⭐eflex :: Fleksibelt elforbrug En kvalita*v undersøgelse af, hvordan deltagerne i projekt eflex oplever hverdagen med energifleksibilitet.\n1 eflex :: Fleksibelt elforbrug En kvalita*v undersøgelse af, hvordan deltagerne i projekt eflex oplever hverdagen med energifleksibilitet. Udført af antropologerne.com for DONG Energy2 OM RAPPORTEN, PROJEKT EFLEX, MARTS 2012 UDARBEJDET AF antropolog Nadia Bech Koppel, chefantropolog Rikke Ulk, antropolog, projektleder Trine Demant og designer Pi Ammentorp fra antropologerne.com for DONG Energy Eldistribu*on A/S Baseret på arbejde af eflex- analyseteam, der udover holdet fra antropologerne.com har bestået af: Louise Buch, Ph.d. hos DONG Energy, Sophie Nyborg, Ph.d. på DTU og Louise T. Jensen, speciale- studerende på ITU. TAK TIL Alle deltagere i eflex- projektet og deres familier for at lukke deres hjem op for analyseteamet og bidrage med deres tanker, erfaringer og forsøg med energifleksibel praksis. FOR MERE INFORMATION: DONG Energy Distribu*on, afd. Netstrategi :: distribu*on.dk :: antropologerne.com :: :: Alle deltagerere benævnes med alias- navne i rapporten, ligesom deres alder er justeret let. Billeder og citater må ikke bruges af tredjepart i anden sammenhæng ej heller i kommercielle henseender uden forhåndsgodkendelse fra antropologerne.com 23 Projekt eflex kort fortalt Projekt eflex er et tværfagligt innova*onsprojekt, der undersøger og afprøver, hvordan man i et samarbejde mellem elselskab og forbrugere kan udnywe distribu*onsnewets kapacitet smartest muligt. I frem*den forventes et s*gende elforbrug med flere varmepumper og elbiler at overbelaste distribu*onsnewet på bestemte *dspunkter af døgnet særligt ved axen*d. I projektet testes derfor poten*alet for energifleksibilitet en forskydning af elforbruget *l om nawen gennem nye former for kommunika*on, rela*on, prisstrukturer og Home Automa*on i hjemmet. 119 test- deltagere og deres familier har hax Home Automa*on udstyr installeret som en del af projekt eflex i mellem ½- 1 år. antropologerne.com har, som konsulenter for DONG Energy, undersøgt deres hverdag med udstyret, forhold *l el og indsamlet og analyseret viden om den villighed *l fleksibilitet, som teknikerne exerspørger. Vi har lært, at de fleste menneskers forhold *l strøm kan koges ned *l tallene på elregningen. Sam*dig er el en nødvendighed for det moderne liv, vi lever, og *lstede i mange af de *ng, vi gør. I projektet har vi iden*ficeret 5 brugerprofiler, der viser forskellige måder at leve med el, at bruge Home Automa*on- udstyr og at lade sig mo*vere *l energifleksibilitet. Vi har også lært, at deltagerne i projekt eflex oplever energifleksibilitet som sund fornu>, når det handler om at bruge el smartere, mere effek*vt og mere klimamæssigt korrekt. Vi ser, at denne følelse af sund fornux kan understøwes af nye rela*oner mellem elselskab og forbruger, af variable elpriser og af Home Automa*on udstyr. DeWe skaber alt sammen en ny synlighed og bevidsthed om strøm og gør det muligt at rykke dele af elforbruget *l om nawen uden store konsekvenser for familiens daglige liv. 34 Indholdsfortegnelse 1. Introduk*on eflex- deltagerne Hverdagen med el og GWR- udstyret Brugerprofiler Kommunika*on og rela*on Mo*va*on for fleksibilitet Konklusion og anbefalinger PERSPEKTIVERENDE INDSPARK I farverige bokse som denne vil vi introducere forskellige nye perspek*ver på den analyse, der præsenteres i afsniwet. RAPPORTENS ANVENDELSE Resultaterne i denne rapport er et værktøj *l brug i udvikling af frem*dens energiløsninger. Vi håber, at både stat, monopol, leverandører, distributører, producenter, teore*kere, prak*kere, lokale brugerfællesskaber, sammenslutninger og individuelle brugere vil lære af og arbejde videre med de nye løsninger og veje, denne rapport anviser. 45 Introduk*on6 KAPITEL 1 :: INTRODUKTION Baggrund og formål PROBLEMSTILLING Danmark skal være uakængig af fossile brændstoffer i 2050, har regeringen officielt proklameret. Vi skal gradvist overgå *l bæredyg*ge energikilder og i Danmark betyder det primært energi fra vind. Imidler*d forholder det sig i dag sådan, at vindenergi ikke kan lagres og derfor må bruges af danskerne, når vinden blæser eller den må sælges *l udlandet. For at udnywe vindenergien bedst muligt, forsøges med *ltag på det danske marked såsom indførsel af elbiler og eldrevne varmepumper. Disse *ltage vil resultere i et højere forbrug af el og dermed i overbelastninger på distribu*onsnewet på bestemte *dspunkter af døgnet primært i *dsrummet kl (axen peak), men også om morgenen, hvor både husstande og industrianlæg mm. forbruger el. Så opstår behovet for det, man kalder peak shaving og det bliver nødvendigt at finde løsninger, så vi kan barbere og flywe dele af det samlede energiforbrug *l andre *dspunkter af døgnet, fx om nawen. De *ltagende belastninger på distribu*onsnewet gør det altså nødvendigt at indføre mere fleksible systemer for distribu*onen og forbruget af energi for at udskyde store investeringer i net- forstærkning (tykkere kabler). I beregninger, fremskrivninger og i projekt eflex undersøger DONG Energy muligheden for at flywe privatkunders forbrug af el *l om nawen. Gennem Home Automa*on kan elselskabet styre elbilerne *l at lade op om nawen, hvor belastningen på el- newet er lavest, ligesom de kan apryde varmepumperne i de overbelastede peaks. Derudover opfordres kunderne *l at rykke så meget som muligt af deres elforbrug *l om nawen. Det er disse forskydninger af kundernes forbrug, vi kalder for energifleksibilitet. Men hvordan kan vi mo*vere kunderne *l at ændre deres el- adfærd? Vi ved, at kundernes prisfølsomhed overfor ændringer i elprisen er lille, tenderende *l forsvindende. DeWe blev igen fastslået i Tarifudvalgets rapport (2009) og flere pilotprojekter om dewe emne, har alle vist en meget begrænset, vedvarende interesse i ændringer af elforbruget på baggrund af ændrede priser. Med de nuværende energipriser viser beregninger, at besparelserne ved at udvise en fleksibel forbrugsadfærd er meget ringe. DONG Energy har derfor med projekt eflex ønsket at finde svar på, om der findes andre mo*va*onsfaktorer end ren økonomi. Og i så fald starte arbejdet og samarbejdet om, hvordan frem*dens intelligente og bæredyg*ge el- net og distribu*onssystem kan indrewes. 67 FORMÅL MED PROJEKT EFLEX antropologerne.com er konsulenter for DONG Energy på projekt eflex. Formålet med projektet er, i samarbejde med en række eksterne aktører, at skabe indsigt i og viden om, i hvilket omfang danske elforbrugere er villige *l at flywe deres elforbrug *l om nawen. Projektet s*ler mod at iden*ficere incitamenter for at ville forbruge el og energi på en fleksibel måde. Projekt eflex s afsæt For at skabe viden om vilkårene for den ønskede fleksibilitet har vi undersøgt, hvilken *lgang brugerne har *l elforbrug, hvordan de lever med nyt Home Automa*on- udstyr, hvad der mo*verer dem, hvilke barrierer og dilemmaer, de oplever i deres daglige omgang med udstyret og fleksibelt energiforbrug. Vi har sam*dig set på, hvordan de oplever rela*onen *l DONG Energy, det omgivende samfund og tendenser i *den. Vi har testet deres oplevelser af forskellige kommunika*onsformer for at give DONG Energy viden om, hvordan og hvorvidt kunders holdninger *l energifleksibilitet kan s*muleres via kommunika*ons- og rela*onsarbejde mellem DONG Energy og bruger. På baggrund af deltagernes mo*va*oner har vi udviklet fem brugerprofiler, som DONG Energy kan anvende i deres frem*dige arbejde med at fremme fleksibiliteten og udskyde og mindske den frem*dige udbygning af newet. Hvad deltagerne tænker Hvad deltagerne siger Hvad deltagerne gør Som del af projekt eflex har DONG Energy og testdeltagerne sammen eksperimenteret med variable elpriser. DeWe for at skabe viden om, hvordan et frem*digt udlignings- og afregnings- system, samt kommunika*onen herom, kan og bør indrewes. At afdække villigheden *l energifleksibilitet ved at undersøge, hvad deltagerne tænker, siger og gør 78 KAPITEL 1 :: INTRODUKTION TO BÆRENDE HYPOTESER To hypoteser har været bærende i undersøgelsen af brugernes deltagelse i og respons på projekt eflex. HYPOTESE 1: HOME AUTOMATION KAN FREMME ENERGIFLEKSIBILITET Projektet har taget afsæt i en antagelse om, at brug af såkaldte Home Systems vil mo*vere brugerne *l at blive mere fleksible i deres elforbrug. Tanken har været, at smart intelligent udstyr *lbudt husstanden og koblet op på elselskabets el- leverance har poten*ale *l at skabe bevidsthed om elforbrug for derigennem at fremme forbrugernes fleksibilitet. Projekterfaringerne fra eflex 2011 viser, at udstyret mo*verer *l energifleksibilitet; Udstyret synliggør og skaber en ny bevidsthed om familiens elforbrug, det er håndgribeligt og giver indsigt som smart teknologi. Det er med *l at forbinde (for)brugere med en abstrakt el- verden, og det giver mulighed for at handle ak*vt på husstandens eget forbrug sam*digt gøre noget på et bredere, samfundsmæssigt niveau. HYPOTESE 2: EL ER LIV OG PRIS IKKE DEN ENESTE MOTIVATION Den anden hypotese handler om økonomi, prisfølsomhed og ra*onaler. Når vi undersøger, hvad der kan drive og mo*vere mennesker *l den nye energi- praksis, tager vi afsæt i eksisterende viden om, at prisfølsomhed og prisstrukturer ikke er det eneste, der mo*verer. Vi ser i projekt eflex 2011, at mennesker har mange ra*onaler og forklaringsmodeller for at handle, mene og gøre, som de gør. At undgå spild og at op*mere betyder noget for vores daglige vaner og elforbrug der bør være en (lille) økonomisk fordel i at ændre vaner, men at gøre noget godt og rig*gt for miljøet, for andre, for samfundet er en klar drivkrax. Mennesker er ikke økonomisk ra*onelle i snæver cost- benefit - forstand, fordi vi oxest går exer følelsen af at spare. Vi investerer gerne i ny belysning, der sparer i waw, men hvor investeringen aldrig tjenes hjem i reel besparelse. Deltagernes økonomiske ra*onaler er mangfoldige og komplekse; de er præget af følelser, iden*tet og ønsker om at gøre det rig*ge og det fornuxige og det skal en ny energifleksibilitet tale *l. Home automa*on kan fremme energifleksibilitet Mennesket er ikke homo economicus :: mere end penge mo*verer 89 Home Automa*on af elforbrug Relæboks Portal på ipod GWR- UDSTYRET Det udstyr, brugerne har modtaget og installeret i deres hus er udviklet af firmaet GreenWave Reality (GWR) *l DONG Energy, baseret på forprojekt af Alexandra Ins*tuWet (2009). Udstyret består af en hovedenhed kaldet en Gateway, nogle intelligente strømskinner/strøms*k PowerNoder, samt en EnergyGuard, som installeres på husstandens elmåler. Via en trådløs forbindelse er EnergyGuarden forbundet *l Gatewayen, der er koblet *l husets internesorbindelse. Gatewayen sender trådløst med de opsawe noder og styres fra en online portal. Noder og skinner kan brugerne selv placere i hjemmet og kode dem, så brugeren kan genkende dem på portalen. Brugeren kan via portalen interagere med de *lkoblede noder og inds*lle hjemmets forskellige elektriske apparater, der er koblet på systemet sam*dig med at strømforbruget, på hvert *lkoblet apparat, kan aflæses. Brugeren kan se, hvor meget hvert apparat bruger, både når det er tændt og når det er i standby mode. Der kan laves særlige ordninger, kaldet profiler, hvor apparater tænder eller slukker samlet på et én gang inds*llet *dspunkt. Det udstyr, som familierne har fået udleveret, indeholder også en ipod Touch, hvor portalen allerede er installeret som applika*on. Brugerne har således mulighed for at styre og inds*lle det automa*ske hjemmesystem fra deres ipod. Gateway Strømskinne (Power)node De brugere, der har en varmepumpe, får installeret en relæboks, hvorigennem DONG Energy kan apryde ( ) varmepumpe. Brugeren kan på portalen inds*lle hvilken minimumstemperatur, der skal være i hjemmet og hvor lange aprydelsesperioder, de vil acceptere. Elbilerne har på samme måde ekstern styring af opladningen, hvor brugeren blot skal indtaste *dspunktet, hvor bilen skal stå klar næste morgen. På baggrund af brugerens valg, uernstyrer DONG Energys system varmepumpen og elbilens elforbrug. Dog kan brugeren via portalen hele *den gå ind og underkende (overrule) de valgte inds*llinger. Både varmepumpe- og elbilsbrugere kan selv indtaste, om de vil op*mere eller oplade exer laveste