Lokalaftale om MEDINDFLYDELSE OG MEDBESTEMMELSE i AARHUS KOMMUNE - PDF\nDownload "Lokalaftale om MEDINDFLYDELSE OG MEDBESTEMMELSE i AARHUS KOMMUNE"\n1 Lokalaftale om MEDINDFLYDELSE OG MEDBESTEMMELSE i AARHUS KOMMUNE\n2 Indhold Forord Område Formål Medindflydelse og medbestemmelse Form og struktur MED udvalgenes sammensætning Fælles MED Udvalgets opgaver Selvejende institutioner Arbejdsmiljø Tillidsvalgtes vilkår Uddannelse Ændringer og opsigelse Ikrafttræden Bilag 1: Arbejdsmiljøaftale for Aarhus Kommune Bilag 2: Oversigt over MED- og arbejdsmiljøstruktur i Aarhus Kommune 2\n3 Forord Denne lokale MED-aftale for Aarhus Kommune er forhandlet og vedtaget af Forhandlingsorganet den 21. august Aftalen er gældende fra 1. januar 2014 Med indgåelse af MED-aftalen er det besluttet at integrere organiseringen af arbejdsmiljøarbejdet i MED-aftalen. Således har Aarhus Kommune en en-strenget struktur, hvilket bl.a. indebærer, at MED udvalgene varetager arbejdsmiljøfunktioner i henhold til lovgivningen. Det betyder, at arbejdsmiljøforhold og samarbejdsforhold drøftes i samme udvalg. MED-aftalen udgør sammen med den lokale Arbejdsmiljøaftale (bilag 1), og Rammeaftale om medindflydelse og medbestemmelse indgået mellem KL og KTO/SHK, den overordnede ramme for samarbejdet mellem ledelse og medarbejdere i Aarhus Kommune. 1 Område Denne lokale MED-aftale er indgået i henhold til MED Rammeaftalerne om medindflydelse og medbestemmelse mellem KL og KTO, KL og Sundhedskartellet (Rammeaftale om medbestemmelse og medindflydelse 2011), samt OK Aftalen gælder for alle ansatte i Aarhus Kommune, Aarhus Havn, samt for selvejende institutioner, som Aarhus Kommune har indgået driftsoverenskomst med, og hvor løn- og ansættelsesvilkårene er omfattet af Kommunernes Lønningsnævns tilsyn. Andre selvejende institutioner eller private institutioner, der ikke er omfattet af Kommunernes Lønningsnævns tilsyn, kan omfattes af aftalen, hvis dette aftales med bestyrelsen for den pågældende institution (jf. Rammeaftale om medindflydelse og medbestemmelse kapitel 1). 2 Formål MED-aftalen, som er en-strenget, skal danne grundlag for samarbejdet mellem ledere og medarbejdere i Aarhus Kommune og for fortsat udvikling af arbejdsmiljøet. Aftalen skal medvirke til at sikre alle medarbejdere medindflydelse og medbestemmelse på arbejdspersonale-, samarbejds- og arbejdsmiljøforhold (se bilag 1, Arbejdsmiljøaftalen). 3\n4 3 Medindflydelse og medbestemmelse Medindflydelse og medbestemmelse er en forudsætning for, at der kan skabes engagement og udvikling i Aarhus Kommune, som en effektiv og attraktiv arbejdsplads. Medindflydelse og medbestemmelse udøves gennem dialog, både i MED-organisationen og i det daglige arbejde. Ledelse og medarbejdere er gensidigt forpligtede til at give information om alle forhold, der har betydning for arbejds-, personale-, samarbejds- og arbejdsmiljøforhold, jf. Rammeaftale om medindflydelse og medbestemmelse 7. Ved medindflydelse forstås, at ledelsen træffer beslutninger på grundlag af åbne og grundige drøftelser med medarbejderne, så deres viden inddrages i