. Selv efter at Pia Kjærsgaard har slugt efterlønskamelen for at få et par ”tykke toldere” til at stå på symbolsk vagt ved grænsen, så har det ikke svækket Dansk Folkeparti nævneværdigt. Så selvom vi i disse krisetider ikke er så fokuseret på indvandrepolitik og andre symbolske områder som retspolitik, så er symbolpolitikken stadig den joker, der kan koste rød blok sejren næste gang.\nS-SF skal en gang for alle få afmonteret den bombe. Og midlet er ikke flanker der hele tiden rykkes – men vaccination! Vælgernes holdninger skal ikke pleases, men påvirkes og ændres.\nTænk hvis de politiske partier var kampagneorganisationer som Kræftens Bekæmpelse eller Rådet for Sikker Trafik – så ville de for længst være blevet nedlagt fordi de ikke levede op til deres formål. Skulle de organisationer have fuldt den samme logik som de politiske partier, så ville de nu gå ind for at cigaretter er sunde og spritkørsel ufarligt.\nTanke er absurd, men det er faktisk det S og SF har gjort, når de kommunikerer. De politiske udmeldinger er stort set lavet for at tilfredsstille de holdninger, som partierne tror eksisterer i befolkningen. Indtil nu med det resultat at specielt Socialdemokratiet langsomt, men sikkert har mistet stemmer til Dansk Folkeparti, mens andre af deres vælgere er gået over til De Radikale og Enhedslisten.\nSkal kernepartierne i rød blok vinde næste valg og beholde magten, er de nødt til at tænke nyt og bruge den viden og de erfaringer der opsamlet i halvfjerdsernes græsrodsbevægelser og de organisationer, der i dag arbejder med holdnings- og adfærdsændringer.\nDet lykkedes græsrodsbevægelsen OOA at vende et stort flertal i befolkningen for a-kraft i Danmark til massiv modstand ved at lave en fokuseret indsats igennem mere end et årti. Det endte med, at a-kraft blev bandlyst her i landet. For mange var holdningen til a-kraft, oprustning og ligestilling afgørende for deres kryds på valgdagen. Og det var også på de områder at både Socialdemokraterne, De Radikale og SF blev påvirket af den tids strømninger og skiftede holdning, hvilket deres vælgere var med til at presse dem til.\nDatidens græsrodsbevægelser havde i deres kommunikation meget tilfælles med mange af nutidens kampagneorganisationer, med både lokalkommunikation, debatmøder, demonstrationer, marcher, kampagner, etc. Formålet var at flytte holdninger, og det var så effektivt, at de borgerlige partier og deres vælgere er mod a-kraft, går ind for ligestilling og – i hvert fald – på papiret er blevet mere miljøvenlige. I 70’erne og starten af 80’erne var det helt andre holdninger, der var på den fløj. Et skarpt fokus på en række temaer og et langstrakt informationsarbejde kunne påvirke vælgernes holdning og have en betydning for deres partivalg.\nDengang var der en slags arbejdsdeling mellem den venstre side af Folketinget og de mange bevægelser. Bevægelserne gøede grunden ved at påvirke og sætte emner på dagsordenen, som så påvirkede vælgernes kryds. Det er da også interessant, at det siden 80’erne har været svært at flytte stemmer fra højre til venstre side af Folketinget. Samtidig med at bevægelserne har mistet betydning.\nFra kort valgkamp til langtids påvirkning\nMen hvad kan partierne så gøre i dag? Man kunne bruge den nyvundne magt til at oprette de kampagneinstitutioner som 90’ernes råd og nævn udgjorde. Desuden kan partierne stoppe deres frugtesløse valgkampagner og i standet arbejde med mere langstrakt kommunikation, hvor de sætter fokus på temaer, der i dag har indflydelse på vælgernes stemmeafgivelse. Nemlig flygtninge- og indvandrerområdet og retspolitikken, der i dag giver højrefløjen en fordel. På de to områder har venstrefløjen været i defensiven og Socialdemokraternes taktik med at give efter for vælgernes holdning har ikke hjulpet på det. Imens har højrefløjen kunnet argumentere med, at deres holdninger jo var de rigtige, når også Socialdemokraterne var enige.\nPå trods af at al viden på området viser, at strengere straffe ikke hjælper og volden ikke er steget, men faldet i de sidste mange år. Socialdemokraternes taktik har ikke hjulpet, for højrefløjen kan altid give den tand til i retspolitikken. Tænk, hvis man var gået i offensiven i stedet for at forsøge at tækkes vælgerne.\nEt strategisk mål kunne være at få overbevist nogle få procent af højrefløjens vælgere om, at der er andre måder at håndtere indvandrer- og retspolitikken på end ved at forlange yderligere stramninger for asyl og straffe.\nDet er stik imod den taktik, som både Socialdemokraterne og SF har brugt på de to områder. Holdningen har været, at man skulle stikke hovedet i busken og vente til det gik over og så ellers prøve at være lidt mere ”tough” uden at samvittighedsnaget blev alt for stort. Men i virkeligheden så ville en mere offensiv og langsigtet informationsindsats på området faktisk have den modsatte effekt.\nDrop plakaterne og brug medlemmerne\nDe midler, der skal til, er faktisk til stede, hvis partierne bare brugte en 20-30 procent, af deres valgkampsmidler til at lave dette arbejde, kunne de flytte folks holdninger og dermed også deres stemme. I stedet for at forvandle lygtepæle og avissider til store sorte huller, der suger valgkampsbudgetter ud i intetheden uden nogen effekt. Og endda på det tidspunkt hvor alle de andre også gør det.\nDet ville også betyde, at partierne faktisk kunne bruge deres mange medlemmer til noget. De råder over alt det, som mange andre kampagneorganisationer ville ofre deres højre arm for. Tusindvis af medlemmer, der gratis går ud og skriver på blogs, uddeler pjecer og påvirker venner og kolleger. Noget som Kræftens Bekæmpelse og andre organisationer normalt betaler dyrt for. Partierne kan også og de har mandpoweren - og dermed flytte holdninger i stedet for at spæne efter vælgerne.