priser eller mest vindenergi. Portalen udgør en ny kontakslade mellem DONG Energy og brugere, der dog primært kører automa*sk deraf betegnelsen Home Automa*on. 910 KAPITEL 1 :: INTRODUKTION Forløb, *lgang og metoder antropologerne.com udarbejdede i slutningen af 2010 projektdesignet for brugerundersøgelsen i eflex i samarbejde med DONG Energy. I starten af 2011 påbegyndtes rekruwering af deltagere og installering af udstyret hjemme hos de *lmeldte. DELTAGERNE I PROJEKT EFLEX I projekt eflex testes tre forskellige typer af elforbrug i forhold *l energifleksibilitet. Vi har undersøgt følgende kundesegmenter: Husholdningskunder Husholdningskunder med elbil Husholdningskunder med varmepumpe DONG Energy annoncerede exer deltagere *l projektet gennem deres nyhedsbrev og via kunder som også deltog i Energinet.dk s projekt Styr din varmepumpe. Kriteriet for at blive deltager i projekt eflex var, at man var husejer og havde et årligt elforbrug på over kwh og/eller en jord- eller lux/vand- varmepumpe. antropologerne.com rekruwerede elbilister gennem eget netværk og med hjælp fra Dansk Elbilskomité. Deltagerne skulle være villige *l at skixe *l en elaxale med et *meafregnet elpris, hvor elprisen ændrer sig *me for *me samt *l en netaxale med variable newariffer, der ligeledes ændrer sig *me for *me. Det er dewe prissystem, vi kalder variable priser. BRUGERUNDERSØGELSENS 3 FASER Selve brugerundersøgelsen er opdelt i tre loops, hvor praksis og fleksibelt energiforbrug undersøges hos de tre brugergrupper. I loop 1 kom de første 44 brugere med i projektet resten af de *lmeldte er løbende kommet med herexer. I første loop var fokus på husholdningsbrugere og varmepumpebrugere, andet loop elbilbrugere og tredje loop udelukkende varmepumpebrugere Hvert loop indeholder feltarbejde, ak*vitet på PODIO, brugerworkshop, analyseworkshops og en afleveringsworkshop. Loop 1 Loop 2 Loop 3 26 varmepumpebrugere 29 husholdningsbrugere 22 hjemmebesøg 6 varmepumpebrugere 16 husholdningsbrugere marts, april, maj 9 elbilbrugere 12 hjemmebesøg 9 elbilbrugere 3 varmepumpebrugere september, oktober, november 55 husholdnings- og varmepumpebrugere 15 hjemmebesøg 15 varmepumpebrugere november, december, januar 1011 BRUGERSTUDIE AF FLEKSIBILITET Begrebet fleksibilitet og den primære undersøgelsesgenstand fleksibilitetspoten*alet har med projekt eflex i 2011 udviklet sig og taget en kvalita*v drejning. For fleksibilitet for hvem? Enhver større eller mindre vaneændring er jo en fleksibel handling set fra deltagernes perspek*v, men den rykker ikke nødvendigvis stort ved peak shaving og de flaskehalse i distribu*onsnewet, som DONG Energy på egne, samfundets og kundernes vegne gerne vil finde en smartere, bæredyg*g løsning på. Hvordan er man helt konkret fleksibel? Hvad vil det sige? I denne rapport omskrives genstanden fleksibilitetspoten*alet, så det afspejler emnet, som deltagerne oplever det. GRUNDLAGET FOR ANALYSEN :: UPRØVET NY TEKNOLOGI At nyt udstyr udvikles *l og testes i et projekt som dewe betyder, at der poten*elt opstår tekniske problemer. Dem har der været flere af end forventet og det har udfordret både deltagerne og DONG Energy samt påvirket projektets resultater. Ustabilitet og vanskeligheder har fyldt meget ude i deltagernes hverdag og hjem, såvel som i kommunika*onen mellem DONG Energy og deltagerne; dewe være sig på telefon, mail, tekniske besøg og PODIO. Det har betydet, at meget af deltagernes *d er brugt på at få udstyret *l at virke *d som kunne være brugt på at udvikle deres energifleksibilitet og ændre vaner og adfærd. GRUNDLAGET FOR ANALYSEN :: FIRST MOVERS Grundet den måde og de kanaler hvormed projektet har rekruweret sine deltagere, er der en hovedvægt af energi- eller teknik- interesserede blandt de 119 deltagere. Flere er uddannet indenfor ingeniørfaget eller har andre teknisk- økonomisk uddannelser. Langt størsteparten af de primære deltagere er mænd. Denne bias har en betydning for undersøgelsens resultater; Deltagerne er ikke direkte repræsenta*ve for DONG Energys kundegrundlag, men kan opfawes som en gruppe engagerede, særligt tech- interesserede, first movers. Ligeledes har både DONG Energy og antropologerne.com s ønsker om interven*oner i testperioden via konkurrenceuger og andre sammenlignings- eller mini- kampagne*ltag ikke været muligt, fordi grundlaget ikke opstod som ventet og krudt og fokus har i stedet været lagt i at få det *l at fungere. Deltagernes villighed og tålmodighed er blevet udfordret, men også bekræxet. Processen har vist, at det *l trods for opstartsvanskeligheder med teknikken, har været muligt at engagere (for)brugere i deres elforbrug og få dem *l at ændre familiens vaner i en mere energifleksibel retning. 1112 KAPITEL 1 :: INTRODUKTION DATAMATERIALE Denne rapport bygger på følgende datamateriale: HJEMMEBESØG I alt har analyseteamet været på hjemmebesøg hos 49 af eflex- deltagerne. Hvert loop har hax en specifik feltguide og et elektronisk afrapporteringsformat. BRUGERWORKSHOPS OG BRUGERFILM Der er i undersøgelsen akoldt to brugerworkshops med fokusgruppeøvelser og interview. På begge brugerworkshops er der produceret 4 brugerfilm. WORKSHOPS MED DONG ENERGY Vi har akoldt 3 analyse- og resultatworkshops med DONG Energys Team eflex, hvor delresultaterne fra de tre loops er blevet præsenteret og arbejdet videre med. PODIO- DEBAT Vi har delt vores resultater og fået respons fra deltagerne på PODIO, skrevet deba*ndlæg og fulgt deltagernes ak*vitet på PODIO SPØRGESKEMAUNDERSØGELSE Sammen med DONG Energy har vi udarbejdet et spørgeskema *l testdeltagerne, hvor de har svaret på demografiske og livss*lsmæssige spørgsmål. I alt 97 af de 119 deltagere har besvaret skemaet. VÆLG EN PROFIL - UNDERSØGELSE Som led i udarbejdelsen af brugerprofilerne, har deltagerne fået en beskrivelse af de udarbejdede profiler, hvor de selv skulle placere sig. DeWe har 72 deltagere gjort og resultaterne herfra er exerfølgende blevet sammenholdt med resultaterne fra spørgeskemaundersøgelsen. INTRODUKTIONSMØDER OG ARRANGEMENTER Vi har deltaget og samlet data fra samtlige introduk*onsmøder og arrangementer akoldt af DONG Energy. 1213 AT AFDÆKKE ALLE LAG :: FORSKELLIGE METODERS ANVENDELSER Hvad folk... Metode Indsigt Siger Udtrykker Gør Bruger interviews Deltager- observa*on Eksplicit Observerbart ANTROPOLOGISK TILGANG, METODE OG ANALYSE En antropologisk undersøgelse handler om at afdække en given kultur, hvad enten det er blandt brugere af et produkt eller en service, internt i en virksomhed, i en kommune, en fremmed region, i et lokalsamfund eller et andet fællesskab. En kultur består af *ng vi gør (vaner, ru*ner, ritualer, dvs. den praksis vi lægger for dagen), *ng vi siger og mener (som er udtryk for det verdensbillede eller den forståelse af verden som vi har) og de miljøer eller kontekster, som vi gør, tænker og siger noget i. Som resultat af en antropologisk undersøgelse får man derfor eksempelvis indblik i konkrete situa*oner og hvad mennesker har af behov, drømme og hvad der driver og mo*verer dem. Ved Føler Drømmer om Genera*ve metoder Implicit Latent En antropologisk *lgang er eksplora*v og åben og først og fremmest kvalita*v. Antropologer er trænede i at deltage i forskellige ak*viteter og sammenhænge og i at lære sammen med og af de mennesker, der er objekt for undersøgelsen ikke blot lære om dem. Ud fra mikro- niveauet, hvor mennesker lever deres specifikke liv, kan antropologer iden*ficere sammenhænge og mønstre og følgende hæve denne viden *l et makro- niveau, der udsiger noget mere generelt om et emne som fx forbrug af el og villighed *l at ændre vaner. At veksle analy*sk mellem det specifikke og det generelle er integreret i den antropologiske *lgang, teori og metode. 1314 KAPITEL 1 :: INTRODUKTION Samtaler og observa*oner dokumenteres med billeder og video Opgavemappe *lsendes og udføres i ugen før hjemmebesøget Undervejs udføres forskellige øvelser HJEMMEBESØG OG METODER UNDERVEJS Som en del af at lære brugerne at kende er hjemmebesøg en metode *l at danne sig et dybt og nuanceret helhedsindtryk af personerne og deres forhold *l energi og eflex. Hjemmebesøgene i projekt eflex har været på 4 5 *mer hver og har kørt exer en feltguide. På hjemmebesøgene har vi både interviewet, været på rundvisning i hjemmet og elbilen, lavet øvelser og snakket uformelt om stort og småt oxest relateret *l el og energi. CULTURAL PROBES EN OPGAVEMAPPE Forud for hjemmebesøgene får deltagerne *lsendt en opgavemappe kaldet cultural probes. Cultural probes er hjemmeopgaver, som brugerne selv laver uden antropologens *lstedeværelse. Det giver oxe et mere uforstyrret og privat indblik i brugerens verden, som er et værdifuldt supplement *l andre undersøgelsesmetoder, hvor vi er *lstede. I eflex er deltagerne bl.a. blevet bedt om at tage billeder af deres elforbrug, føre dagbog over deres indeklima og tegne deres forbrug af el i hverdagen. ØVELSER UNDER HJEMMEBESØGENE Feltøvelser hjælper deltagerne *l at konkre*sere og genkalde sig situa*oner, temaer, personer eller steder, og fungerer som redskab *l at ny og dyb refleksion opstår hos brugeren. De øvelser vi har lavet har været baseret på noget fysisk materiale, som danner udgangspunkt for dialog om noget specifikt fx. GWR- udstyrets opsætning i hjemmet eller deres forløb i eflex. Opgavemappe 1415 1516 KAPITEL 1 :: INTRODUKTION PODIO :: UDVIKLING FRA METODE TIL FÆLLES INTERFACE Alle eflex- deltagerne er blevet inviteret *l at deltage i eflex på PODIO. PODIO er et online fællesskab, hvor tekst, billeder og informa*oner kan deles. 114 af de 119 deltagere er registreret herinde. Oprindeligt var ideen, at antropologerne.com sammen med deltagerne kunne udveksle erfaringer, synspunkter og diskutere vaner og analy*ske resultater. Men da pointen med et socialt medie netop er at tale om det, der interesserer brugerne i det givne community, og da interessen tydeligt har kredset om det meget udstyrsnære, rummet beregninger og tekniske diskussioner og spørgsmål *l DONG Energy, har DONG Energy i exeråret 2011 overtaget moderatorrollen og den daglige dialog og *lsvarende lagt mere teknisk support over i PODIO. Dialog på PODIO mellem brugere og antropologerne.com AFRAPPORTERING PÅ PODIO OG I EXCEL Alle hjemmebesøg er blevet afrapporteret på PODIO i brugerportræwer, som danner grundlaget for antropologerne.com s exerfølgende analyseproces på PODIO og i Excel. DeWe afrapporteringsformat muliggør, at analysen baseres på både dybdegående kvalita*ve beskrivelser og et kvan*ta*vt overblik. Afrapportering og analyse på PODIO og i Excel 1617 eflex- deltagerne18 KAPITEL 2 :: EFLEX- DELTAGERNE Hvem er eflex- deltagerne DE PRIMÆRE TEST- DELTAGERE OG DERES FAMILIER Der er officielt set 119 eflex- deltagerne med i projektet, men langt de fleste af dem bor sammen med deres partnere og børn. Vi har i hjemmebesøgene lagt stor vægt på at inddrage hele familien, fordi el bruges *l at skabe familielivet i hjemmet og det derfor ikke er meningsfyldt kun at studere den ene person, der står som officiel test- deltager. Når vi i de kommende kapitler laver grafikker og oversigter over deltagerne, er det dog kun den primære testdeltager, der er repræsenteret men de dybdegående, mere kvalita*ve analyser baserer sig på hele familiens oplevelser og adfærd med projektet. HVOR BOR FAMILIERNE Vi har som et led i analysen af eflex- projektet, inddraget analyseins*tuwet Geoma*c a/s, der som det ses på billedet *l højre har leveret et oversigtskort over eflex- deltagernes adresser. Her fremgår det, at eflex- deltagernes hjem fordeler sig over hele DONG Energys forsyningsområde (skraveret område) og deltagerne er altså jævnt fordelt rent geografisk. eflex- deltagernes adresser fordelt på DONG Energys dækningsområde. Kilde: Geoma*c a/s center for geoinforma*k, 12. januar19 Fakta om eflex- deltagerne KØN :: OVERVEJENDE MÆND Ud af 119 antal primære test- deltagere er 103 mænd og i de *lfælde, hvor kvinden er *lmeldt som primær test- deltager, er partneren typisk også involveret i projektet i praksis. LIVSCYKLUS :: FAMILIER MED HJEMMEBOENDE BØRN Størstedelen af deltagerne er børnefamilier oxe har de 2 eller flere børn. De har etableret sig i det hus, hvor de forventer at bo i mange år for de ældre deltageres vedkommende resten af deres liv. 19 