processen og bidrager til, at ledelsen kan træffe beslutninger på så kvalificeret et grundlag som muligt. Ved medbestemmelse forstås, at beslutninger vedrørende retningslinjer, der skal gælde for tilrettelæggelse af arbejds-, samarbejds-, personale-, og arbejdsmiljøforhold, træffes mellem ledelse og medarbejdere. Der aftales retningslinjer i det omfang ledere og medarbejdere er enige om det, jf. Rammeaftale om medindflydelse og medbestemmelse 8 stk. 1. Der skal udarbejdes procedureretningslinjer i henhold til Rammeaftale om medindflydelse og medbestemmelse 8 stk. 3. Retningslinjerne er et supplement til de aftaler, der forhandles mellem Aarhus Kommune og de forhandlingsberettigede organisationer. 4 Form og struktur MED Udvalg og Arbejdsmiljø Udvalg MED-strukturen afspejler Aarhus Kommunes ledelsesstruktur. Der oprettes som udgangspunkt følgende udvalg (se den ved aftaleindgåelsen aktuelle oversigt over MED- og arbejdsmiljøstruktur i Aarhus Kommune, herunder hvor der er oprettet arbejdsmiljøgrupper eller MED Udvalg med arbejdsmiljøgruppens opgaver, bilag 2): Fælles MED Udvalg (FMU) som hovedudvalg for: hele Aarhus Kommune (øverste MED udvalg) Hoved MED Udvalg (HMU) som hovedudvalg for: de respektive magistratsafdelinger i Aarhus Kommune Lokale MED Udvalg (LMU) på de enkelte institutioner, der modsvarer et givent ledelsesniveau indenfor de i 4 og 5 Rammeaftalen 2011 beskrevne kriterier. Lokale MED Udvalg er også Arbejdsmiljø Udvalg, medmindre det er besluttet, at der under det Lokale MED Udvalg er nedsat et Lokalt Arbejdsmiljø Udvalg. I det tilfælde, er det fortsat det Lokale MED Udvalg, der har kompetencen. 4\n5 Fælles Arbejdsmiljø Udvalg (FAU) skal oprettes under Fælles MED Udvalg (se bilag 1 Arbejdsmiljøaftalen). Hoved Arbejdsmiljø Udvalg (HAU) skal oprettes under Hoved MED Udvalg (se bilag 1 Arbejdsmiljøaftalen). Lokal Arbejdsmiljø Udvalg (LAU) kan oprettes efter beslutning i Hoved MED Udvalg (se bilag 1 Arbejdsmiljøaftalen). Arbejdsmiljø Udvalg under MED Udvalg er underudvalg. MED-strukturen afspejler kommunens ledelsesstruktur. Der kan, hvis der er enighed herom i Fælles MED Udvalget, træffes beslutning om ændring af MED-niveauer (jf. OK-13, bilag 3). Disse niveauer skal begrundes i magistratsafdelingens specifikke struktur og være i overensstemmelse med Rammeaftale om medindflydelse og medbestemmelse 5. Vurderer Fælles MED Udvalget, en af parterne i Fælles MED Udvalget, eller en af parterne bag den lokale MED aftale, at et givent forslag om en ændring ligger udenfor Aarhus Kommunes lokalaftales principper om form og struktur, vil det være nødvendigt at genforhandle lokalaftalen i et dertil nedsat forhandlingsorgan. Ændringer i antallet af niveauer i magistratsafdelingens MED-organisation skal godkendes af Fælles MED Udvalg. Funktionsperiode MED udvalgenes funktionsperiode er fire år. Arbejdsmiljøgruppernes (arbejdsmiljørepræsentanternes) funktionsperiode er fire år. Der afholdes således valg/indstilling til MED-udvalg ved indgangen til hver ny byrådsperiode. Nærværende 4 får ingen indflydelse på eksisterende aftaler i