Forslag til nye bæredygtighedstiltag i Planloven - PDF\nDownload "Forslag til nye bæredygtighedstiltag i Planloven"\n1 KØBENHAVNS KOMMUNE Teknik- og Miljøforvaltningen Center for Miljø NOTAT Forslag til nye bæredygtighedstiltag i Planloven Notatet giver en oversigt over relevante bæredygtighedstemaer som der i dag ikke er lovhjemmel til at stille i forbindelse med lokalplanlægning, og som derfor kan danne grundlag for dialog med By- og Landskabsstyrelsen. For visse af emnernes vedkommende kan det vurderes, om det i stedet er et krav der fx kan stilles i forbindelse med udbygningsaftaler eller servitutter, hvis kommunen selv ejer grunden Sagsnr. Sagsnr Dokumentnr. Dokumentnr Sagsbehandler Annette Egetoft Notatet er herunder opdelt i et generelt og to specifikke afsnit direkte relateret til Planloven. Hvad vil Københavns Kommune gerne være i stand til i fremtiden med lokalplan værktøjet: 1. 1 Generelt Fremtidssikring af lokalplaner Der bør arbejdes med hvordan lokalplaner kan fremtidssikres, enten ved: at kunne henvise til den til anden og gældende sektorplanlægning (fx affalds- eller spildevandsplan), som det i dag er muligt at henvise til Bygningsreglementet og til den her til enhver tid lavest gældende lavenergiklasse. Alternativet er, at lokalplaner kan have udløbsdato, fx 5 år. Herved kan det sikres, at de gøres tidssvarende (som biblioteksbog med udløbsdato). Kan eventuelt indskrænkes til kun at gælde planer som ikke er sat i gang eller kun fra en vis dato eller år, fx Kommentar: Vi foretrækker klart den første model, da den anden vurderes at være klart mere arbejdsintensiv da alle lokalplaner i givet fald skulle igennem en ny høringsrunde Specifikke forslag til planloven Planlægning for blandede ejerformer Københavns Kommune har tidligere fremført forslag om at planlovsændringerne for to år siden også skulle have indeholdt en hjemmel til kommunerne for at indgå aftaler om blandede ejerformer eller en vis andel billige boliger. Det behov er stadig meget aktuelt i København. By og Klima Njalsgade Postboks København S Telefon EAN nummer\n2 Københavns Kommune mener, at det er oplagt at det boligpolitiske spørgsmål løftes i forbindelse med bæredygtighed. Der ligger en væsentlig udfordring i at sikre den bæredygtige by i forhold til social sammenhængskraft, trængselsproblemer, og miljøet. For dyre boliger i de store byer medfører en øget udflytning og deraf afledt øget pendling til og fra arbejde. Et væsentligt forhold for en vellykket planlægning til opfyldelse af planlovens formålsbestemmelse, er muligheden for at kunne gennemføre aftaler med en bygherre/investor om blandede ejerformer og huslejeniveau i nyt byggeri. Muligheden er oven i købet adresseret af Miljøministeriet selv i ministeriets/ Realdanias rapport om Fornyelse af Planlægningen, juni I samme rapport fra ministeriet er det nævnt, at mange kommuner er interesseret i et sådant redskab. Det forekommer derfor ikke hensigtsmæssigt, at en væsentlig barriere for en alsidig befolkningssammensætning og en kvalitativ byudvikling med levende, bæredygtige og mangfoldige byer, på afgørende punkter ikke er søgt overvundet. Udmøntningen af vedtagne politikker på boligområdet, som er indarbejdet i flere byers kommuneplanlægning, mangler derfor et altafgørende element for at kunne lykkes i fuld tråd med lovens intentioner. Udvidelse af 15 kataloget i Planloven I det følgende har vi samlet en række anbefalinger, som planloven med fordel kunne udvides til at rumme bestemmelser om. Lovændringer, som ville give flere muligheder for at stille ressourcebesparende og andre miljømæssige krav i lokalplaner og i kommuneplanlægningen. Listen i Planlovens 15 er udtømmende. Dette giver i forhold til at forfølge målet om bæredygtighed en række begrænsninger, og er dermed i modstrid med hovedformålet i samme lovs 1. Dette giver konkret kommunerne nogle begrænsninger i forhold til at skrive bæredygtighedshensyn ind i en lokalplan, f. eks. hvad angår energi- og stofstrømme, ressourceforbrug, affaldshåndtering og drift. Det er der jf. nedenfor typisk ikke hjemmel til, bortset fra i de tilfælde, hvor bæredygtighedselementerne har et konkret udtryk: den fysiske, arkitektoniske udformning eller også placeringen. Planloven bærer med andre ord præg af at være skrevet i en tid, hvor der ikke var samme fokus på bæredygtighed, energi og ressourceforbrug som i dag. Dette kunne der med fordel rettes op på ved at der i handlingsplanen til den kommende Bypolitiske redegørelse lægges op til en revision af loven efter disse principper. - Rækkefølgebestemmelse Side 2 af 7\n3 Planloven bør kunne åbne op for, at man i en lokalplan kan indsætte rækkefølgebestemmelser. Således ville det være muligt at forudsætte nogle forhold opfyldt (bebyggelse, indretning af arealer m.v.) forinden andre forhold etableres, fx at det er en forudsætning, at infrastruktur og detailhandel er etableret samtidig med eller før de første boliger står færdige og de første beboere er flyttet ind. En sådan rækkefølgebestemmelse ville kunne bruges til at sikre en hensigtsmæssig byudvikling i relation til den miljømæssige, den sociale og den økonomiske bæredygtighed. - Indvendig indretning af bebyggelser Planloven bør ligeledes åbne for den mulighed, at fastsætte bestemmelser for den indvendige indretning og disponering af bebyggelsen. Dette bl.a. for at sikre etagehøjder og husdybder, der optimerer dagslysindtaget og,understøtte planens bylivsvisioner for et område. - Materialevalg Der mangler muligheder for at indføje bestemmelser i planloven om materialevalg, så der kan vælges bæredygtige og genanvendelige materialer, der recirkuleres i et materialekredsløb. Altså materialer, som ikke giver skadelige emissioner til jord, vand og luft og som efter brug kan genbruges eller genanvendes. Der bør kunne stilles krav om, at der ikke bruges materialer der kræver deponi ved nedrivning, fx trykimprægneret træ. En livscyklusvurdering af materialevalget