kvinder 102 mænd ALDER :: HOVEDSAGELIGT I MELLEM ÅR Flertallet af deltagerne er i 40erne og 50erne. Der er en tendens *l, at elbilsbrugerne er lidt yngre end varmepumpebrugerne, hvilket kan forklares med, at anskaffelsen af en varmepumpe er en investering, der både kræver økonomisk overskud og planer om at blive boende i huset i mange år. INDKOMST :: VELHAVENDE eflex- deltagerne er blandt den mere velhavende del af den danske befolkning. De få, der har en lidt lavere indkomst, er typisk pensionerede eller bor kun én i husstanden. Husstandens årlige indkomst (i danske kr.) Alder år år år Ovenstående grafikker er udarbejdet på baggrund af de 97 besvarelser fra spørgeskema 1920 KAPITEL 2 :: EFLEX- DELTAGERNE BOLIGFORM :: HUSEJERE Deltagerne bor primært i parcelhuse, en del bor i rækkehuse og enkelte bor i landejendom, lejlighed eller fri*dshus. Boligtype ELFORBRUG :: HØJT FORBRUG AF EL Deltagerne er rekruweret *l at have minimum et forbrug på 5000 kwh om året og langt de fleste har et langt højere forbrug. Særligt blandt varmepumpebrugerne er forbruget i top. Årligt elforbrug (i kwh) Etagebolig Fri*dshus Parcel/stuehuse Række, kæde, dobbelthuse Andet BOLIGSTØRRELSE :: STORE HUSE OG VILLAER De fleste bor i parcelhuse på mellem kvadratmeter. Blandt varmepumpebrugerne besøgt i loop 3 er gennemsniwet på 201 kvadratmeter. Det er således nogle store huse, de skal opvarme, hvilket forklarer deres høje forbrug af el. UDDANNELSE :: PRIMÆRT LÆNGEREVARENDE UDDANNELSE Deltagerne er generelt højtuddannede særligt elbils- og varmepumpebrugerne har lange videregående uddannelser. Senest færdiggjorte uddannelse Boligareal (i m 2 ) Grundskole Erhvervsuddannelse Kort videregående Mellemlang videreg. Bachelor Lang videregående Ovenstående grafikker er udarbejdet på baggrund af de 97 besvarelser fra spørgeskema 2021 BESKÆFTIGELSE :: OVERVÆGT AF INGENIØRER OG ØKONOMIUDDANNEDE Loop 1 :: Husholdningsbrugere og varmepumpe- brugere 5 Pensionister 9 Teknik - elektronik 5 Social/sundhed 3 Andet Flere engageret i frivilligt Miljøchef, It- konsulent, Socialrådgiver, Brandmand, arbejde sygeplejerske, selvstændig med sundhedsplejerske, tøjbu*k, poli*- lærer, kommissær fysioterapeut datama*ker, elektriker, økonomichef, videoproducent, pilot, it- ingeniør, levnedsmiddel konsulent Loop 2 :: Elbilsbrugere 1 Pensioneret ingeniør 5 Ingeniør 1 Økonomi 2 Håndværker Pensioneret civilingeniør 2 civilingeniører, Økonomidirektør Elektriker, men stadig ak*v inden elektroingeniør, flymekaniker for sin profession dataingeniør, procesteknologi Loop 3 :: Varmepumpe- brugere 3 Pensioneret ingeniør 5 Ingeniør 5 Økonomi 5 Andet Civilingeniør, Kemiingeniør, Regnskab, Maskinmester, maskiningeniør, maskiningeniør, it- akademiøkonom, Cand.scient. i bygningsingeniør ingeniør, 2 civilingeniører civiløkonom, 2 bankuddannede landskabsforvaltnin g, datama*ker, læge, journalist, salgsuddannelse BeskæXigelse blandt deltagerne fra hjemmebesøg i de tre loops ( i alt 49) 2122 KAPITEL 2 :: EFLEX- DELTAGERNE Om at have varmepumpe HVORFOR FÅR MAN VARMEPUMPE Størstedelen har valgt at skixe den gamle opvarmningsform ud enten i forbindelse med ombygning/*lbygning eller som et projekt i sig selv. Enkelte har fået varmepumpe i forbindelse med deres nybyggede hus, fordi det er den anbefalede standard- opvarmningsform *l nybyggeri. En varmepumpe opleves som det mest rig*ge og fornuxige valg af de mange deltagere, der ak*vt har sat sig ind i, hvad det vil sige at have en varmepumpe. VARMEPUMPENS TEKNOLOGI TILTALER Deltagerne er alle *ltrukket af varmepumpens teknologi. Det hele er jo en herlig tanke, det der med at hive varme ud af jorden. Henrik, 49 år Varmepumpebruger Men teknologien *ltaler dem på forskellig vis. Generelt opleves en varmepumpe som en win- win - situa*on, fordi man på én gang sparer penge, får et bedre indeklima og gør noget godt for miljøet. OVERGANGEN TIL VARMEPUMPE 3 af varmepumpebrugerne er flywet ind i et nybygget hus, hvor de har fået anbefalet varmepumpe som opvarmningsform. Disse er typisk mindre engagerede i varmepumpen, ligesom de har mindre teknisk viden om den og dens funk*oner. De øvrige varmepumpebrugere, der på eget ini*a*v har valgt at anskaffe sig en varmepumpe, har en langt højere involveringsgrad og kendskab *l varmepumpen. FØR UdskiXning af oliefyr *l varmepumpe, Anker, 69 år EFTER Foto / model Knap 1/3 af deltagerne har hax varmepumpe i flere år, heraf har en enkelt deltager hax varmepumpe i 5 år. For lidt over 1/3 af deltagerne er denne fyringssæson ( ) deres anden med en varmepumpe, mens den for den sidste 1/3 af deltagerne er den første, de oplever med varmepumpe. Derfor har de kun et lille sammenligningsgrundlag, fra før og exer deltagelsen i eflex. 2223 STOR TILFREDSHED Generelt oplever varmepumpebrugerne, at denne opvarmningsform er velfungerende. Særligt i de nybyggede huse, opleves stor *lfredshed, som hos Rasmus, 45 år, der fortæller, at de har det perfekte indeklima, fordi der hele *den er udluxning, og fordi der er gulvvarme: 9 Det her er det ul6ma6ve. Rasmus, 44 år Nybyggeri med varmepumpe Også de, der har skixet oliefyret ud glæder sig overvarmepumpen særligt fremhæves den jævne varmefordeling som et plus. HVERDAGEN MED VARMEPUMPE Der er stor forskel på den rolle, varmepumpen spiller i hverdagen De fleste deltagere på tværs af brugerprofiler eksperimenterer ikke længere med temperaturinds*llinger, natsænkning osv. Kun de mest teknisk- interesserede fortsæwer oxe med at eksperimentere med forskellige inds*llinger og med at op*mere opvarmningen af hjemmet, fordi de har en grundlæggende interesse, der driver dem. Allerede inden, at eflex kommer ind i billedet, er der forskel på familiernes hverdag med varmepumpen, ligesom der er også forskel på indeklimaet i de huse, deltagerne bor i og på deres indeklima- og opvarmningsvaner. FLERE OPVARMNINGSFORMER Næsten alle varmepumpebrugere kombinerer varmepumpen med andre varmekilder. Herunder ses en oversigt over kombina*onerne af opvarmningsformer blandt varmepumpebrugere, der blev besøgt i loop 3. Kun 3 ud af 18 har udelukkende varmepumpe, mens halvdelen bruger brændeovn: Loop 3- deltagernes opvarmningsformer Varmepumpe Varmepumpe Varmepumpe Varmepumpe Varmepumpe Varmepumpe Brændeovn Brændeovn Varmeveksler Biopejs Masseovn Loop 3- deltagernes varmepumpetyper og - mærker IVT EVI Völund F12 Danfoss Væske *l vand Varmeveksler LuX *l vand Radiator Gulvvarme Radiator Gulvvarme Weishaupt IVT Danfoss IVT IVT Danfoss Völund 1245 Danfoss Nilan Vølund F1245 Danfoss Dvi Queen Mærkernes placering markerer, om Loop 3- deltagerne har radiator, gulvvarme eller begge dele (mellem søjlerne). Ved gulvvarme forstås gulvvarme i større dele af huset ikke kun på badeværelset. Danfoss Völund 23 Vis mere\neflex :: Fleksibelt elforbrug En kvalita*v undersøgelse af, hvordan deltagerne i projekt eflex oplever hverdagen med energifleksibilitet. Udført af antropologerne.com for DONG Energy OM RAPPORTEN, PROJEKT Læs mere Systemanalyse. Energivejledning og Energirenovering i et Håndværkerperspektiv. Et pilotstudie fra Roskilde Kommune udført i samarbejde\nEnergivejledning og Energirenovering i et Håndværkerperspektiv Et pilotstudie fra Roskilde Kommune udført i samarbejde med Grøn Puls Systemanalyse Institut for Systemer, Produktion og Ledelse Danmarks Læs mere Analyse udarbejdet for Energistyrelsen af Publikum Kommunikation og invirke\nVarmepumperihel årshuse Bar r i er eroger f ar i ngerbl andtdanskehusej er e Jul i2010 Analyse udarbejdet for Energistyrelsen af Publikum Kommunikation og invirke ISBN www: 978-87-7844-866-8 Indhold 1 Læs mere ÉN STOR FAMILIE TRIVSEL I DEN LILLE VIRKSOMHED\nÉN STOR FAMILIE TRIVSEL I DEN LILLE VIRKSOMHED En håndbog om hvordan man kan gøre noget ved det psykiske arbejdsmiljø Kolofon Udarbejdelsen af denne håndbog er medfinansieret af Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur, Læs mere EVALUERING AF ENERGIKLASSERNE 2015 OG 2020 I BR10\nS TATENS BYGGEFORSKNINGSINSTITUT AALBORG UNIVERSITET KØBENHAVN EVALUERING AF ENERGIKLASSERNE 05 OG 00 I BR0 OPLEVELSER BLANDT EJERE AF NYE LAVENERGI-ENFAMILIEHUSE OG ERFARINGER BLANDT AKTØRER I BYGGEBRANCHEN Læs mere EVALUERING AF SOCIAL COACHING STØTTE TIL FORANDRING\nEVALUERING AF SOCIAL COACHING STØTTE TIL FORANDRING Af Ivan Christensen, Anne Sørensen & Christoffer Zeuthen Socialt Udviklingscenter SUS 1 INDHOLD 1. INDLEDNING... 3 KORT OM SOCIAL COACHING, FUNDAMENTET Læs mere AlmenVejledning. Synliggørelse af energiforbruget i almene boliger\nAlmenVejledning Synliggørelse af energiforbruget i almene boliger Program Projektering Udførelse Drift Innovation og læring Synliggørelse af energiforbruget i almene boliger - 4 forsøg med synliggørelse Læs mere Hvordan kan vi få flere lærlinge til at gennemføre maleruddannelsen? Afsluttende projektrapport, september 2011\nHvordan kan vi få flere lærlinge til at gennemføre maleruddannelsen? Afsluttende projektrapport, september 2011 Skrevet af Ann Carina Tetschner, Konsulent, Center for arbejdsliv og læring 1 Forord til Læs mere Unges madkultur. Forfattet af. Rebekka Bille, Marie Djurhuus, Eline Franck, Louise Weber Madsen & Ben Posetti\nUnges madkultur Forfattet af Rebekka Bille, Marie Djurhuus, Eline Franck, Louise Weber Madsen & Ben Posetti 2013 1 Indhold Indhold... 2 Indledning... 4 Metode... 5 Spørgeskemaundersøgelse... 5 Karakteristik Læs mere En kvalitativ undersøgelse af langtidseffekter af Masteruddannelser\nEn kvalitativ undersøgelse af langtidseffekter af Masteruddannelser Gennemført for Københavns Universitet Kompetenceenheden Af Ulveman Explorative A/S Jobnr. 205-045 20. december 2005 Indholdsfortegnelse Læs mere Flere farver på arbejdspladsen\nFlere farver på arbejdspladsen - evaluering af projekt "Det gode arbejdsmiljø" i Lyngby-Taarbæk Kommunes dagtilbud Juli 2004 Jens Voxtrup Petersen CASA Flere farver på arbejdspladsen - evaluering af projekt Læs mere Ældres erfaringer med velfærdsteknologi. En brugerundersøgelse udarbejdet for Ældre Sagen\nÆldres erfaringer med velfærdsteknologi En brugerundersøgelse udarbejdet for Ældre Sagen April 2012 Arbejdsliv Ældres erfaringer med velfærdsteknologi - En brugerundersøgelse udarbejdet for Ældre Sagen Læs mere Anerkendende toner i arbejdsmiljøet. Værdsættende samtale som en vej til bedre psykisk arbejdsmiljø. anerkendende toner i arbejdsmiljøet 1\nAnerkendende toner i arbejdsmiljøet Værdsættende samtale som en vej til bedre psykisk arbejdsmiljø anerkendende toner i arbejdsmiljøet 1 Indhold 3 Slå tonen an 4 Værdsættende samtale giver bedre arbejdsmiljø Læs mere EVALUERINGSRAPPORT. Historien om en succes\nEVALUERINGSRAPPORT Historien om en succes En indsats der rykker Denne rapport fortæller historien om en succes Vester Voldgade 17 1552 København V Tlf. 33 63 10 00 www.kab-bolig.dk Det er historien om Læs mere rapport NULskrald mindre affald mere liv\nrapport NULskrald mindre affald mere liv intro NULskrald Boligforening I 2014 har vi i Sønderborg Kommune og Sønderborg Forsyning udført projekt Nulskrald Boligforening hos boligforeningen B42s lokale Læs mere SBi 2005:12. Husholdningers elforbrug hvem bruger hvor meget, til hvad og hvorfor?