magistratsafdelingerne. Kommunikationsveje Problematikker, som ikke kan løses på et lokalt niveau, kan bringes videre i MED-strukturen, således at man i første omgang indhenter vejledning fra det nærmeste øvre liggende MEDudvalg. Ved uenighed om aftalte retningslinjer (jf. Rammeaftalens bilag 2, s. 113) og den lokale MEDaftale, er det Fælles MED Udvalget som fortolker (jf. Rammeaftale om medindflydelse og medbestemmelse 9). Kan Fælles MED udvalget ikke opnå enighed vedrørende fortolkning af den lokale MED-aftale, fremsendes dette til de centrale parter (jf. Rammeaftale om medindflydelse og medbestemmelse 22, stk. 1-2, samt OK-13, bilag 3). 5\n6 5 MED udvalgenes sammensætning Ledelsesrepræsentanter Ledelsesrepræsentanterne udpeges blandt lederne indenfor det pågældende område. Antallet af ledere i MED udvalget kan ikke overstige antallet af medarbejderrepræsentanter. Øverste leder for området er formand for MED udvalget. Formanden for Fælles MED Udvalget er øverste ansvarlige for MED organisationen, herunder arbejdsmiljøorganisationen, i Aarhus Kommune. Formanden for Hoved MED Udvalget er øverste ansvarlig for MED organisationen, herunder arbejdsmiljøorganisationen, i magistratsafdelingen. Der udpeges altid en arbejdsleder (som er udpeget til at varetage sikkerheds- og sundhedsarbejdet) til alle MED Udvalg, jf. AMO bekendtgørelsen 22, stk. 2. Medarbejderrepræsentanter Medarbejderrepræsentationen i udvalgsstrukturen skal som udgangspunkt baseres på hovedorganisationerne og afspejle personalesammensætningen indenfor det pågældende ledelsesområde. Repræsentationen baseres som hovedregel på valgte tillidsrepræsentanter. Hvis det antal medarbejderpladser, der er aftalt i et udvalg, ikke alle kan besættes med tillidsrepræsentanter, kan der vælges andre medarbejderrepræsentanter hertil. Disse sidestilles med tillids- og arbejdsmiljørepræsentanter. Der kan udpeges suppleanter for MED repræsentanterne, jf. Rammeaftale om medindflydelse og medbestemmelse 13, stk.1. Dertil vælges altid mindst en arbejdsmiljørepræsentant til alle MED udvalg. Næstformanden i MED udvalget udpeges af og blandt medarbejderrepræsentanterne i udvalget. Fælles MED udvalget Fælles MED udvalget sammensættes af 12 ledelsesrepræsentanter, herunder en arbejdsleder fra Arbejdsmiljøorganisationen, 12 medarbejderrepræsentanter samt mindst to arbejdsmiljørepræsentanter. De 12 medarbejderrepræsentanter, som er ansat i Aarhus Kommune udpeges af hovedorganisationerne efter følgende fordeling: LO FTF-K 6 repræsentanter 4 repræsentanter 6\n7 AC 2 repræsentanter Arbejdsmiljørepræsentanterne vælges blandt alle kommunens arbejdsmiljørepræsentanter dog så vidt muligt fra forskellige områder. Fælles Arbejdsmiljø Udvalg (obligatorisk) Der skal oprettes et Fælles Arbejdsmiljø Udvalg under Fælles MED Udvalget. Fælles MED udvalgets arbejdsmiljørepræsentanter er obligatoriske medlemmer af Fælles Arbejdsmiljø Udvalget. Eventuelt yderligere medarbejderrepræsentanter til Fælles Arbejdsmiljø Udvalget udpeges af Fælles MED Udvalgets medarbejderside. Formanden for Fælles Arbejdsmiljø Udvalget udpeges af Fælles