i hvert byggeprojekt kan anvendes som metode til at sikre dette. - Affald Affaldsmængderne skal minimeres og på sigt genanvendes efter Cradle to Cradle princippet bl.a. ved at muliggøre, at der kan stilles krav om genanvendelige materialer som tidligere nævnt under materialevalg. Kravene til kildesortering og korrekt behandling af affaldsressourcerne skal endvidere strammes i den relevante lovgivning. - Klimatilpasning Lokalplaner bør kunne indeholde krav til klimatilpasning ved byggemodningen af nye områder, gennem udpegning af løsninger som skal/bør fremmes. Der bør kunne stilles krav til bygherre om etablering af grønne og blå arealer og/eller andre løsninger i forbindelse med nybyggeri og anlæg af friarealer. Beskyttelse af træer og kommende friarealer i byggeperioden skal også kunne sikres via planloven. - Energi Krav om lavenergibebyggelse også ved anvendelsesændringer og ombygninger Side 3 af 7\n4 Der skal være mulighed for også at stille krav til hvilke energikilder, der skal anvendes, og at det i bygninger med stort energiforbrug bliver muligt at stille krav om produktion af vedvarende energi. - Sikring af friarealer Planlovskataloget kan suppleres med yderligere punkter om krav til indretning af byggegrunde, bl.a. for at undgå traktose, og mere præcise krav til anlægsmetoder på friarealer, således at de som minimum følger Normer for Anlægsgartnerarbejde. Der kunne fx i forhold til grundejerforeninger være mulighed for at stille krav om vedtægter der indeholder driftsbestemmelser. Disse skal godkendes af kommunen for herved at sikre det fremtidige vedligehold af nyanlagte friarealer. - Lokal håndtering og anvendelse af regnvand Det skal være muligt at pålægge en grundejerforening i et lokalplanområde eller byudviklingsområde at tage vare på håndteringen af eget regnvand. Ligesom det, efter konkret vurdering, skal være muligt helt eller delvist at opsamle og nyttiggøre og/eller lede regnvand til vandløb, søer og vådområder. -Tryghed og det kriminalpræventive aspekt Sikre at man ser/passerer naboens hoveddør, at man kan følge med i livet mellem bygningerne fra altaner, vinduer og karnapper. At der er sikkerhedsbelysning, åben beplantning og at der ikke lukkes af med plankeværker, hække og lignende. (vil ifølge Sanne Kjær fra Naturstyrelsen kunne reducere kriminalitet med op til 80 %) Konkrete forslag til paragraffer Understående er en liste over forslag til konkrete formuleringer som kan udvide Planlovens område, så det er muligt at stille flere og mere vidtgående krav til bæredygtigheden i den fysiske lokalplanlægning. 7 Bebyggelsens ydre fremtræden Betrædbare grønne tage kan erstatte det friareal der inddrages på jorden. Kommentar: kan give en mere tæt by at etablere udeophold på bygninger, såfremt de etableres så de kan erstatte den funktionalitet som man ellers ville have på jorden. Tage over 30 grader orienteret mod syd skal forsynes med solceller/solvarmeanlæg Kommentar: kolliderer sandsynligvis med rentabilitet (økonomisk bæredygtighed) og kan få bygherrer til at ville orientere bygninger anderledes for at undgå dette krav. Er et Side 4 af 7\n5 virkemiddelkrav som kan vurderes til at være for strengt som både/og såfremt vi også stiller funktionskrav om lavenergi. Det skal være muligt at stille krav til energiforsyning/- produktion i området. Det skal overvejes at etablere solceller, sol- eller jordvarmeanlæg i forbindelse med byggeriet. Hvis der skal bruges køling i bygninger skal der så vidt muligt bruges havvand, jord eller stenlager. Vurderingen skal baseres på stedsanalysen og afstemmes med gældende varmeforsyningslov/tilslutningspligt til fjernvarme, hvor vi generelt i Miljø i byggeri og anlæg ønsker fjernvarme. Indeklimaet i nybyggeri skal følge de til enhver tid gældende regler i Bygningsreglementet og vejledende værdier i indeklimahåndbogen. Nybyggeri skal udformes med langtidsholdbare løsninger, således at det minimerer brugernes drifts- og vedligeholdelsesudgifter. Nybyggeri skal indrettes således at bygninger senere kan ombygges til andre funktioner uden større problemer. I smalle passager og byrum der har en horisontvinkel på 30 grader bliver refleksion fra og af dagslys betydningsfuldt, så på disse steder skal der anvendes lyse facadematerialer. Drift og regulering af indvendige forhold i bygninger: Kommentar: Planloven skal gøre det muligt at sikre en minimering af energiforbruget, dvs. både indtænkes i planlægning og bygningsdesign fra start. Ved Nybyggeri skal ressourceforbruget begrænses ved at bruge nyeste teknologi. Minimering af el, vand og varmeforbrug skal blandt andet sikres ved, at følgende typer produkter skal indgå i nybyggeri: - A mærkede køle- og fryseapparater - elsparemotorer til pumper, ventilatorer m.m. - bevægelsesfølere til lys og varmestyring i alle rum i bygninger - vinduer med den til enhver tid laveste u værdi - vandbesparende armaturer og toiletter - opsætning af individuelle målere til el, vand og varme Kommentar: Planloven skal kunne regulere de indre forhold i bygninger. - terrænregulering/koter i forhold til forventet havspejlsstigning på xx cm (skal afklares*). Side 5 af 7\n6 Kommentar: mulighed for klimasikring af byggeri som tidligere omtalt i punkt Ubebyggede arealer Ved anlæg af friarealet skal det dokumenteres, at beplantninger beskyttes mod traktose og at ødelagt jord er udskiftet med ny jord. Den øverste ½ meter jord skal være dokumenteret ren på friarealer, på legearealer med stort slid skal det være 1 meter I bede og lignende skal etableres bunddækkende beplantning eller træflis. I beplantningen skal indgå træer og buske der bærer bær som kan tjene som føde for fugle og fauna. Beplantningsplaner skal tage højde for at skabe en så stor biodiversitet som muligt. Begrønningsfaktoren skal udgøre mindst 30 % af de samlede overflader, jord, facade og tag Kommentar: se SBI beregningsmodel. Træer i åbne muldbede er minimumskravet til bedets størrelse 10 m² på træ, opbygget