\nSBi 2005:12 Husholdningers elforbrug hvem bruger hvor meget, til hvad og hvorfor? Husholdningers elforbrug hvem bruger hvor meget, til hvad og hvorfor? Kirsten Gram-Hanssen SBi 2005:12 Statens Byggeforskningsinstitut Læs mere Sundere mad i idrætslivet - bevægelser mod en sundere madkultur\nSundere mad i idrætslivet - bevægelser mod en sundere madkultur Sundere mad i idrætslivet - bevægelser mod en sundere madkultur Januar 2013 Tekst og layout: Tobias Egmose, projektleder, cand.it 3525 7588 Læs mere Samarbejde skaber læring\nSide 1 af 71 University College Lillebælt Pædagoguddannelse 16. januar 2015 Vejleder: Lars Kjær Larsen Heidi Pedersen Joan Stoof Jensen Bachelorprojekt 7. semester Denne opgave indeholder 88.502 anslag Læs mere EVALUERING AF "NYE KLASSEDANNELSER" I UDSKOLINGEN\nTil Skovgårdsskolen Skovgårdsvej 56 2920 Charlottenlund Dokumenttype Evalueringsnotat Dato juli 2012 EVALUERING AF "NYE KLASSEDANNELSER" I UDSKOLINGEN 0-1 Dato 08.06.2012 Udarbejdet af Tobias Dam Hede, Læs mere Unges motivation for politisk deltagelse\nUnges motivation for politisk deltagelse Syv former for politisk engagement Niels-Henrik M. Hansen & Niels Ulrik Sørensen 2014 Unges motivation for politisk deltagelse Syv former for politisk engagement Læs mere Se med forældrenes øjne. Introduktion\nSe med forældrenes øjne Introduktion Se med forældrenes øjne Introduktion 2010 Danmarks Evalueringsinstitut Tekst Helene Brochmann Solvej Mose Mailund Design BGRAPHIC Foto Mette Bendixsen Hung Tien Vu Læs mere VORES KONKLUSION BLEV: UDVIKLINGEN AF ET LABORATORIUM ER EN OPLAGT IDE\nKAPITEL//02 METODER AF // METTE MIKKELSEN VORES KONKLUSION BLEV: UDVIKLINGEN AF ET LABORATORIUM ER Model - s. 64 Model-vignet EN OPLAGT IDE DESIGNPROCESSENS TEORIER OM SAMARBEJDET MED PARTERNE OM ET LEVENDE Læs mere Tænketanken Digitale Unge, november 2013 FOKUSGRUPPE-UNDERSØGELSEN: UNGES PRIVATE OG OFFENT- LIGE LIV PÅ SOCIALE MEDIER\nTænketanken Digitale Unge, november 2013 FOKUSGRUPPE-UNDERSØGELSEN: UNGES PRIVATE OG OFFENT- LIGE LIV PÅ SOCIALE MEDIER 1 Rapport af: Rikke Frank Jørgensen, Gry Hasselbalch og Verner Leth, 2013 Fokusgruppeinterviews Læs mere BASERET PÅ FIRE FOKUSGRUPPEINTERVIEW MED KONTANTHJÆLPS- OG DAGPENGEMODTAGERE\nTILFREDSHEDSUNDERSØGELSE AF JOBCENTER GREVE FOR LOKALT BESKÆFTIGELSESRÅD GREVE BASERET PÅ FIRE FOKUSGRUPPEINTERVIEW MED KONTANTHJÆLPS- OG DAGPENGEMODTAGERE 1 Indholdsfortegnelse Indledning... 3 Del 1: Læs mere Ny Mesterlære - stærkt gået\nNy Mesterlære - stærkt gået 13 stærke fortællinger fra ny mesterlære 2008 FoU-projekt 121492 Forfatter: Jane Jakobsen, DEL www.delud.dk Ny Mesterlære - stærkt gået FoU-projekt 121492 Forfattere: Jane Jakobsen, Læs mere Vidensgrundlag. Ensomhed blandt ældre: Myter og fakta. September 2012. En del af projekt Ensomt eller aktivt ældreliv et frivilligt valg\nVidensgrundlag September 2012 Ensomhed blandt ældre: Myter og fakta En del af projekt Ensomt eller aktivt ældreliv et frivilligt valg Udgiver: Udarbejdet af: Grafisk kommunikation & design: Forlag: Tryk: Læs mere Projekter støttet af metodeudviklingspuljen. Slutevaluering\nProjekter støttet af metodeudviklingspuljen Slutevaluering August 2013 Indholdsfortegnelse 1. Indledning... 5 1.1 Datakilder... 6 2. Virksomme elementer... 9 2.1 Rammerne for indsatsen... 10 2.1.1 En Læs mere PAYWALLS! !!!!!!!!!!! !!!! En receptionsanalyse af holdninger til paywalls! Roskilde Universitet Forår 2014! Gruppe 13! 56.451 anslag!\nPAYWALLS En receptionsanalyse af holdninger til paywalls Roskilde Universitet Forår 2014 Gruppe 13 56.451 anslag Mathilde Reimer Larsen, Pauline Ida Schweitz, Senem Aydinoglu, Caroline Sophie Hvolbøl Sønnichsen Læs mere ETNISKE ERHVERVSDRIVENDE I ERHVERVSORGANISATIONERNE\nETNISKE ERHVERVSDRIVENDE I ERHVERVSORGANISATIONERNE INDHOLD INDLEDNING... 3 RESUMÉ AF PROJEKTBESKRIVELSE... 5 BAGGRUNDSOPLYSNINGER OM SELVSTÆNDIGE INDVANDRERE... 6 OM DEN DANSKE ERHVERVSSTRUKTUR... 6 BRANCHEVALG... Læs mere Kampen om kontakten. - En Markedsanalyse af mulighederne for en lancering af den intelligente stikkontakt. Udarbejdet af Anders Rosenqvist\nKampen om kontakten - En Markedsanalyse af mulighederne for en lancering af den intelligente stikkontakt Udarbejdet af Anders Rosenqvist Vejleder: Morten Sloth Virksomhedsstudier Bachelormodulet, 2005-06, Læs mere 2016 © DocPlayer.dk Fortrolighedspolitik | Servicevilkår | Feedback


Bh'er | Find inspiration til ny BH her! Køb brystholder her\nDer findes i dag et stort udvalg af forskellige bh’er til enhver lejlighed. De findes i mange forskellige variationer og farver, og mange kvinder går med bh hver dag. Her på siden kan du få et overblik over de mange typer af bh’er. Og derudover kan du finde inspiration og vejledning til købet af din næste bh.\nBh’en er i dag en fast del af de fleste kvinders garderobe. Den giver støtte til barmen og mindsker ubehag. Den fremhæver dine former og giver dig en flot silhuet. Og så findes den i et væld af farver og design, så der findes en bh til enhver lejlighed.\nDer er mange fordele ved at gå med bh, men det er vigtigt, at du vælger den rigtige bh. Går du med en forkert bh, kan du nemlig opleve smerter og føle dig utilpas. Den rigtige bh kan derimod styrke din selvtillid og fuldende dit look.\nNy bh? Find inspirationen her på siden\n5 gode grunde til gå med bh\nForskellige bh-typer til ethvert formål\nOfte stillede spørgsmål om bh’er\nDa brystholderen først blev opfundet, var det bare et stykke stof, som kvinder bandt rundt om barmen. I dag er den blevet både flottere og mere behagelig, men der er samtidig kommet mange forskellige typer. Det kan derfor virke lidt som en jungle at finde rundt i.\nHvilken størrelse bruger du for eksempel? Og hvilke typer passer bedst til forskellige formål? Det kan være uoverskueligt at investere i en ny bh, og det er nemt at komme til at købe den forkerte.\nHer på siden kan du finde alle de informationer, du skal bruge, når du skal købe en ny bh. Vi har samlet forskellige guides, så du nemt kan finde den bedste brystholder til dine behov. Derudover har vi samlet vores bud på gode bh’er til alle formål.\nMangler du en ny bh? Find inspirationen her på siden!\nDer er mange fordele ved at gå med bh. Herunder kan du læse de 5 vigtigste grunde til at gå med brystholder.\nKan reducere risikoen for at få strækmærker og hængende barm\nFå den bedste støtte til dine bryster, og slip for ubehag og smerter\nFremhæv dine flotte kvindelige former ved at give barmen et løft\nGiv din selvtillid et boost, og føl dig glad og selvsikker i alle dine dress\nGør din hverdag nemmere, og føl dig behageligt tilpas hele dagen\nDer er et stort udvalg af forskellige bh’er på markedet i dag. De er ikke kun forskellige i udseende, men også i funktion. Der findes altså brystholdere, der er specialdesignet til en lang række forskellige formål. På den måde kan få den optimale komfort og den flotteste figur i alle situationer.\nVælg f.eks. en sports-bh for at få mest muligt ud af din træning. Den giver dig støtte og holder styr på din barm, når du laver fysisk aktivitet. Derudover er den lavet af svedabsorberende materiale for optimal komfort.\nOvervej også en flot push-up-bh. Den løfter dine bryster og giver dig en fræk kavalergang. Push-uppen giver den bedst pasform og er perfekt til lidt mere specielle begivenheder end lige hverdagen – f.eks. fester eller byture.\nDer findes en brystholder til enhver lejlighed. For at gøre det nemt for dig at få et overblik, har vi lavet en liste over de forskellige bh-typer, hvor du kan læse om de mange forskellige bh’er, der findes på markedet. Find den der passer til lige præcis dig og dine behov!\nDer findes også en lang række forskellige bh-mærker, og de specialiserer sig i forskellige ting. Der er f.eks. mærker, der specifik fokuserer på kvinder med en stor barm. Herunder kan du læse lidt om nogle af de mest udbredte bh-mærker:\nCalvin Klein producerer moderne og stilfuldt lingeri med et sporty udtryk. De er mindre pyntede end andre mærker, men er til gengæld smukke i deres enkelthed. Calvin Klein egner sig specielt til kvinder med en mindre eller middelstørrelse barm.\nTriumph laver bh’er til alle kvinder lige fra en A- til en H-skål. De laver en lang række forskellige typer af brystholdere – alle i god kvalitet og med en lang holdbarhed. Derudover har de et stort udvalg af forskellige design og farver.\nPrimadonna er specialiserede i brystholdere til kvinder med en stor barm. De er eksperter i at lave bh’er, der giver optimal støtte og samtidig ser flotte ud. Deres bh’er er kendt for en god pasform og en lang holdbarhed.\nTommy Hilfiger er kendt for den ikoniske kombination af blå, rød og hvid. Det er et mærke der producerer klassiske, simple og behagelige brystholdere.\nFemilet har et stort udvalg af forskellige bh’er til alle lejligheder og formål. Det er et gammelt, dansk mærke, som producerer brystholdere i næsten alle størrelser og former. Det er et godt mærke, hvis du leder efter et stort og varieret udvalg i godt kvalitet.\nFreya laver specielt bh’er til kvinder med en større barm. Deres design er livlige og farverige med mange forskellige print. Kvaliteten er altid i top, og deres brystholdere vil give dig en flot figur.\nSloggi er kendt for at vægte optimal komfort meget højt. Alt deres undertøj er lavet i mikrofiber og bomuld med et sømløst design. Deres bh’er er enkle, behagelige og perfekte til hverdagen.\nMarie Jo lægger vægt på at lave bh’er med et tidløst design. Deres brystholdere er enkle, men flotte, og så giver de barmen god støtte. Derudover er Marie Jo bh’er særligt gode til kvinder med en stor barm.\nDer stilles dagligt spørgsmål om bh'er - både af mænd og kvinder - vi har samlet nogle ofte stillede spørgsmål herunder og forsøgt at svare på dem efter bedste evne.\nHvordan måler man sin bh-størrelse?\nDet er vigtigt, at du kender din bh-størrelse, når du skal finde den rigtige bh til dine behov. Der er flere måder at finde din bh-størrelse på. Du kan f.eks. gå ind i en lingeri-forretning og bede dem måle dig, men du kan også gøre det selv.\nFor at finde din størrelse skal du bruge et målebånd. Du skal måle dig selv under brystet samt finde dit brystmål. Det er vigtigt, at du måler din størrelse hver eneste gang, du skal købe ny brystholder. Din størrelse kan nemlig ændre sig.\nVi har også lavet en størrelsesguide, så du nemt og hurtigt kan udregne din bh-størrelse og læse mere om, hvordan du gør.\nHvordan skal bh’en sidde?\nDet er vigtigt, at din brystholder sidder behageligt. Hvis den ikke sidder rigtigt, kan du nemlig føle smerter og ubehag. Derudover vil den ikke have den rigtige pasform, når den sidder forkert. For at vide om din brystholder sidder rigtige skal du være opmærksom på følgende:\nAt begge dine bryster passer behageligt og ordentligt i skålen\nAt bh-remmen sidder tæt til kroppen og parallelt med jorden\nAt skåle og stropper hverken føles for stramme eller for løse\nAt du føler dig veltilpas i bh’en og ikke føler dig øm efter brug\nHvad står bh for?\nBh er en forkortelse for brystholder, men ’bh’ bruges ofte også i daglig tale i stedet for at sige brystholder.\nDer er mange situationer, hvor det er hensigtsmæssigt at gå med en bh. Det kan faktisk være en god idé at gå med brystholder selv i almindelige hverdagssituationer. En brystholder giver dig nemlig en god støtte og en flot figur.\nDet er dog specielt en god idé at gå med bh:\nNår du træner – for at holde din barm fast\nNår du ammer – for at give den rigtige støtte\nNå du gerne vil føle dig ekstra dig ekstra sexet\nHvor mange bh’er skal man have?\nDer er ikke noget bestemt tal på, hvor mange bh’er du skal have. Det er dog en god idé at have 4-7 gode hverdags bh’er. Så har du nemlig altid en ren bh, også når du skal på ferie.\nDet er desuden en god idé at investere i nogle bh’er til specielle formål eller lejligheder. Overvej f.eks. en stropløs bh, en minimizer-bh og en selvsiddende bh.\nHvordan vasker man bedst sin bh?\nDet er vigtigt, at du vasker dine bh’er rigtigt for at få den bedste holdbarhed. Vasker du dem for ofte eller forkert, vil de nemlig blive slidt hurtigere.\nEn brystholder skal vaskes, når du har haft den på 4-5 gange. Du behøver altså ikke vaske den efter hver brug. For at få den bedste holdbarhed kan du vaske dine brystholdere i hånden og evt. lægge dem i blød først.\nHar du ikke tid til det, er det vigtigt at du maskinvasker dem med et skånsomt program. Derudover kan det være en god idé at bruge en vaskepose. Men ellers følg anvisningen på mærket.\nHvem opfandt bh’en?\nDer er ikke én bestemt person, der opfandt bh’en. Den har nemlig eksisteret i en eller anden form i flere tusinde år. I oldtiden var brystholderen blot et stykke stof, som kvinder bandt rundt om barmen.\nI 1500-tallet begyndte man så at bruge korset for også at give støtte og form til barmen. Korsettet var i mange år den almindelige brystholder.\nFørst i starten af 1900-tallet begynder vi at se bh’er, der ligner dem vi har i dag. I 1920’erne til 1950’erne skulle brystholderen flade brystet ud. Herefter begyndt skålene lige så stille at minde om dem, vi har i dag.\nI dag findes der en lang række forskellige bh’er, og udvalget har aldrig været større. Der findes en brystholder til alle lejligheder og formål og i mange farverige design. Og der findes helt sikker en bh, der opfylder dine behov!\nFå optimal komfort og den flotteste pasform! Find inspirationen til din nye bh lige her på siden!