MED udvalgets ledelsesrepræsentanter. Formanden skal kunne handle på arbejdsgiverens vegne i arbejdsmiljøspørgsmål, jf. AT bekendtgørelse nr af 15. oktober 2010, 12. Eventuelt yderligere ledelsesrepræsentanter i Fælles Arbejdsmiljø Udvalget udpeges af Fælles MED Udvalgets ledelsesside. Hoved MED Udvalg i Magistratsafdelingerne Magistratsafdelingen for Sundhed og Omsorg: Hoved MED udvalget i Magistratsafdelingen sammensættes af 6 ledelsesrepræsentanter, herunder en arbejdsleder fra Arbejdsmiljøorganisationen, 10 medarbejderrepræsentanter samt 2 arbejdsmiljørepræsentanter. Magistratsafdelingen for Kultur og Borgerservice: Hoved MED udvalget i Magistratsafdelingen sammensættes af 4 ledelsesrepræsentanter, herunder en arbejdsleder fra Arbejdsmiljøorganisationen, 7 medarbejderrepræsentanter samt 2 arbejdsmiljørepræsentanter. Magistratsafdelingen for Sociale Forhold og Beskæftigelse: Hoved MED udvalget i Magistratsafdelingen sammensættes af 7 ledelsesrepræsentanter, herunder en arbejdsleder fra Arbejdsmiljøorganisationen, 12 medarbejderrepræsentanter samt 2 arbejdsmiljørepræsentanter. Magistratsafdelingen for Miljø og Teknik: Hoved MED udvalget i Magistratsafdelingen sammensættes af 5 ledelsesrepræsentanter, herunder en arbejdsleder fra Arbejdsmiljøorganisationen, 11 medarbejderrepræsentanter (og 2 suppleanter) samt 2 arbejdsmiljørepræsentanter. Magistratsafdelingen for Børn og Unge: Hoved MED udvalget i Magistratsafdelingen sammensættes af 13 ledelsesrepræsentanter, herunder en arbejdsleder fra Arbejdsmiljøorganisationen, 10 medarbejderrepræsentanter samt 4 arbejdsmiljørepræsentanter. Magistratsafdelingen for Borgmesterens Afdeling: Hoved MED udvalget i Magistratsafdelingen sammensættes af 5 ledelsesrepræsentanter, 7\n8 herunder en arbejdsleder fra Arbejdsmiljøorganisationen, 6 medarbejderrepræsentanter samt to arbejdsmiljørepræsentanter. Hoved MED Udvalgenes størrelse er fastsat lokalt og fremgår ovenfor. Medarbejderrepræsentanterne udpeges af organisationerne i henhold til en fordelingsnøgle, der afspejler personalesammensætningen. Formanden for Hoved MED Udvalget er magistratsafdelingens øverste ansvarlige i MEDorganisationen, herunder arbejdsmiljøorganisationen. Der skal være mindst 2 arbejdsmiljørepræsentanter i de enkelte Hoved MED Udvalg. De vælges blandt magistratsafdelingens arbejdsmiljørepræsentanter dog så vidt muligt fra forskellige dele af magistratsafdelingen. Såfremt Hoved MED Udvalget dækker selvejende institutioner, som har driftsoverenskomst med Aarhus Kommune og er underlagt Kommunernes Lønningsnævns tilsyn, skal disse være repræsenteret med minimum en ledelsesrepræsentant og en arbejdsmiljørepræsentant i Hoved MED Udvalget. De selvejende institutioners repræsentanter er obligatoriske medlemmer i Hoved Arbejdsmiljø Udvalget (jf. 7 Selvejende institutioner). Hoved Arbejdsmiljø Udvalg (obligatorisk) Der skal oprettes et Hoved Arbejdsmiljø Udvalg under de respektive Hoved MED udvalg. Hoved MED udvalgenes arbejdsmiljørepræsentanter er obligatoriske medlemmer. Jf. ovenfor, er eventuelle repræsentanter fra selvejende