med 0,60 m ny muld og 0,40 m ny råjord og med løsnet eksisterende råjord herover. Træer i lukkede befæstelser, herunder parkerings- og fodgængerarealer samt cykelstier skal der som minimum være 15 m² rod venligt bærelag pr. træ, herunder 2,5 m² muld eller grus bed omkring stammen (for løsningsorienteret*). Ved plantning af træer ovenpå underjordiske parkeringsanlæg (eller på dæk) skal der etableres et plantehul på mindst 15 m² vækstzone i 1, 5 m dybde, opbygget med 0,6 m muld lag, minimum 0,4 råjord, samt vandings- og drænlag. Øvrige beplantninger på dæk kræver 0, 5 m vækstlag Det skal være muligt at kompostere sit affald på egen grund og der skal anvises plads til dette. Kommentar: alt under jorden kan ikke reguleres i den nuværende planlov. Det skal være muligt at regulere den jord som udgør vækstforholdene for træer, planter m.v. 11 Foranstaltninger mod forureningsgener Emissioner fra omkringliggende virksomheder og aktiviteter skal overholde kommunens til enhver tid gældende støj- og forureningsgrænser. Side 6 af 7\n7 Ikke korrekt, det er Planloven der hjemler. Støjgrænser skrives ind i bestemmelserne. 15 Grundejerforening Krav om en juridisk enhed som skal stå for udvikling og etablering af lokale bæredygtigheds tiltag ved at igangsætte og synliggøre aktiviteter og sørge for information om korrekt brug af samme bæredygtighedstiltag og om bydelen generelt. Side 7 af 7


Turning Torso – Udvandreren\nOn 19. september 2010 By udvandrerenIn familie, foto, oplevelser\nÆldstesønnen ville gerne se Turning Torso i Malmö, og jeg ville gerne se kvarteret bag Torso’en, så vi drejede den vej på turen hjemad. Den fortsætter og fortsætter, lige op i skyerne. Biler kan udstilles i voldgraven udenom !! Selvom den er spritny, Torso’en, er der allerede taget gaffatape i brug.\nVi slentrede/stred os gennem blæsten ind i boligområdet bagved og en hel masse næeh og ihh kunne høres fra os.\nYderst har alle lejligheder udsigt til Øresundsbroen, København og et, idag, lettere oprørt Øresund. Her er bademuligheder og samlingssteder med fantastisk udsigt, selv på en grå og blæsende dag. Rundt omkring er der vand imellem bygninger og ved havnen som på smukkeste vis forbinder bydelen med Sundet… Vi sluttede vores miniferie i det Svenske med en pizza og enedes om at, sproget til trods, kunne vi såmænd begge godt finde os i at bo lige der, bagved Turning Torso.\nVerdens bedste bamse\n7 meninger om “Turning Torso”\n@Bente…Ja det må og skal du. Ud over Torso'en er kvarteret helt vidunderligt :-))\n19. september 2010 kl. 20:42\nTænk, jeg har stadig til gode at se Turning Torso tæt på (hmmm … det må der vist laves om på). I øvrigt ser det da ganske rigtigt ud, som om kvarteret bag er ganske rart – med mere sjæl end fx Ørestaden (eller Ødestaden, som manden min siger).Dejlig weekend, lyder det i øvrigt til 😉\n19. september 2010 kl. 17:57\n@Inge…og begge billeder af torsoen er taget idag. Vejret skiftede hele tiden :-))@Anette…Det har vi kan du tro :-))@Annemarie…Men har du set hvad lejlighder koster i det område…..Det er mildt sagt rystende ;-))@Anne…Ja det skal i altså gøre :-))\n19. september 2010 kl. 17:09\nMå vist forbi Turning Torsoe næste gang vi er en smut i Malmø 🙂\nJa det er da flot bagved torso'en…der kunne jeg da også snildt bo med udsigt til vandet….fede billeder du har taget….god søndag aften til dig ..:-D\n19. september 2010 kl. 15:31\nFlot bygning. Og flotte billeder. Det lyder til, at I har haft en rigtig skøn weekend med gode oplevelser. God søndag aften.\n19. september 2010 kl. 15:26\nSuper flotte billeder Annette.. og der er virkelig så fedt lige der.. Du har helt ret.. Der kan man såmænd godt bo.. hvis det sku' være.. 🙂\n19. september 2010 kl. 15:16


GUIDE: Vælg det rigtige hovedtøj til din hest - Garderobeskabet.dk\nPosted on: marts 13, 2021 Written by: admin1 Categorized in: Uncategorized\nHovedtøjet, eller trensen, som det også kaldes, er en vigtig del af hesteudstyret. Udover at indramme din hests ansigt, gør hovedtøjet det også muligt for dig at kontrollere din hest.\nNår du skal vælge hovedtøj til din hest, skal du først og fremmest vælge den model, der passer til din hest. Hovedtøj kommer i mange forskellige modeller og pasformer, der passer til forskellige heste. Når du køber dit hovedtøj online, kan du læse om de enkelte modeller for at finde ud af, hvilken der vil være bedst til din hest.\nNogle er mere ergonomiske med andre med for eksempel beskyttende plader. Du har ofte også noget at skulle have sagt i forhold til farven på hovedtøjet. Du kan som regel vælge mellem sort og guld og detaljer i sølv, messing og guld, ligesom du kan vælge mellem syninger i flere forskellige farver. Mange ryttere vælger at matche hovedtøjet med sadlen af æstetiske årsager.\nDet er vigtigt, at du finder den korrekte størrelse på hovedtøjet. Størrelsen måles ud fra din hests hoved og næseryg. Du kan nemlig ikke forvente, at alle modeller kommer i alle størrelser. Størrelserne, som du kan vælge i mellem, er; Mini-shetland, shetland, pony, cob, full og X-full. Flere modeller findes ofte kun i pony, cob og full. Vurdér din hests størrelse ud fra næseryggen.\nDu kan vælge hovedtøj i forskellige materialer med hver deres fordele og ulemper. De mest almindelige materialer er ægte læder, kunstlæder og plastik. Ægte læder er et åndbart materiale, der kræver, at du plejer og vedligeholder det. Kunstlæder og plastik er ikke åndbart, men kræver heller ikke andet vedligeholdelsesmæssigt end en rengørings i ny og næ. Mange ryttere foretrækker hovedtøj i læder – det er dyrere, men holder til gengæld også længere.\nFor at hovedtøjet sidder ordentligt, skal næsestykket sidde højt oppe på knoglen på næseryggen. En hests hovedtøj skal sidde stramt uden at mase og trykke hesten. Når du skal tjekke, om et hovedtøj passer, kan du anvende dine fingre til at måle med. Sæt hovedtøjet på næsen, og følg denne vejledning:\nNæsestykket på hovedtøjet skal sidde 2-4 cm fra næseryggen, så det ikke trykker hestens næse. Pandebåndet skal sidde 2-3 cm fra panden for ikke at trykke kraniet. Pandebåndet skal også skal sidde 1-2 cm bag hestens øre, således at hestens ører kan bevæges frit. Hovedtøjet skal sidde 3-4 cm fra kindbenet for ikke at give sår. Sidst, men ikke mindst, skal der være cirka 5 cm luft mellem hestens kæbe og kæberemmen.\nPrevious post Skab et bedre arbejdsmiljø med flotte garderobeskabe\nNext post Få tiden til at gå med onlinebetting og indretning\n0 comments on “GUIDE: Vælg det rigtige hovedtøj til din hest” Add yours →