Trepartsaftale er på plads, men uden krav til arbejdsgivere - Politik\nPolitik 17.03.2016 kl. 21:42\nTrepartsaftale er på plads, men uden krav til arbejdsgivere\nTrepart: Regeringen, arbejdsgivere og lønmodtagere er enige om en særlig elevordning, der skal få flere flygtninge ind på arbejdsmarkedet. Men aftalen kommer uden håndfaste mål om, hvor mange pladser der skal oprettes.\nTrepartsaftalen blev præsenteret af formanden for KL, Martin Damm, LO’s formand, Lizette Risgaard, adm. direktør i Dansk Arbejdsgiverforening Jacob Holbraad, beskæftigelsesminister Jørn Neergaard Larsen og integrationsminister Inger Støjberg. Foto: Sofia Busk\nIntegration Trepartsforhandlinger Lizette Risgaard Jørn Neergaard Larsen\njesper hvass | Nikolaj Rytgaard\nDe stort anlagte trepartsforhandlinger endte sent torsdag aften med en aftale, hvis sigte er at få flere flygtninge i job.\nKernepunktet er en såkaldt integrationsgrunduddannelse (IGU), hvor flygtninge får mulighed for at kombinere sproguddannelse og job til en elevløn.\nIGU-ordningen tager udgangspunkt i den såkaldte EGU, erhvervsgrunduddannelsen. Begge forkortelser dækker over en kombination af uddannelse på en skole og et forløb på en arbejdsplads.\nDen nye ordning skal gælde for flygtninge mellem 18 og 40 år. Den kan vare op til to år. I den periode er der ret til 20 ugers skoleundervisning, sprogkursus eller et erhvervsrettet kursus. I skoleugerne udbetales et beløb, der svarer til den nye, lavere integrationsydelse.\nI arbejdsugerne får de en elevløn, der skal følge overenskomsten. For kommunalt ansatte indebærer det ifølge fagforbundet FOA en månedsløn på omkring 8.000 kr.\nTrepartsaftalen om integration\nFlygtninge skal modtages som jobparate.\nIntegrationsprogrammet skal intensiveres.\nDanskundervisning gøres erhvervsrettet.\nStore virksomheder kan selv lave danskundervisning.\nDer oprettes en ny integrationsuddannelse (IGU). Uddannelsen varer i 2 år og løber som forsøgsordning i tre år. Den gælder for flygtninge mellem 18 og 40 år.\nDen enkelte flygtnings kompetencer skal afklares hurtigere.\nVirksomheder, der ansætter nytilkomne flygtninge, får en jobbonus på 20.000 efter et halvt år og yderligere 20.000 efter et år.\nVirksomheder, der hyrer en flygtning via den nye ordning, kan efter seks måneder få udbetalt en bonus på 20.000 kr. Når forløbet er afsluttet, venter der endnu en udbetaling på 20.000 kr. Samme bonusordning gælder for firmaer, der ansætter flygtninge i almindelige job.\nMen torsdagens aftale indeholder ingen forpligtende mål for, hvor mange pladser arbejdsgiverne ventes at oprette til de mange tusinde flygtninge, der er kommet til Danmark.\nAlligevel konstaterer beskæftigelsesminister Jørn Neergaard Larsen, at der efter alle parters vurdering vil være »volumen« i ordningen.\n»Vi lever i en markedsøkonomi, og man kan ikke forpligte hinanden på bestemte beskæftigelsestal,« siger han.\nJacob Holbraad, adm. direktør i Dansk Arbejdsgiverforening, fastslår, at »der er ikke noget, der hedder garantier i den her verden.«\n»Virksomhederne er klar til at påtage sig den store opgave, som vi allerede påtager os i mange sammenhænge. Jeg er sikker på, at mange virksomheder vil bruge den nye ordning,« siger han.\nLO’s formand, Lizette Risgaard, glæder sig over, at første del af trepartsforhandlingerne nu er landet.\n»Den danske model virker og har virket hele tiden. Trepartsmodellen er mange gange blevet kaldt for stendød. Jeg vil hellere sige, at den har været spillevende. Det har været vanskelige forhandlinger, men jeg er glad for og stolt over, at vi kan være med til at sikre løsninger for Danmark,« siger hun.\nKritik fra LA og EL\nSocialdemokraterne har udtrykt støtte til IGU-ordningen, men fra fløjene i Folketinget lyder der kritik af modellen.\n»Det er ikke sådan, at vi nu pludselig bliver fantastisk gode til at integrere indvandrere på arbejdsmarkedet. Jeg tror isoleret set, at ordningen trækker i den rigtige retning, men man har jo misset en historisk mulighed for at vise, at den danske model er mere end bare noget, man taler om i skåltaler. Meningen var, at de skulle bøje sig mod hinanden og gå på kompromis og slagte nogle hellige køer. Det har man ikke gjort,« siger arbejdsmarkedsordfører Joachim B. Olsen (LA).\nJeg må også ærligt sige: det her er rammerne, og nu skal arbejdsmarkedets parter udfylde rammerne.\nInger Støjberg, integrationsminister\nHan mener, at der bør indføres en lavere indslusningsløn til flygtninge. Argumentet er, at flygtninge med få kvalifikationer har svært ved at få et job, fordi de ikke kan levere en indsats, der er effektiv og produktiv nok til at modsvare mindstelønnen. Med en lavere indslusningsløn vil flygtninge kunne få en løn, som de kan tjene hjem, lyder ræsonnementet, som også Venstre-regeringen har været fortaler for.\nSocialdemokraterne og fagbevægelsen har talt dunder mod ideen og argumenteret med, at det vil udløse et nedadgående pres på de danske mindstelønninger.\nEnhedslisten er skeptiske over for modellen.\n»Arbejdsgiverne ser ud til at få al for megen magt. De styrer hele forløbet, og der er ikke en tilfredsstillende kontrolmekanisme. Ovenikøbet får de en bonus. Det kan animere til at arbejdsgiveren hellere vil have sådan en flygtning, end han vil skabe et ordinært job,« siger Finn Sørensen, arbejdsmarkedsordfører for Enhedslisten.\nTrepartsaftalen har været afgørende for regeringen, der higer og søger efter tiltag, der kan få det historisk høje antal flygtninge i arbejde. Målet er at få hver anden flygtning i job og på den måde nedbringe de ellers stigende udgifter, som i øjeblikket sluger store dele af det økonomiske råderum, som Løkke-regeringen hellere ville bruge på at levere på sine valgløfter. F.eks. skattelettelser til de lavestlønnede danskere.\n»Derfor er det afgørende, at vi lykkes med at rette op på årtiers fejlslagen arbejdsmarkedsintegration. Det tror jeg på, at vi kan ved at samarbejde tæt med arbejdsmarkedets parter og give kommunerne bedre redskaber i deres hverdag,« udtalte Lars Løkke Rasmussen i en pressemeddelelse, da trepartsforhandlinger blev skudt i gang i februar.\nEller som han udtrykte det tidligere i sin nytårstale:\n»Nu skal vi sætte handling bag ordene.«\nNu skal parterne levere\nRegeringen selv mener, at den har leveret.\n»Vi er blevet enige om at have mere fokus på flygtninges kompetencer allerede fra asylfasen. Vi er blevet enige om, at flygtninge skal være fokuserede på selvforsørgelse og job fra dag 1, når de kommer ud i kommunerne. Der har vi tidligere i Danmark haft fokus på uddannelse og sprog med den konsekvens, at alt for mange flygtninge aldrig er kommet ind på arbejdsmarkedet,« siger beskæftigelsesminister Jørn Neergaard.\nUdlændingeminister Inger Støjberg siger selv, at hun skylder arbejdsgiverne og lønmodtagerne en stor tak.\n»De har været med til at skabe rammerne for, at de flygtninge, der kommer til Danmark kan få chancen for at arbejde, de skal have for at komme ind på arbejdsmarkedet. Men jeg må også ærligt sige: Det her er rammerne, og nu skal arbejdsmarkedets parter udfylde rammerne,« siger hun.\nI aftaleteksten hedder det, at der skal ske »et paradigmeskifte i integrationsindsatsen«. Kongstanken er at få afklaret flygtninges jobkompetencer allerede i asylfasen og få dem i job så hurtigt som muligt. Når flygtninge flytter ud i kommunerne, skal de eksempelvis placeres med hensyn til, om der er et job i den pågældende kommune eller region, som passer til deres kompetencer.\nDanskundervisningen skal desuden lægges om, så den i højere grad giver flygtninge sproglige kompetencer til at få et job. Virksomheder skal f.eks. have mulighed for selv at stå for undervisningen, i stedet for at det som hidtil sker på et sprogcenter.\nEndelig skal kommunerne levere en bedre service til de firmaer, der står og mangler arbejdskraft. Jobcentret skal eksempelvis med udgangspunkt i virksomhedens konkrete behov finde kandidater i integrationsprogrammet til et ordinært job eller et virksomhedsrettet forløb.\nMålet for regeringen er samlet set, at hver anden flygtning kommer i job. Liberal Alliance tvivler på, at det kommer til at blive opfyldt.\n»Jeg tror ikke, at det kommer til at blive brugt i stort omfang. Der vil nok i starten være lidt opmærksomhed på det, men det er jo sådan noget, der kræver en meget aktiv indsats af alle,« siger Joachim B. Olsen.\nVirksomheder vil gerne\nBeskæftigelsesminister Jørn Neergaard Larsen tror på, at det vil få en stor effekt, at parterne nu har udviklet »nogle nye veje til arbejdsmarkedet, således at ikke alle flygtninge skal stå i kø hos kommunen for at komme i gang«.\n»Det er også meget værdifuldt,« siger han.\nTopchefen i Dansk Arbejdsgiverforening er enig.\n»Jeg er sikker på, at vi har lavet en god aftale, der på bedste vis kombinerer elevsatser med, at flygtninge kan komme ud og få noget joberfaring og samtidig får noget uddannelse. Det tyder på, at det er et værktøj, som virksomhederne gerne vil bruge,« siger adm. direktør Jacob Holbraad.\nLO’s formand har fået kritik fra egne rækker – primært FOA-formand Dennis Kristensen – for at gå med til en ordning, som i hans øjne svarer til en indslusningsløn. Men det afviser Lizette Riisgaard fuldstændig.\n»Jeg vil godt holde fast ved, at det, vi har lavet, er en aftale, som baserer sig på den overenskomstmæssige løn, der er aftalt for EGU. Derfor er der ikke tale om indslusningsløn, for den kan man få i et ubestemt tidsrum,« siger hun og henviser til, at integrationsgrunduddannelsen er etableret som et treårigt forsøg.\nThulesen: Trepart skubber danskere bag i jobkø


Sundheds- og Ældreministeriet Medarbejder skal hyldes med Demensprisen 2017- sum.dk\nDet er en livsomvæltende hændelse at få en demensdiagnose, både for den der rammes af sygdommen og for de pårørende. Når Demensprisen i år uddeles for første gang, er det for at hylde de mange medarbejdere, der hver dag gør en ekstraordinær indsats for at skabe glæde, tryghed og værdighed for mennesker, der har en demenssygdom inde på livet.\nDemensprisen er et led i ”Den Nationale Demenshandlingsplan 2025”, og de to ministre glæder sig meget til sammen at uddele Demensprisen 2017 til december. Sundhedsminister Ellen Trane Nørby siger:\n”Vi ved, at det er enormt hårdt, når nogen rammes af demens. Det er en sygdom, der æder sig så meget ind på den, der rammes, at det kræver både faglig professionalisme og menneskelig omsorgsfuldhed at kunne se og forstå mennesket bag. Det har både den demensramte og de pårørende brug for.”\nÆldreminister Thyra Frank fortsætter:\n”Heldigvis er der et utal af medarbejdere rundt om i landet, der hver dag gør en kæmpe forskel for mennesker med demens og deres pårørende, og de fortjener i den grad stor ros og anerkendelse for deres arbejde. Og selvom vi kun har en enkelt pris at uddele i december, er det vigtigt, at alle de gode historier bliver fortalt, så vi kan lære af hinanden. Så jeg håber, at rigtig mange vil gå i gang med at indstille de gode medarbejdere, de kender, og som de gerne vil fremhæve.”\nMan kan indstille en medarbejder til Demensprisen, lige meget om man er pårørende, selv har en demenssygdom, er kollega, leder, ven eller noget helt andet. Vinderen udpeges af en faglig jury og modtager - ud over æren - en personlig pengepræmie på 10.000 kr. Vinderens arbejdsplads modtager samtidig en præmie på 50.000 kr. til at videreudvikle det gode faglige og sociale fællesskab omkring arbejdet med demens.\nDer er sidste frist for indstillinger den 20. november 2017.\nDen faglige jury, der udpeger vinderen, består af:\nGrethe Christensen, formand, Dansk Sygeplejeråd\nKaren Tannebæk, uddannelsesleder, Nationalt Videnscenter for Demens