institutioner, som har driftsoverenskomst med Aarhus Kommune, og som er underlagt kommunernes Lønningsnævns tilsyn, obligatoriske medlemmer af Hoved Arbejdsmiljø Udvalget. Eventuelt yderligere medarbejderrepræsentanter til Hoved Arbejdsmiljø Udvalget udpeges af Hoved MED Udvalgets medarbejderside. Formanden for Hoved Arbejdsmiljø Udvalget udpeges af Hoved MED udvalgets ledelsesrepræsentanter. Formanden skal kunne handle på arbejdsgiverens vegne i arbejdsmiljøspørgsmål, jf. AT bekendtgørelse nr af 15. oktober 2010, 12. Eventuelt yderligere ledelsesrepræsentanter til Hoved Arbejdsmiljø Udvalget udpeges af Hoved MED Udvalgets ledelsesside. Lokal MED Udvalg i Magistratsafdelingerne Lokale MED Udvalg i magistratsafdelingerne sammensættes af ledelsesrepræsentanter, samt en arbejdsleder fra Arbejdsmiljøorganisationen, medarbejderrepræsentanter, samt mindst en arbejdsmiljørepræsentant. Arbejdsmiljørepræsentanten til Lokal MED Udvalget vælges blandt områdets arbejdsmiljørepræsentanter. Den endelige sammensætning og fordeling af repræsentanter afgøres lokalt ud fra ovennævnte kriterier og godkendes i Hoved MED Udvalg. Magistratsafdelingen for Sundhed og Omsorg: Der er i alt 13 Lokale MED Udvalg og 66 arbejdsmiljøgrupper. Der er oprettet 1 Hoved Arbejdsmilljø Udvalg (se vedlagte oversigt) 8\n9 Magistratsafdelingen for Kultur og Borgerservice: Der er i alt 13 Lokale MED Udvalg og 36 arbejdsmiljøgrupper. Der er oprettet 1 Hoved Arbejdsmilljø Udvalg (se vedlagte oversigt) Magistratsafdelingen for Sociale Forhold og Beskæftigelse: Der er i alt 48 Lokale MED Udvalg, 6 Søjle MED Udvalg, 1 SOC. MED og 1 BEF MED Udvalg og 127 arbejdsmiljøgrupper. Der er oprettet 1 Hoved Arbejdsmilljø Udvalg (se vedlagte oversigt). Magistratsafdelingen for Miljø og Teknik: Der er i alt 10 Lokale MED Udvalg og 29 arbejdsmiljøgrupper. Der er oprettet 1 Hoved Arbejdsmilljø Udvalg (se vedlagte oversigt) Magistratsafdelingen for Børn og Unge: Der er i alt 141 Lokale MED Udvalg, 8 Område MED Udvalg og 566 arbejdsmiljøgrupper. Der er oprettet 1 Hoved Arbejdsmilljø Udvalg (se vedlagte oversigt) Magistratsafdelingen for Borgmesterens Afdeling: Der er oprettet 1 Hoved Arbejdsmilljø Udvalg (se vedlagte oversigt). Der er nedsat et midlertidigt Lokalt MED-udvalg (frem til udgangen af 2014) omfattende Fælles IT (IT og digitalisering, samt Brugerservice). Lokal Arbejdsmiljø Udvalg (kan tilvælges) Det aftales lokalt, hvorvidt der ønskes oprettet Lokal Arbejdsmiljø Udvalg. Formanden for Lokal Arbejdsmiljø Udvalget udpeges af Lokal MED udvalgets ledelsesrepræsentanter. Formanden skal kunne handle på arbejdsgiverens vegne i arbejdsmiljøspørgsmål, jf. AT bekendtgørelse nr af 15. oktober 2010, 12. Det aftales lokalt, hvorvidt der ønskes oprettet Arbejdsmiljø Udvalg på MED niveauer mellem Lokal MED Udvalg og Hoved MED Udvalget. 