Danmarks Vindmølleforenings nyheder: Undersøgelse finder ingen sammenhæng mellem møllestøj og helbred\nUndersøgelse finder ingen sammenhæng mellem møllestøj og helbred\nEn ny undersøgelse fra det canadiske sundhedsministerium påviser, at der ikke er sammenhæng mellem vindmøllestøj og dårligere helbred hos mennesker.\nUndersøgelsen er den mest omfattende af sin art til dato og kommer samtidig med, at Kræftens Bekæmpelse, på vegne af den danske regering, laver en omfattende registerundersøgelse med et lignende formål.\nUndersøgelsen ”Wind Turbine Noise and Health Study” er gennemført af Health Canada i samarbejde med Statistics Canada i de to canadiske provinser Ontario og Prince Edward Island. De foreløbige resultater af undersøgelsen er offentliggjort i november 2014. Efterfølgende er der en offentlig høringsproces og peer-review procedure.\n1.238 naboer har deltaget\nUndersøgelsen omfatter naboer til 399 vindmøller i 18 vindmølleparker. 1.238 ud af 1.570 mulige husstande, beliggende i en afstand af ca. 500 m op til 10 km, har medvirket – svarende til en gennemførselsprocent på 78,9. Alle husstande inden for 600 m er forsøgt kontaktet, og derudover er et tilfældigt udvalg af de resterende husstande blevet kontaktet.\nI hver af de medvirkende husstande er det en voksen person mellem 18 og 79 år, som har deltaget. Den høje gennemførelsesprocent gælder i begge provinser og både for husstande beliggende tæt på vindmøllerne og længere væk.\nSpørgeskema og konkrete målinger\nTre forskellige komponenter har indgået i undersøgelsen:\nSpørgeskema, hvor deltagerne er blevet bedt om at give en række forskellige helbredsrelaterede informationer vedrørende søvn, sygdomme, kroniske lidelser, stress og livskvalitet.\nObjektive målinger af følgende stressindikatorer hos deltagerne: blodtryk, hvilepuls samt koncentrationen af kortisol i håret. Derudover måling af søvnmønsteret over adskillige dage.\nKonkrete støjmålinger ved hver enkelt husstand som baggrund for at fastsætte det beregnede støjniveau. I alt er der anvendt mere end 4.000 timers støjmålinger.\nIngen sammenhæng mellem støj og helbred\nDer er ikke fundet nogen sammenhæng mellem vindmøllestøj og:\nSelvrapporterede og målbare informationer vedrørende søvnkvalitet\nMålbare stressindikatorer som blodtryk, hvilepuls og koncentration af kortisol i håret\nSelvrapporterede sygdomme og kroniske lidelser som svimmelhed, tinnitus, migræne, hjertesygdomme, forhøjet blodtryk og diabetes\nSelvrapporterede oplevelser af livskvalitet og sundhedstilstand.\nDer er registreret en statistisk sammenhæng mellem stigende støjniveau fra vindmøller og oplevede gener. Eventuelle oplevede gener er ikke kun afhængig af lyden fra vindmøllen, men også af hvorvidt møllen rent faktisk kan ses.\nDer er desuden signifikant lavere gene-virkning i de tilfælde, hvor naboen har en økonomisk interesse i vindmøllen.\nPressemeddelelse fra Danmarks Vindmølleforening og Vindmølleindustrien\nLæs mere om det canadiske sundhedsministeries helbreds undersøgelse\nLæs mere om regler for støj fra vindmøller


Søgningen gav 326 træffere\n12. jan 2019, 11:52\nAdo skrev: https://www.nordsjaellandshospital.dk/afdelinger-og-klinikker/gynaekologisk-obstetrisk-afdeling/om-afdelingen/patientvejledninger/Sider/Livmoderen-fjernelse-af-livmoderen-ved-kikkertoperation.aspx\nJA netop det link er det eneste jeg har kunnet finde. Men vil gerne høre fra rigtige mennesker også.\n12. jan 2019, 09:29\nFjernelse af underliv og sex\nJeg fik kræft for to år siden og har derfor fået fjernet begge bryster. Noget tyder på, at min antihormonbehandling ikke virker og derfor har jeg nu fået tid til at få fjernet livmoder og æggestokke. Og jeg er lidt bekymret og vil derfor høre om nogen herinde har fået fjernet underlivet og kan og vi...\nI er simpelthen nødt til at genskabe det herinde!\nHver eneste dag, når hun reder seng, lægger hun en seddel under min dyne, hvor der står hun elsker mig. Når jeg en sjælden gang imellem reder sengen, lægger jeg en seddel i hendes side. Og hvis hun så kravler under dynen først, lægger hun sedlen i min seng i stedet.\nEmne: Hvad tænker du, når du hører?\nRe: Hvad tænker du, når du hører?\nJeg har det som LadyFox. Jeg synes det er lidt søgt, at man ikke må sige "hun er autist". For det ER hun jo. Blandt så meget andet. Feks er jeg også allergiker. Jeg har allergi. Det er ligemeget for mig, om man siger det ene eller det andet. Jeg tvivler på, at nogen tror, at det er det ene...\n5. dec 2018, 11:47\nStitch skrev: Jeg hører ikke til her mere\n5. dec 2018, 11:45\nJeg ville ikke blive i en relation, der fik mig til at føle som du beskriver.\nHun vil dig ikke som du vil hende. Du skal have en, der vil dig og ikke en, hvor du kan bruges når der ikke er andre!\n29. nov 2018, 08:13\nEmne: GTA skal/ skal ikke\nRe: GTA skal/ skal ikke\nJeg har sagt nej til min datter. Hun er nu 13 og får stadig nej\n27. nov 2018, 09:28\n8. nov 2018, 13:48\nJeg sprang faldskærm tandem samtidig med at min daværende kæreste gjorde. Hun brød sig under ingen omstændigheder om at træde ud af flyet og give slip. Men selve turen ned var fin