LEHÁRS ENKE VALSER IGEN ...\n... og det har hun sandelig gjort mange gange herhjemme! Men i moderne tider alligevel ikke så tit, som hun burde ... Operetten har nemlig mildt sagt ligget lidt i klemme mellem operaens boom og musicalens huséren de senere år. De store institutioner tager sig ikke rigtig af den mere - en skam, da Danmark har en endda stor tradition indenfor den vidunderlige genre. Ikke siden Det Ny Teater tog Lehárs værk op tilbage i 1997 med scenografi og kostumer af Jean Voigt (og med en ung tenor ved navn Thomas Peter Koppel på rollelisten som Camille de Rosillon) har vi på vore breddegrader kunnet nyde en smuk, klassisk opsætning af denne én af de to mest spillede og elskede operetter overhovedet (den anden er selvfølgelig Flagermusen). Det Kgl. Teaters håndtering af værket med de nedbrændte kulisser og kostumer i 2007 (denne gang med en lidt ældre Thomas i partiet som St. Brioche) virkede nærmest som om, man ville skræmme publikum med smag for trefjerdedelstakten væk fra nationalscenen én gang for alle.\nI disse dage er OperetteKompagniet ved at kridte lakskoene op til premieren (d. 29. oktober) på dets udgave af Den Glade Enke - og selvom det ikke er nogen hemmelighed, at den er af den kammermusikalske slags, kommer der absolut ikke til at mangle noget at se og høre på. Aktørerne på scenen er af den bedste skuffe fra den klassiske sangerverden og de akkompagneres af Enke-Trioen, bestående af musikere fra Det Kgl. Kapel og Radiosymfoniorkestret, ledet af kapelmester (og OperetteKompagniets co-founder) Carol Conrad, der såmænd også har arrangeret musikken. Mis-en-scene er overladt til den anden medstifter, førnævnte Thomas, der lover bedårende kjoler og rekvisitter, champagne i krystalglassene og lystigt spil fra start til slut igennem de 2 akter. De 5 forestillinger på Teatermuseet i Hofteatret (de 3 er allerede udsolgte - billetsalg direkte på hjemmesiden: operettekompagniet.dk) afløses af en omfattende turné rundt om i landet i den kommende 2017/18-sæson.\nFranz (eller Ferenc) Lehár blev født i 1870 i Komorn i Ungarn, men fik sin musikalske uddannelse i Prag. Han virkede senere som violinist i flere militærorkestre både i sit hjemland og Tyskland. Det var dog især operaen, der havde hans interesse - og da han fra 1899 blev hyret som kapelmester på det fremtrædende Theater an der Wien, fik han adskillige af sine opusser opført. Gennembruddet fulgte med Den Glade Enke i 1905.\nTeksten er skrevet af de erfarne librettister, Viktor Léon og Leo Stein, efter Henri Meilhacs L´Attaché d´Ambassade - og blev hurtigt oversat til tysk (den findes også i flere danske versioner - OperetteKompagniet bruger til dels sin egen). Handlingen omlagdes fra en tysk små-stat til Montenegro (i teksten kaldet Pontevedro) og således blev der gjort plads til de populære folkloristiske indslag undervejs. I det hele taget kom danseoptrinene i hovedsædet med alt fra vals og polka til cakewalk og cancan. "Den er skrevet af og for mennesker, der er fødte med valsen på læberne og csárdás´en i fodsålerne", som Charles Kjerulf skrev i Politiken i sin tid.\nModtagelsen efter uropførelsen var middelmådig - men var det ikke! som oftest sådan?! Enken skulle immervæk med lynets hast komme til at indtage både Europa og USA - og allerede i august 1906 havde Casino Teatret i København den på plakaten, hvor den skulle komme til at stå ikke mindre end 130 gange, inden året var omme. Illustreret Tidende skrev: "Publikum fandt overmåde behag i den nye komponist, Franz Lehár, og der blev vanskelig en ende på de fremkaldelser, hvormed successen sloges fast!" Den Glade Enke må betegnes som standard-repertoire og har gået sin sejrsgang over hele kloden, siden den løb af stabelen for over 100 år siden nu.\nMusikken er en god blanding af alt, hvad man forbinder med denne kunstart fra den valsende Strauss til den løsslupne Offenbach. Lehár fandt også i denne periode sit helt personlige tonesprog frem, vi med det samme forbinder med ham. De underskønne melodier hev han rask væk ud af ærmet, så selv Puccini måtte udtrykke sin misundelighed og hangen til ledemotiver fik han af inspiration fra Wagner. Lehár skulle efterfølgende, især efter en pludselig skabertrang i sine ældre år, give os titler som Greven af Luxembourg, Paganini, Zarewitsch, Smilets Land og Giuditta - sidstnævnte blev sågar opført på den store operas skrå brædder i Wien. Han døde i 1948 i Bad Ischl i Østrig.\nEfter Csárdásfyrstinden i 2015 glæder OperetteKompagniet sig til nu at byde Enken op til vals ... Glæd jer!


Lærdansk. Velkommen til Lærdansk - PDF\nDownload "Lærdansk. Velkommen til Lærdansk"\n1 Lærdansk Velkommen til Lærdansk\n3 Kære kursist Vi er glade for at byde dig velkommen hos Lærdansk, og vil gøre vores til, at du får et godt forløb hos os. Pjecen her indeholder en række informationer, som er relevante for et godt samarbejde, og vi opfordrer dig til at læse den igennem. Så du kan klare dig i job, i uddannelse og som borger i Danmark. Udover en høj faglighed lægger vi også stor vægt på det sociale liv på skolen. Det betyder, at mange af vores kursister finder nye venskaber på skolen. Endnu engang velkommen til Lærdansk! Målet med danskuddannelsen er, at du udvikler et aktivt sprog både mundtligt og skriftligt, og samtidig opnår indsigt i kultur- og samfundsforhold i Danmark. 3\n4 Uddannelsens opbygning Vores undervisning er tilrettelagt efter Ministeriets undervisningsmodel, og er delt op i tre forskellige uddannelser: Danskuddannelse 1, 2 og 3. Du bliver placeret på den uddannelse og det modul, der svarer til dine forudsætninger og færdigheder. Du afslutter hvert modul med en obligatorisk test. Testen kan både være mundtlig og/eller skriftlig, og du skal bestå før, du kan rykke til næste modul. Din lærer vil i god tid inden testen informere dig om, hvad du bliver testet i, være behjælpelig med lån af eventuelle bøger/materialer og sikre sig, at du har gennemgået mindst 2 emner, som er pensum til testen. Danskuddannelsen afsluttes med en særlig prøve, der finder sted to gange om året i maj/juni og november/ december. Både test og afsluttende prøver er statskontrollerede, og vil blive afholdt på Lærdansk. Du har tre år til at gennemføre din danskuddannelse gældende fra du har modtaget første undervisningstilbud. Du kan kun tage én danskuddannelse. Det betyder, at når du færdiggør en uddannelse, fx Danskuddannelse 2, kan du ikke fortsætte på Danskuddannelse 3. 4\n5 Studieprøven Skriftligt Modul 6 Mundtligt Effective operational proficiency, C1 Prøve i dansk 3 Prøve i dansk 2 Vantage, B2 Prøve i dansk 1 Skriftligt Mundtligt Modul 5 Mundtligt Modul 6 Threshold, B1 Modul 6 Modul 5 Modul 4 Modul 5 Modul 4 Modul 3 Skriftligt Modul 6 Modul 5 Modul 4 Modul 3 Modul 2 Modul 1 Modul 4 Modul 3 Modul 2 Modul 1 Modul 3 Modul 2 Modul 1 Modul 2 Modul 1 Waystage, A2 Breakthrough, A1 5\n7 Deltagelse i undervisningen Vi forventer, at du møder op til alle timer, er forberedt og har lavet dine hjemmeopgaver, og ikke mindst at du er aktiv i undervisningen. Skift mellem dag- og aftenundervisning Har du behov for at skifte mellem dag- og aftenundervisning fx på grund af job, skal du kontakte kontoret. IT- et væsentligt arbejdsredskab En del af undervisningen vil være it-baseret, og din lærer vil løbende anvise programmer og links, som passer til dit niveau. Vi anbefaler dig at benytte disse materialer så meget som muligt, da de forbedrer dine muligheder for at lære dansk. Kursist-intra Vi har vores eget intranet, og her kan du bl.a. finde din undervisningsplan, links og opgaver. Du får log-in til og information om kursist-intra af din lærer. Din bopælskommune og Lærdansk Det er den kommune du bor i, der betaler for din undervisning. Derfor har Lærdansk pligt til at give kommunen informationer om dit fremmøde i undervisningen. Du kan altid henvende dig på kontoret, hvis du vil se, hvilke oplysninger vi sender til kommunen. Vær opmærksom på, at fravær over 15% vil kunne få konsekvenser for dit fortsatte ophold i Danmark. Har du ikke selv en computer, kan du bruge en computer på skolen. Din lærer kan fortælle dig om mulighederne. Online tilbud Vores kursister på Danskuddannelse 3 kan også vælge online undervisning i dansk. Du kan læse mere om vores tilbud Netdansk på 7\n8 Et solidt netværk Nogle skoler har frivilliggrupper tilknyttet. Grupperne tilbyder en bred vifte af aktiviteter, fx lektiehjælp. Spørg din lærer, hvis du vil vide, hvilke tilbud, der findes på din skole. Kursisterne er med på råd Lærdansk lægger stor vægt på, at vores kursister har indflydelse på undervisningen og dagligdagen på skolen. Mange steder har vi derfor kursistråd, som er med til at præge og udvikle skolens studiemiljø. kontakte ledelsen med de ideer, du har for at skabe et godt og aktivt studiemiljø. Målet er tilfredse kursister Det er vigtigt for os, at du får de informationer, du har behov for. Er der noget du er utilfreds med, vil vi meget gerne have det at vide. Du er derfor altid velkommen til at snakke med din lærer eller din vejleder, hvis du har spørgsmål. Drejer det sig om en klage, skal du henvende dig til ledelsen. Kursistrådene er også initiativtagere til arrangementer. Hvis din skole ikke har et kursistråd, kan du altid 8\n10 Gode råd til, hvordan du lærer dansk At lære et nyt sprog er ikke altid lige let. Vi vil gøre alt for at støtte og hjælpe dig på vej. Men i sidste ende er det dit eget ansvar. Jo større indsats du selv yder, jo større bliver dit udbytte. Derfor, mød forberedt op til undervisningen og vær aktiv i timerne. Her er et par gode råd og ideer til, hvordan du kan supplere danskundervisningen hos Lærdansk. Brug dem, hvis du gerne vil lære dansk hurtigere og bedre. Tal dansk Det vigtigste er at tale sproget. Tal dansk så meget som muligt, og brug sproget aktivt også uden for skoletiden. Begynd i det små og gør det til mere og mere. Læs dansk Der er tekster overalt i gadebilledet, supermarkedet, butikker, opslagstavler i boligforeningen, skolen, børnehaven. Lån bøger på biblioteket og læs danske aviser. Du kan evt. starte med overskrifter og billedtekster. 10 Lyt til dansk Hør dansk radio og se dansk tv. Se f.eks. nyheder i tv, hvor billederne kan hjælpe dig med forståelsen. Du kan også låne lydbøger på biblioteket. Eller lyt til andres samtaler, og prøv at finde ud af, hvad de taler om. Skriv dansk Jo mere du skriver, jo bedre bliver du. Prøv at skrive dagbog på dansk, eller indkøbsseddel på dansk. Du kan også oversætte danske tekster til dit eget sprog eller omvendt. Husk At begå fejl hører til, når du skal lære et nyt sprog. Kast dig ud i det.