Ny tæller fra Wago | installator.dk\nForsideTEKNOLOGINy tæller fra Wago Opret nyhed RSS\nNy tæller fra Wago\tWago præsenterer en ny tæller, som blandt andet har et modul, der viser status via LED'er.\t|\nDen nye egensikre op/nedtæller fra Wago registrerer binære signaler med NAMUR-konforme niveauer.\nWago har udviklet en Ex i-tæller til Wago-I/O-system 750. Tælleren registrerer binære signaler med Namur-konforme niveauer og overfører modulets tælleværdi til en Wago-controller.\nTælleretningen (op/ned) kan indstilles via U/D-indgangen på modulet. Tælleren kan indstilles ved hjælp af en control-byte under konfigureringen af modulet. Den digitale udgang kan også konfigureres ved hjælp af dette control-byte eller afhængig af tællerstandens forudindstilling. Ex i-tællerens maksimale tællefrekvens er 20 kHz.\nDet 24 mm brede modul viser status via LED'er: grøn for aktiv up/down-indgang samt rød for ledningsbrud og kortslutning af clockpuls-signalerne. Felt- og systemniveauet er galvanisk adskilt, og udgangen er sikret mod kortslutning. - OWG\nSE PROFIL »\tWAGO Danmark er partner på installator.dk\nWAGO Danmarkhar eksisteret siden 2002, men WAGO's produkter har været kendt på det danske marked i mange år før dette tidspunkt, da firmaet Skaarup forhandlede dem...\tAktivitet:


Virtual reality skal få velfærdsteknologi ud til borgerne - Ydelser - Teknologisk Institut\nNy platform med virtual reality skal lette vejen for bedre udnyttelse af velfærdsteknologi ude i kommunerne. Hver tredje af landets kommuner oplever, at accept af teknologi hos personale i plejesektoren er en barriere.\nTeknologisk Institut lancerer nu en ny platform, som skal være med til at lette vejen for ny velfærdsteknologi. Hver tredje af landets kommuner oplever, at accept af teknologi hos personale i plejesektoren er en barriere, når det handler om at indfri potentialerne inden for velfærdsteknologi. Det viser en rundspørge, som Teknologisk Institut har gennemført blandt kommunerne. Til sammenligning er det kun mindre end hver 10. kommune, som oplever, at borgerne er en stopklods.\n- For at opnå succes med teknologi og hjælpemidler, er det afgørende, at plejepersonalet, som i praksis skal bruge teknologierne, ser og til fulde udnytter mulighederne for anvendelse af velfærdsteknologierne, siger seniorspecialist Peter Vest fra Teknologisk Instituts Center for Velfærds- og Interaktionsteknologi.\nOver 90 procent af de adspurgte kommuner peger samtidig på, at velfærdsteknologi har afgørende betydning for at fastholde det kommunale velfærdsniveau. Tallene er baseret på besvarelser fra 63 ud af landets 98 kommuner.\nViVA - Virtuel Velfærdsteknologi i Anvendelse - hedder den nye platform, som bl.a. giver plejepersonale en indlevende og grundig introduktion til velfærdsteknologi og derigennem åbner deres øjne for teknologiernes potentiale.\nTeknologisk Institut vil med ViVA-platformen på sigt også tilbyde borgerrettede tilbud som sansestimulering, reminiscens og kognitiv træning.\nTeknologisk Institut og CareNet afholder - i anledning af velfærdsteknologiens 10 års fødselsdag - konferencen "Velfærdsteknologi anno 2017" den 14. september i Odense, hvor der bl.a. vil blive offentliggjort flere tal fra Teknologisk Instituts undersøgelse af danske kommuners arbejde med at indfri velfærdsteknologiens potentialer.


Talentakademi - Limfjordsteatret\nBrænder du for skuespillerfaget? Er du nysgerrig efter at lære mere? Har du lyst til at gå i dybden med faget sammen med andre unge med samme interesse?\nto-årig uddannelse i skuespilteknik\nVores ambition er at give dig en klar fornemmelse af, hvad skuespillerarbejdet kræver på et professionelt niveau. Vi skaber møder mellem dig og forskellige faggrupper inden for faget – skuespillere, dramatikere, instruktører, scenografer, teknikere, musikere og dramaturger. Og så lover vi, at du får mulighed for at være med til at udvikle dit og holdets kreative potentiale.\nto-årig uddannelse for unge mellem 15 og 20 år\nfor dig, der interesserer dig for scenekunst og har lyst at lære mere om faget på et professionelt teater\nen grundig introduktion til faglige discipliner under skuespillerfaget\nudelukkende professionelle undervisere fra ind- og udland\ndu kan samtidig passe en uddannelse på f.eks. Morsø Gymnasium\negenbetaling på 4.500 kr. pr. år. Kan betales på én gang eller i aftalte rater\nVi arbejder med en fysisk/kropslig tilgang til skuespillerarbejdet. Undervisningen foregår i trygge rammer tæt på et professionelt teatermiljø og følges tæt af Sune C. Abel, der er undervisningsansvarlig og selv udøvende skuespiller.\nAl dramatisk undervisning varetages af professionelt udøvende kunstnere indenfor deres fag. Hvad enten det er sang, dans eller stomp vil du blive undervist af lærere, der er professionelle i netop disse discipliner.\nDu vil få en introduktion til en lang række discipliner, der alle falder ind under skuespillerfaget: improvisation, karakterarbejde, tekstarbejde, devising, sensorisk teater, sang/stemme, rytmik, fysisk teater, castingteknik, masker m.m.\nDu og holdet kommer til at medvirke i mindst to professionelt opsatte forestillinger: en førsteårsforestilling samt afslutningsforestillingen, der typisk planlægges i forbindelse med Kulturmødet Mors. Som talentelev får du årskort, der giver gratis adgang til alle forestillinger på Limfjordsteatret\nDette års talentforestilling\nHar du i løbet af den to-årige talentuddannelse fået blod på tanden og ønsker at specialisere dig inden for scenekunsten, er der mulighed for at indgå i et overbygningsforløb. Det bliver tilrettelagt specielt til dig og målrettet de kompetencer, du gerne vil udvikle med henblik på optagelse på videreuddannelse. Det kan være som skuespiller, instruktør, scenograf, dramatiker, teatertekniker el. lign.\nTalenthold 2014-2016 Talenthold 2013-2015\nFor at deltage i TeaterTalent Mors skal du bestå en optagelsesprøve.\nDer optages nyt hold hvert andet år.\nDer afholdes optagelsesprøver ultimo august 2022\nNæste hold starter medio september 2022\nKontakt os på post@limfjordsteatret.dk, hvis du gerne vil skrives op til optagelsesprøve.\nDu er også meget velkommen til at kontakte os, hvis du blot er nysgerrig på at høre mere.


Apple annoncerer iPhone SE 3 med A15 Bionic Chip og 5G - Gearkassen.nu\nApple annoncerer iPhone SE 3 med A15 Bionic Chip og 5G\nUnder “Peek Performance” eventet annoncerede Apple iPhone SE 3 med opdateret internt og 5G-forbindelse. Den nye model bringer ikke noget nyt til bordet med hensyn til funktioner, men tilføjer mere smæk for skillingerne.\nNedenfor er alt, hvad du behøver at vide om Apples 2022 iPhone SE, inklusive de vigtigste forbedringer, udgivelsesdato og pris.\nDet samme design og skærm\nDen nye iPhone SE har det samme “ikoniske design”, som Apple første gang debuterede med ankomsten af iPhone 7-serien i september 2016. Der er ingen designjusteringer – telefonen har et aluminiumschassis, der er klemt ind af glaspaneler foran og bagpå. Den eneste bemærkelsesværdige opgradering er skiftet til et mere holdbart Ceramic Shield-glas, der skulle gøre det mindre tilbøjeligt. IP67-certificeringen og Home-knappen med Touch ID-scanner, som findes i den tidligere model, forbliver intakte.\nDet uændrede design betyder også, at telefonen bevarer det samme 4,7 tommer IPS LCD-panel som sin forgænger. Dette betyder, at lysstyrkeniveauet stadig topper på 625 nits, selvom du nu får P3 Wide Color, Haptic Touch og True Tone understøttelse.\nApple tilbyder den nye iPhone SE i tre farver: Starlight, Midnight og (PRODUCT)RED. Telefonen er lavet af genbrugsmaterialer, herunder brug af 100 procent genbrugte sjældne jordarters elementer i Taptic Engine og lydmagneter.\nEn A15 Bionic Chip og 5G\nHøjdepunktet ved den nye iPhone SE uden tvivl A15 Bionic-chippen, der også findes i iPhone 13 serien. Chippen består af en 6-core CPU, 4-core GPU og en 16-core Neural Engine, der kan håndtere mere krævende workloads. Via annonceringen på Apple Newsroom, hævder Apple, at den nyeste iPhone er op til 1,8 gange hurtigere sammenlignet med iPhone 8.\nEn anden vigtig opgradering til 2022 iPhone SE er tilføjelsen af 5G. Det er dog vigtigt at bemærke, at enheden kun understøtter sub-6GHz 5G-netværk og ikke mmWave 5G, så du vil ikke få lynhurtige gigabit-plus hastigheder som omtalt i marketingmaterialet.\nPå trods af den hurtigere chip og 5G hævder Apple, at telefonen holder længere end tidligere generationers modeller takket være en række effektivitetsforbedringer. I egne tests omtaler virksomheden, at modellen holder yderligere to timer under videoafspilning sammenlignet med 2020 SE. Derudover understøtter telefonen kablet hurtigopladning og trådløs Qi-opladning.\nDen nye iPhone SE kommer fortsat med et enkelt 12MP f/1.8 kamera på bagsiden, der er i stand til at optage 4K videoer ved 60fps. Telefonen bruger dog en nyere sensor med understøttelse af Smart HDR 4, Deep Fusion, Portrait mode og Photographic Styles. Disse forbedringer skulle føre til, at telefonen tager billeder med bedre dynamisk rækkevidde, flere detaljer i billeder i svagt lys, forbedrede og mere nøjagtige gengivelser af hudfarver og mere.\nVideooptagelse er også blevet forbedret med optimerede støjniveauer og forbedret hvidbalance. Fronten fortsætter brug af et 7MP f2.2 kamera med Portrættilstand og Deep Fusion understøttelse.\nVisse kamera-relaterede forbedringer er muliggjort af den mere kraftfulde ISP i A15 Bionic chippen. Det resulterer også i iOS 15’s Machine Learning funktioner som Live Text.\niPhone SE starter ved 3.999 kroner, og kan forudbestilles fra den 11. marts kl. 14:00 dansk tid, og den vil være tilgængelig fra fredag den 18. marts, og leveringen starter den 18. marts.


Telefon: 32 17 68 22\nEtableringsdato: 1/1 2010\nFor at foretage et køb på lakrids.nu skal du igennem 5 trin.\n5. Tjek, at alle oplysninger er korrekte på opsamlingssiden og godkend købet.\nPå lakrids.nu kan du kun bestille varer via vores website. Hvis du har forespørgsler til varer, som ikke er på siden, er du velkommen til at kontakte os. Vi har forhandlere over hele verden, og du kan se adresseoplysninger på vores egne butikker her\nNår du handler med lakrids.nu indgås aftaler på dansk.\nDet er ikke muligt at se tidligere ordrer ved login på vores hjemmeside.\nHvis du ønsker at modtage en kopi af din ordrebekræftelse, skal du sende en mail til kundeservice@lakrids.nu.\nFølgende kort kan anvendes:\nDankort, Visa/Dankort, Visa, Visa Electron, Mastercard, Mastercard Maestro og American Express.\nDer tages ikke gebyr ved betaling på lakrids.nu\nBeløbet hæves først på dit kort, når varerne sendes fra lakrids.nu. Der kan aldrig trækkes et større beløb end det, du har godkendt ved købet.\nAlle priser er i danske kroner (DKK). Vi forbeholder os retten til at ændre priserne uden varsel, dog ikke efter et køb er realiseret. Der er ikke refusion af moms, når der sendes til lande uden for EU. Priserne til lande uden for EU er højere pga. tillægsomkostninger ved forsendelse af varer ud af EU. Lokale skatter og afgifter er ikke dækket af Lakrids by Johan Bülow A/S.\nNår du køber en julekalender til forudbestilling, betyder det, at du køber og betaler den nu, og at du får den tilsendt primo oktober. Såfremt du har andre produkter med i forudbestillingen, vil disse produkter blive afsendt sammen med julekalenderen.\nDanmark: 50 kroner.\nFri fragt ved køb over 400kroner.\nEU-lande: 75 kroner.\nFri fragt ved køb over 400 kroner.\nLande uden for EU: 100 kroner.\nFri fragt ved køb over 500 kroner.\nOBS: Alle omkostninger i forbindelse med lokal toldafregning skal betales af pakkemodtageren.\nVi sender alle vores danske pakker med Post Nord. Pakker til resten af verden sender vi med UPS.\nAdresser i Danmark: 1-2 hverdage.\nAdresser uden for Danmark: 2-5 hverdage.\nBemærk: I spidsbelastede perioder, ved akut sygdom i vores pakkeri, ved interne pakkehåndteringsproblemer hos UPS/Post Nord og lignende kan længere leveringstid forekomme.\nBestiller du inden kl. 13 på hverdage, vil du have din pakke inden næste dags afslutning*. Leveringstid i Danmark: 1-2 hverdage**\n*Ordrer modtaget efter kl. 13.00 eller i weekenden/helligdage afsendes efterfølgende hverdag.