Stedmor afslører iskold luft i Kjær-familien: Michala har aldrig mødt sin lillebror | BT Kendte - www.bt.dk\n6. jun. 2017 - 17:31\nStedmor afslører iskold luft i Kjær-familien: Michala har aldrig mødt sin lillebror\nJanni Kjær og Michala Kjær. Foto: Nils Meilvang\nAdvokat og hofjægermester Christian Kjærs kone Susan Astani har aldrig lagt skjul på, at luften har været iskold i Kjær-familien i flere år. Men nu smider hun en ny bombe i sagen: Christian Kjærs datter, den snart 28-årige jetsetprinsesse Michala Kjær, har aldrig mødt sin femårige halvbror.\nDet fortalte Susan Astani for nylig til Se og Hør.\nUgebladet spurgte, hvordan det gik i familien. Og selvom den 46-årige læge forsøgte at holde sig lidt tilbage, så står budskabet tydeligt mellem linjerne:\n»Jeg kan fortælle dig, at Alexander lige er blevet fem år, og han har ikke mødt Michala endnu. Så kan du selv regne det ud,« siger hun til Se og Hør, der udkommer onsdag.\nEt foto fra Christian Kjærs 70 årsfødselsdag i 2013 af fødselaren, hans kone Susan Astani og børnene (fra venstre) Leon, Stella og Alexander. Sidstnævnte er i dag fem år gammel, men har aldrig mødt sin halvsøster Michala Kjær. Foto: Betina Garcia\n74-årige Christian Kjær var i flere år gift med Janni Spies, med hvem han fik sønnen Christopher Kjær og datteren Michala Kjær. Men i 2008 forlod han hende til fordel for lægen Susan Astani, som snart herefter blev gravid med sønnen Alexander. I forvejen havde hun børnene Stella og Leon.\nMen forholdet mellem Christian Kjær og hans store datter er altså så anstrengt, at Michala Kjær aldrig har mødt yngstemanden på i dag fem år.\nKrigen i Kjær-familien stikker dybere end brudt kærlighed og sårede følelser. Efter skilsmissen mellem Christian Kjær og Janni Spies fulgte et retsopgør mellem de stridende ekskærester.\nJanni Spies mente, at hun havde krav på 150 millioner, efter hun havde punget ud for blandt andet istandsættelsen af Christian Kjærs ejendomme, men dommen afgjorde, at rigmanden skulle betale 35 millioner til sin ekskone.\nMichala Kjær var hurtig til at vælge side i forældrenes sag, og i 2013 udtalte hun i forbindelse med sin fars 70 års fødselsdag - som hun udeblev fra:\n»Det kan ikke komme som nogen overraskelse, at jeg ikke ser min far. Jeg har ikke haft kontakt med ham i snart halvandet år og har heller ingen planer om at få det. Derfor deltog jeg naturligvis heller ikke i hans reception.«\nMichala Kjær (tv.) med mor Janni Spies til Copenhagen Fashion Week i 2014. Foto: Claus Bech\nOg det løfte holdt hun, fortalte Susan Astani sidste år.\n»Michala har fravalgt os, så det er hendes valg. Jeg ved ikke, hvorfor hun har fravalgt os, for Christian er den sødeste far i verden. Jeg kan simpelthen ikke forstå, at hun ikke vil se os,« sagde hun til Se og Hør.\nDengang, som i dag, ønskede Michala Kjær ikke at kommentere sagen.\nBitter familiefejde: Rigmanden Christian Kjær har ikke set sin datter Michala i flere år\nFest delte børnene: Michala blev væk fra fars 70års fødselsdag


Foredrag - Oplev spændende foredragsholdere hos LOF i Frederikssund - Frederikssund\nModet til at turde sætte omsorgsfulde rammer og sætte værdier op for børn. Hvem bestemmer hjemme hos jer?\nLOF har inviteret Lola Jensen til at sætte Familien Danmarks hverdag på humoristisk spids,\n• give os tanker på, hvem bestemmer hjemme i familien…\n• give os modet til at turde sige nej til barnet…\n• tanker på hvor der skal siges nej i forhold til aktuel alder…\n• kunsten at give et nej, så barnet får lysten til at følge det…\n• samt modet til at turde tage en efterfølgende konflikt, hvis barnet ikke fandt det nej okay… og oveni alligevel give plads til barnets selvstændighed.\nAt mestre denne balance kan virke som en umulighed midt i afgang til dagpleje eller daginstitution en tidlig morgen, i ulvetimen, ved putning, på en lang grå regnvejrslørdag o.s.v.\nAlle forældre vil deres børn det bedste, det er bare ikke altid at tanke og handling kommer til at stemme overens, måske fordi stress, dårlig samvittighed, usikkerhed, tvivl her og nu i situationen kommer til at overhale de gode intentioner. ”Hvad betyder det for mit barn at se TV, hvad tid skal de i seng, hvad med måltidet, hun spiser ikke så meget, hvordan taler man med børn om de sværeste emner, hvad med legen og kammeraterne i institution eller skole, hvad med gruppedannelse, hierarkier, roller, afvisning, udelukkelse, mobning, hvordan gør man sit barn til en god kammerat, hvordan giver man i det hele taget den dannelse til børn der gør, at de på sigt kan begå sig med andre etc.?” Spørgsmålene er mange, svarene måske ligeså. Der er masser af små eksempler i hendes oplæg, som er hentet lige ud af en almindelig hverdag.\nLola Jensen, socialpædagog, familievejleder i 30 år, foredragsholder, forfatter til flere bøger samt familievejleder på TV2 Go` Morgen Danmark m.m.\nNummer 181004 - Lola Jensen: Hvem bestemmer hjemme hos jer?\nStart 27.02.18 kl. 19:00-21:00\nForedragsholder Lola Jensen\nAdresse Kulturhuset Elværket, Ved Kirken 6, 3600 (kort)\n27.02.2018 19:00-21:00 Kulturhuset Elværket Lola Jensen Kort\nLola Jensen er med sin uddannelses- og arbejdsmæssige baggrund, og med sit talent for seriøs og humoristisk formidling, en yderst efterspurgt foredragsholder. Foredrag med Lola Jensen skaber debat, eftertænksomhed og giver deltagerne gode råd – lige til at tage med hjem og afprøve.\nForuden sine mange foredrag og kurser om familieliv og børneopdragelse, har Lola Jensen skrevet flere bøger blandt andet ”Andre folks familie” og ”Hvis lille dreng er jeg så?”, samt udgivet DVD’er om blandt andet skolebørn og teenagere. Mange kender måske også Lola Jensen fra TV3s program ”Hjælp – vi har børn”. Lola Jensen har derfor en bred erfaring omkring det, der rører sig i “Familien Danmark” netop nu. Alle forældre vil jo faktisk deres børn det bedste. Det er bare ikke altid, at mål og handling kommer til at stemme overens. Måske fordi usikkerhed, dårlig samvittighed, manglende selvtillid, stress, osv. overhaler de gode intentioner. Lola Jensen giver gode råd til, hvordan familielivet bedst kan fungere, og hvordan de gode intentioner skinner igennem.


EUR-Lex - 52010XC1117(09) - EN - EUR-Lex\nEUR-Lex - 52010XC1117(09) - EN\nOJ C 312, 17.11.2010, p. 19–24 (BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)\n»BŒUF DE VENDÉE«\nDe pågældende dyr er kvier, unge køer eller kastrerede handyr med en slagtet vægt på mindst 380 kg, kropsbygning (S) EUR og fedningsgrad 2 og 3, og de er mellem 30 og 96 måneder ved slagtning.\nTil produktion af »Bœuf de Vendée« vælges der racerene kødracer eller krydsninger heraf eller også krydsninger af hundyr af blandede racer med handyr af kødracer.\nAnsøgningen vedrører fersk kød, der afsættes som slagtekroppe, fjerdinger eller udskåret.\n»Bœuf de Vendée« kendetegnes ved en ren rød farve, en mør og blød tekstur og en udsøgt, behagelig oksekødssmag.\nPH-værdien og temperaturen måles 24 timer efter slagtning. PH-værdien skal ligge under 6 og temperaturen under 6 °C. Denne pH-værdi og temperatur er nødvendig for at påbegynde en lang modningsperiode. Overholdes disse betingelser ikke, forringes kødets holdbarhed, og det får en dårlig smag.\nHver »Bœuf de Vendée«-slagtekrop eller del heraf ledsages frem til slagterens disk af et oprindelsesgaranticertifikat (Certificat de Garantie d’Origine (CGO)), der oplyser forbrugeren om, hvilken kategori dyret tilhører: kvie, ko eller kastreret handyr.\n3.3. Råvarer (udelukkende for forarbejdede produkter):\nDet er obligatorisk, at kalvene dier naturligt hos moderen fra fødsel til fravænning. Kalvene fravænnes, når de er mellem 6 og 9 måneder gamle. Efter fravænningen kan dyrene gå over til græs afhængigt af, om græsarealerne er tilgængelige.\nI sommerperioden kan der gives tilskud i form af fodermidler og kraftfoder.\nDer er strenge regler for, hvor foderet skal stamme fra: mindst 80 % skal komme fra bedriften, mens resten skal komme fra det geografiske område. Denne praksis begrundes med lokale og traditionelle sædvaner og med foderets særlige kvalitet i Vendée. På grund af det milde kystklima kombineret med en meget høj solindstråling kan der på et tidligere tidspunkt høstes mere foder med et højt energi- og proteinindhold. Forsyningerne af det mest velegnede foder til at producere »Bœuf de Vendée« er således sikret.\nSkiftevis ophold på græs og i stald er obligatoriske, og dyret skal i sit liv have været gennem mindst to cyklusser. En cyklus ser ud som følger: vinterstald og sommergræsning fra april til oktober. Dyrene skal tilbringe mindst 4 måneder på græs.\nDen samlede gennemsnitlige årlige belægning må ikke overstige 2 SK/ha hovedfoderareal for dyrene og de foderarealer, der er forbeholdt kvægopdræt.\nDet er obligatorisk, at kælvning, opdræt og opfedning sker på samme bedrift.\n3.6. Særlige regler vedrørende tilskæring, rivning, emballering m.v.:\nProduktet sælges med betegnelsen »Bœuf de Vendée«. BGB-logoet skal være med i mærkningen ligesom udtrykket »Beskyttet geografisk betegnelse«. På de oprindelsesgaranticertifikater, der ledsager slagtekroppen eller udskæringerne frem til slagterdisken, er det obligatorisk at anføre kategorien, det være sig kastreret handyr, ko eller kvie.\nDet geografiske område for den beskyttede geografiske betegnelse »Bœuf de Vendée« omfatter hele departementet Vendée, hvortil kommer de små naturligt tilgrænsende områder, der har store landbrugsmæssige, geografiske, historiske, sociale og kulturelle lighedspunkter.\nDet geografiske område er afgrænset således:\nhele departementet Vendée\ndepartementet Loire Atlantique, alle kommuner i følgende kantoner: Aigrefeuille, Bouaye, Bourgneuf en Retz, Clisson, Légé, Le Loroux Bottereau, Le Pellerin, Machecoul, Paimboeuf, Pornic, Rezé, Saint Père en Retz, Saint Philbert de Grand Lieu, Vallet, Vertou ogVertou-vignoble\ndepartementet Maine et Loire, alle kommuner i følgende kantoner: Beaupréau, Chalonnes sur Loire, Champtoceaux, Chemillé, Cholet, Cholet 1, Cholet 2, Cholet 3, Doué La Fontaine, Gennes, Les Ponts de Cé, Montfaucon, Montreuil Bellay, Montrevault, Saint Florent le Vieil, Thouarcé og Vihiers\ndepartementet Deux-Sèvres, alle kommuner i følgende kantoner: Cerisay, Coulonges, Mauléon og Moncoutant.\na) Naturbestemte faktorer\nVendée har ganske særlige klimatiske og geologiske forhold. Klimatisk set er Vendée under stærk påvirkning af havet og har en årlig gennemsnitlig solindstråling, der ligger langt over det nationale gennemsnit, dvs. 2 100 timer/året, hvilket er fremmende for foderproduktionen og giver mulighed for, at dyrene kan sættes på græs i lange perioder. Geologisk set udgør Vendée den sydlige udkant af Massif Armoricain, der kendetegnes ved temmelig dybe lerjorder, hvilket også er fremmende for foderproduktionen.\nb) Agronomiske faktorer\nEt særtræk ved Vendée er områdets foderproduktionskapacitet, der skyldes dets særlige klimatiske og geologiske forhold. Som følge af temperaturstigningen sidst i april eller først i maj og en god solindstråling om foråret kan der hyppigt produceres forvejret ensilage med et tørstofindhold på over 30 % og høstes tidligt hø i begyndelsen af juni med glimrende næringsværdi (energi og kvælstof). Udbyttet ved første slæt af disse etårige foderplanter overstiger ofte 5 t tørstof pr. ha. Som følge af de samme særlige forhold kan der om foråret også etableres fodermajs under fremragende betingelser for at sikre en god, regelmæssig vækst. Som følge af den breddegrad Vendée, ligger på, opnås der hyppigt en temperatursum, der er tilstrækkelig til, at ensilagemajsen kan fuldmodnes og opnå et tørstofindhold på over 33 % ved høst og et godt kerneindhold på over 50 %. Udbyttet er regelmæssigt i størrelsesordenen 11 t tørstof pr. hektar, der ikke vandes, og 15 t pr. vandet hektar.\nDenne garanti for at opnå en stor produktion med et stort energi- og proteinindhold gør, at dyrenes foderbehov kan dækkes, fra de fødes, til de slagtes. Dette er årsagen til, at Vendées kombinerede avls- og opfedningssystem, der er storforbruger af foder, har kunnet udvikle sig bedre end andre steder.\nc) Historiske og menneskelige faktorer\nSiden de ældste tider har »Bœuf de Vendée« været en del af landmændenes liv i Vendée. Som en af de første husdyrracer blev den først anvendt på grund af sit kød og sin mælk og siden som trækdyr.