\nDu får tildelt et sporingsnummer, så du altid kan følge din pakke.\nlakrids.nu yder 14 dages fuld returret gældende fra den dag, varen er modtaget.\nDu skal inden 14 dage fra modtagelse give os meddelelse om, at du ønsker at fortryde dit køb. Meddelelsen skal gives til kundeservice@lakrids.nu / 31 31 08 41. I din meddelelse skal du gøre os tydeligt opmærksom på, at du ønsker at udnytte din fortrydelsesret. Du kan også vælge at benytte vores standardfortrydelsesformular og sende med retur. Den finder du her\nDu kan også – mod forudgående aftale – fortryde købet ved at give tydelig meddelelse og aflevere den personligt på ovenstående adresse.\nDu skal vedlægge en kopi af ordrebekræftelsen. Ekspeditionen går hurtigere, hvis du ligeledes udfylder og vedlægger vores standardfortrydelsesformular\nNår du handler på lakrids.nu har du selvfølgelig 24 måneders reklamationsret. Det betyder, at du enten kan få varen ombyttet, pengene tilbage eller afslag i prisen, afhængig af den konkrete situation.\nDu skal reklamere inden for ”rimelig tid” efter, at du har opdaget manglen ved varen. Hvis du reklamerer indenfor to måneder efter, at manglen er opdaget, vil reklamationen altid være rettidig.\nDu bedes i den forbindelse kontakte os på kundeservice@lakrids.nu.\nFor at du kan indgå aftale med os på lakrids.nu har vi brug for følgende oplysninger:\nPersonoplysningerne registreres hos Lakrids by Johan Bülow A/S og opbevares i fem år, hvorefter oplysningerne slettes.\nDirektøren og webredaktøren for Lakrids by Johan Bülow har adgang til de oplysninger, der registreres om dig.\nDen dataansvarlige på lakrids.nu er Digital redaktør Rikke Reiselbach.\nOplysninger afgivet til lakrids.nu videregives eller sælges på ingen måde til tredjemand, og vi registrerer ingen personfølsomme oplysninger. Dog sender vi via tredjepart en e-mail, der beder dig om at anmelde din købsoplevelse på lakrids.nu\nVed tilmelding til vores nyhedsbrev registrerer vi din e-mail adresse. E-mail-adressen videregives ikke til andre.\nSom registreret hos Lakrids by Johan Bülow har du altid ret til at gøre indsigelse mod registreringen. Du har også ret til indsigt i hvilke oplysninger, der er registreret om dig. Disse rettigheder har du efter Persondataloven og henvendelse i forbindelse hermed rettes til Lakrids by Johan Bülow via e-mail kundeservice@lakrids.nu\nVi bruger sociale plugins fra forskellige sociale netværk. Dette giver dig mulighed for at dele indhold på sociale netværk eller anbefale produkter og tjenester.\nHvis du ikke ønsker, at disse overaktive plugins indsamler oplysninger om dig, kan du deaktivere de sociale plugins "blokering tredjeparts cookies" ved et klik i browserens indstillinger. Derefter sender browseren cookies til serveren med indlejret indhold fra andre udbydere. Med denne indstilling kan brugen af vores side være begrænset.\nPå vores hjemmeside anvender vi følgende plugins:\nHvis disse plugins er aktiveret, er din browser direkte tilslutning Facebook-serveren, hvorved data overføres til Facebook. Din konto på Facebook kan knyttes til disse oplysninger. Interaktioner, såsom at trykke på "Synes godt om"-knappen eller kommentere sendes fra din browser direkte til Facebook og gemmes der. Hvis du ikke ønsker dette, skal du logge ud, inden du besøger vores hjemmeside. Læs mere på "https://www.facebook.com/about/privacy".\nHvis disse plugins er aktiveret, er din browser direkte tilsluttet Google-serveren, hvorved data overføres til Google. Din konto hos Google kan knyttes til disse oplysninger. Interaktioner, såsom at trykke på "+1"-, "Del" knappen eller kommentere sendes direkte fra din browser til Google og gemmes der. Hvis du ikke ønsker dette, er du nødt til at logge ud af disse netværk, før du besøger vores hjemmeside. Læs mere på "http://www.google.dk/intl/dk/policies/privacy/".\nHvis disse plugins er aktiveret, er din browser direkte forbundet med Twitter-serveren, hvorved data overføres til Twitter. Din Twitter-konto kan knyttes til disse oplysninger. Interaktioner, såsom at trykke på knappen Re-tweet vil blive transmitteret fra din browser direkte til Twitter og også gemt der. Hvis du ikke ønsker dette, skal du logge ud, inden du besøger vores hjemmeside. Læs mere på "https://twitter.com/privacy".\nHvis disse plugins er aktiveret, er din browser direkte forbundet med YouTube-serveren, hvorved data overføres til Youtube. Din konto på YouTube kan være forbundet med disse oplysninger. Interaktioner, såsom at trykke på "Mag-I."- , "Del" knappen eller kommentere sendes fra din browser direkte til YouTube og gemmes der. Hvis du ikke ønsker dette, skal du logge ud af din konto, før du besøger vores hjemmeside. Læs mere på "http://www.youtube.de/t/privacy".\nVideregivelse af personlige data kan kun foretages med samtykke fra brugeren.\nPersonoplysninger kan lagres og behandles internt i virksomheden, herunder datterselskaber til Lakrids by Johan Bülow A/S. Oplysninger kan videregives til udvalgte og betroede tredjeparter til at udføre ordrer, herunder betalingsforarbejdning og forsendelse af varer eller levering af andre tjenester, herunder administration, klager og returneringer. Desuden kan personoplysninger videregives til de rette myndigheder, i tilfælde af misbrug eller ved en strafferetlig sag.\nVi gør opmærksom på, at love og regler om sikkerhed, behandling og overførsel af personoplysninger i andre lande kan være forskellige fra de tilsvarende bestemmelser i Danmark. Ved at give dine personlige oplysninger, accepterer du overførslen af dine data til andre lande (herunder USA) i overensstemmelse med denne fortrolighedspolitik.\nVi sælger under ingen omstændigheder vores kunders data.\nHvis du vil klage over dit køb, skal du rette henvendelse til kundeservice@lakrids.nu. Hvis det ikke lykkes os at finde en løsning, kan du indgive en klage til