\n»Bœuf de Vendée« udgør en del af halvforpagtningens og siden forpagtningens historie, og var en af basisenhederne i alle forpagtningskontrakter til vurdering af forpagtningsafgiftens størrelse. Kvægopdræt er således en væsentlig del af Vendées landbrug. Producenternes knowhow og navnlig deres beherskelse af det kombinerede avls- og opfedningssystem udgør en grundlæggende forudsætning for »Bœuf de Vendées« tilknytning til oprindelsesstedet, jf. afsnit 5.2.b).\nDa »Bœuf de Vendée« kunne fås på mange markeder i området allerede fra slutningen af det 19. århundrede, udviklede der sig handelsforbindelser med de store forbrugscentre i det vestlige Frankrig og helt til Paris.\nEt kendetegnende træk ved det traditionelle avls- og opfedningssystem i Vendée er det udbredte net af slagteanlæg, som ligger meget tæt på bedrifterne.\nProduktets egenart skyldes dets særlige kvalitet, der forudsætter knowhow, og »Bœuf de Vendées« omdømme.\na) En særlig kvalitet\nEfter slagtningen præsenteres »Bœuf de Vendée« som meget tunge og velformede slagtekroppe, som er typiske for dette område. Slagtekroppene vejer i gennemsnit 120 kg mere end, hvad der er tilfældet i alle de øvrige oksekødsproducerende områder i Frankrig.\nDyrene fødes, opdrættes og opfedes på samme bedrift i det område, som den beskyttede geografiske betegnelse gælder for. Færdigfedningen af dyrene varer mindst 4 måneder, hvorved der opnås en optimal opfedning: klasse 2 og 3. Under den mindst 4 måneder lange færdigfedning reguleres fedningsgraden ved en afbalanceret dosering af energi- og proteinrigt foder. Med henblik herpå tildeles hvert dyr en karakter på grundlag af dets tilstand ved færdigfedningens begyndelse. Dyrene slagtes, når fedningsgraden 2 eller 3 er nået.\nDe tunge slagtekroppe, der i gennemsnit vejer over 450 kg, og som mindst skal veje 380 kg, giver tykke og meget møre kødstykker, som efterspørges af traditionelle slagtere og af forbrugere, der holder af oksekød.\nb) Et andet kendetegn: den menneskelige knowhow\nOpdrætternes knowhow er en fundamental forudsætning for »Bœuf de Vendées« tilknytning til oprindelsesstedet.\nProducenterne har hele tiden opmærksomheden samlet om produktionsprocessen lige fra fødsel til slagtning, hvilket er kendetegnende for det ganske særlige produktionssystem i Vendée. »Alle de dyr, der fødes i Vendée, opfedes også her« er en udtalelse, der ofte høres. Der er en hel kultur, som omgærder opdrætningen i dette område. Den skaber en knowhow, der nu er kendt og anerkendt langt ud over Frankrigs grænser. Systemet i Vendée kendetegnes således ved, at dyr, der er født på bedriften, opdrættes samme sted ved hjælp af foder, der er produceret på bedriften. I dag har en typisk producent i Vendée gennemsnitligt 60 ammekøer på 70 ha.\nAt avl og opfedning er samlet på samme bedrift har både praktiske, sundhedsmæssige, økonomiske og kommercielle fordele, hvilket igen har en positiv indflydelse på færdigvarens kvalitet.\nProducenterne anvender kun dyr af kødrace (ammekøer) eller krydsninger heraf. Disse dyr ville ikke opnå deres fulde potentiale uden en rigelig udfodring af høj kvalitet (energi og kvælstof). Takket være klimaet og jordbundskvaliteten er bedrifterne stort set selvforsynende med foder både mængdemæssigt og kvalitetsmæssigt. Producenternes knowhow med hensyn til at producere foder og korn og sammensætte udfodringen efter næringsværdi og dyrenes fysiologiske udvikling fra fødsel til slagtning er meget kendetegnende for »Bœuf de Vendée«.\nKalvene dier hos moderen, indtil de fravænnes, når de er omkring 8 måneder gamle. Derefter gennemgår de følgende cyklus i mindst 2 år: vinterstald og sommergræsning fra april til november. Græs og grovfoder udgør den væsentlige del af foderrationen. Færdigfedningen sker dels ved græsning, dels ved udfodring.\nAfhængigt af dyrets tilstand ved opfedningens begyndelse vælger producenten en udfodringsperiode og –måde, som giver ham mulighed for at opnå det bedst mulige produkt med den ønskede, men ikke overdrevne fedningsgrad. Hver anden uge undersøger han dyret for at bedømme, hvordan processen skrider frem, og til sidst for at afgøre det optimale slagtningstidspunkt.\nOmrådets kombinerede avls- og opfedningssystem er en lokal specificitet, der giver mulighed for efter færdigfedningen at opnå tunge slagtekroppe af optimal kvalitet, når det gælder fedningsgrad.\nI 1878 indførte brødrene Batiot Charolais til Vendée for at forbedre kødkvaliteten og få bedre trækdyr. Udviklingen af de store byer, Nantes, Angers og Paris, skabte handel, og Vendées dygtige kvægopdrætteres omdømme var med til at øge oksekødets anseelse betydeligt.\nMed 167 000 ammekøer er Vendée en af Europas tre førende produktionsområder. I Frankrig er Vendée i dag det førende departement inden for oksekødsproduktion. Vendée tegner sig alene for over 5 % af den nationale produktion med under 1 % af landbrugsarealet.\nSpecialiserede slagtere, efterspørger denne produkttype til deres mest kræsne kunder. Det er ud af sådanne slagtekroppe, at de udskærer møre, saftige og tykke kødstykker, der er fulde af smag, til glæde for deres kunder, navnlig omkring ribben og entrecote.\nI kraft af samspillet mellem alle de naturlige, klimatiske og agronomiske faktorer, der skaber grundlaget for en rigelig foderproduktion af høj kvalitet i Vendée, kombineret med producenternes knowhow produceres der tunge slagtekroppe, som er Vendées store specialitet.\nProduktets egenart i forbindelse med det geografiske område skyldes en kombination af agronomiske, pedologiske og klimatiske forhold, der både gør det muligt at sætte ammekobesætningen på græs, indtil kalvene fravænnes i 8-månedersalderen, og også at dyrke foder og korn med højt energi- og proteinindhold på dybe lerjorder takket være et solrigt og varmt klima, der begunstiger den fotosyntese, som er nødvendig for at opnå fuldmodent græs og især fuldmoden majs. I kraft af de store mængder kvalitetsfoder, som bruges til produktion af »Bœuf de Vendée«, kombineret med producenternes udvælgelse af de bedste dyr, som slagtes på slagterier, der ligger nær bedriften, kan der produceres tunge slagtekroppe med en optimal fedningsgrad.\n»Bœuf de Vendée« er mørt, saftigt og velsmagende på grund af den omhu, producenterne anvender i hver produktionsfase.\nProducenterne bruger deres knowhow til at udvælge hundyr eller kastrerede handyr. Tyre og ungtyre og alle dyr på under 30 måneder udelukkes. På grund af langtidsopfedningen af dyrene dannes der intramuskulært fedt, som giver kødet dets marmorerede karakter og beskytter det mod at blive tørt under tilberedningen i modsætning til magert, såkaldt »tørt« kød. Dermed bliver det mørt og saftigt, så det smelter på tungen.\nEfter slagtningen udvælges kun de bedste slagtekroppe til »Bœuf de Vendée«-ordningen. Deres kropsbygning og fedningsgrad og kødets farve bedømmes af en beskikket sagkyndig (visuel kontrol og berøring). Denne sortering af slagtekroppene er en nødvendig forudsætning for at opnå mørt, saftigt og velsmagende kød. Slagtekroppe, der opfylder kriterierne, er berettiget til betegnelsen »Bœuf de Vendée«. De ledsages af et oprindelsesgaranticertifikat.\nEn modningsperiode på minimum 10 dage garanterer, at kødet er mørt.\nDisse vigtige kriterier er afgørende for specialslagterne og forbrugerne. De danner grundlaget for, at »Bœuf de Vendée« har fået et solidt omdømme frem for andet oksekød, der distribueres i området.\nDa »Bœuf de Vendée« er mørt, saftigt og velsmagende, har distributørerne en trofast kundekreds af forbrugere og slagtere. At 60 % af sammenslutningens aktuelle marked ikke har ændret sig, siden afsætningen begyndte i begyndelsen af 2000, er et bevis herfor.\n»Bœuf de Vendée« er altså produktet af en veritabel kæde af knowhow, som er afhængig af, at alle led er velfungerende, herunder produktion (foderproduktion, opdræt og udvælgelse), slagtning, udskæring og kvalitets- og oprindelsesorienteret distribution.


OBH Nordica 6616 ismaskine - MadMaskiner\nHome > Ismaskine > OBH Nordica 6616 ismaskine\nOBH Nordica 6616 ismaskine\nEffektiv ismaskine med to skåle fra OBH Nordica.\nOverrask familie og venner med en lækker og cremet hjemmelavet isdessert – klar på bare 30 minutter.\nMed denne smarte ismaskine fra OBH Nordica tager det ingen tid at fremstille en dejlig isdessert. Vær dog opmærksom på at, skålen skal køle i mindst 18 timer i fryseren inden brug.\nFind din bedste opskrift frem, bland ingredienserne godt sammen og hæld massen ned i fryseskålen. Det transparente låg med det store påfyldningshul gør det nemt at tilsætte diverse ingredienser.\nTænd for maskinen, indstil timeren og lad den fryse i minimum 30 minutter alt efter, hvilken type is du ønsker at lave.\nDer medfølger to skåle, som hver kan rumme op til 1,5 liter is.\nLad maskinen tø op inden rengøring. Alle aftagelige dele skal vaskes op i hånden. Motordelene kan tørres over med en fugtig klud. Tør alle dele grundigt inden maskinen samles igen.\nTag et kig i det medfølgende opskriftshæfte og lad dig inspirere af de mange spændende opskrifter. Der er en isdessert til enhver lejlighed.\nEffekt, 9,5 watt\nTimerfunktion (> 30 minutter)\n1 almindelig fryseskål (1,5 liter)\n1 dobbeltisoleret fryseskål (1,5 liter)\nDer findes ingen anmeldelser af OBH Nordica 6616 ismaskine\nDer findes ingen video af OBH Nordica 6616 ismaskine


En Folkefjende af Henrik Ibsen - Hæftet Bog - Gucca.dk\nEn Folkefjende - Henrik Ibsen - Bog\nHenrik Ibsens drama "En folkefjende" fra 1882 udspiller sig i en mindre, norsk kystby, hvor en nyopført badeanstalt hurtigt er blevet byens vigtigste indtægtskilde. Da lægen Tomas Stockmann... Læs mere.\nHenrik Ibsens drama "En folkefjende" fra 1882 udspiller sig i en mindre, norsk kystby, hvor en nyopført badeanstalt hurtigt er blevet byens vigtigste indtægtskilde. Da lægen Tomas Stockmann opdager, at vandet i badet er forgiftet og vil afsløre det for byens borgere, vender stemningen i byen sig imod ham, så ikke kun han selv, men også hans familie, bliver lagt for had.\nVi prioriterer sikkerhed utrolig højt, da det er noget af det aller vigtigste at have styr på, når det drejer sig om nethandel. Vores løsning for Internetbetaling er godkendt af NETS, hvilket er din garanti for sikkerheden bag din betaling på Internettet. Derfor er handel og betaling online altid fuldstændig sikkert hos os.\nUanset hvilke varer du har købt hos Gucca.dk, får du altid 30 dages fuld returret. Så fortryder du af en eller anden grund dit køb, og alligevel ikke måtte ønske at beholde din vare, så kan du uden dårlig samvittighed returnere den uønskede vare til os, og så refunderer vi pengene til dig. Vi står naturligvis altid til rådighed med svar og rådgivning, hvis du måtte ønske at returnere din vare.\nFor os er det vigtigt, at du får leveret dit produkt så hurtigt og sikkert som muligt. Såfremt din vare er på lager, leverer vi den til dig indenfor 1-2 hverdage. Husk, at du ved hvert enkelt produkt altid kan følge nuværende lagerstatus. Har du spørgsmål til lagerstatus eller leveringstiden, er du altid velkommen til at kontakte os.\nHandler du hos Gucca, så kan vi tilbyde dig at vælge blandt adskillige typer betalinger. Du bør selvfølgelig gøre brug af den betalingsform, der passer lige til dig. Du har altid garanti for en sikker og tryg handel, uanset hvilken betalingsmulighed du ender med at gøre brug af. Her kan du finde alle vores betalingsmuligheder. Husk at pengene først hæves fra din konto, når vi afsender varen til dig.\nSkulle det ske, at du har problemer undervejs, beder vi dig tage fat i os med det samme. Vores kundeservice er åben mellem kl. 10-15 alle hverdage, og vi sidder altid klar til at yde dig den assistance, du efterspørger, med et smil på læben og godt humør.\nDu har naturligvis altid mulighed for at tracke din forsendelse, når du køber hos Gucca. Når du fuldender købet, kan du efterfølgende gå ind på din personlige ordreside. På ordresiden kan du følge med i, hvornår din forsendelse er blevet sendt afsted. Når produktet er afsendt fra vores lager og er på vej til dig, modtager du en mail med leveringsinformation fra os.\nDrama, Norge, 1800-Tallet, En Folkefjende, Bøger, Bog\nDin anmeldelse af En Folkefjende\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path__forside path__bøger path__skønlitteratur path__henrikibsen path__enfolkefjende