6 Fælles MED Udvalgets opgaver Fælles MED Udvalget varetager de overordnede strategiske opgaver vedr. personale-, arbejdsmiljø- og samarbejdsforhold for hele kommunen. Heri indgår en række obligatoriske opgaver, jf. Rammeaftale om medindflydelse og medbestemmelse, 2011, 9 stk. 1 3 og bilag 9. Fælles MED Udvalget gennemfører hvert år en strategisk drøftelse (kombineres med den årlige arbejdsmiljødrøftelse), og udarbejder på baggrund heraf en strategi for det kommende års arbejde i MED-organisationen. Strategien medvirker til at sikre, at der skabes en rød tråd i MED-arbejdet, og at MED-organisationens arbejde afspejler de emner, der i fællesskab findes væsentlige. 9\n10 Fælles MED Udvalget mødes mindst en gang om året med kommunens politiske ledelse, med henblik på drøftelse af den del af budgettet, der vedrører budgettets konsekvenser for arbejdsog personaleforhold i kommunen. Fælles MED Udvalget udarbejder endvidere procedureretningslinjer for: Drøftelse af budgettets konsekvenser for arbejds- og personaleforhold Større rationaliserings- og omstillingsprojekter Kommunens personalepolitik 7 Selvejende institutioner Nedenstående følger af Bilag 10 til Rammeaftale om medindflydelse og medbestemmelse, samt Lov om Arbejdsmiljø Bekendtgørelse nr af 15. oktober 2010, Jf. Rammeaftale om medindflydelse og medbestemmelse 1, er alle selvejende institutioner, som har indgået driftsoverenskomst med Aarhus Kommune, og som er underlagt Kommunernes Lønningsnævns tilsyn, omfattet af Aarhus Kommunes Lokale MED-aftale. Den lokale MED-aftale kan således ikke vælges til eller fra. Andre selvejende institutioner eller private institutioner, der ikke er omfattet af Kommunernes Lønningsnævns tilsyn, kan omfattes af aftalen, hvis dette aftales med bestyrelsen for den pågældende institution (jf. Rammeaftale om medindflydelse og medbestemmelse kapitel 1). Selvejende institutioners repræsentation i MED-systemet Jf. Rammeaftale om medindflydelse og medbestemmelse 1, er de selvejende institutioner med driftsoverenskomst med Aarhus Kommune, og som er underlagt Kommunernes Lønningsnævns tilsyn, repræsenteret i Aarhus Kommunes MED-system, ved medarbejderrepræsentanter fra de faglige organisationer og ledelsesrepræsentanterne på de relevante MED-niveauer. Selvejende institutioners repræsentation i arbejdsmiljøorganisationen I tilknytning til arbejdsmiljøorganisationen skal de selvejende institutioner med driftsoverenskomst med Aarhus Kommune, og som er underlagt Kommunernes Lønningsnævns tilsyn, til hvert Hoved Arbejdsmiljø Udvalg vælge en arbejdsmiljørepræsentant og en ledelsesrepræsentant. Disse repræsenterer alle selvejende institutioner, som er omfattet af Hoved MED udvalget. 10\n11 De selvejende institutioners (med driftsoverenskomst med Aarhus Kommune, og som er underlagt Kommunernes Lønningsnævns tilsyn) arbejdsmiljørepræsentant og ledelsesrepræsentant er obligatoriske medlemmer af Hoved Arbejdsmiljø Udvalget. I Aarhus Kommune er der to afdelinger, hhv. Magistratsafdelingen for Sociale forhold og Beskæftigelse og Magistratsafdelingen for Børn og Unge, der har selvejende institutioner med driftsoverenskomst med Aarhus Kommune, og som er underlagt Kommunernes Lønningsnævns tilsyn. På de underliggende MED-niveauer repræsenteres disse selvejende institutioner i arbejdsmiljøorganisationen som følger: I Magistratsafdelingen for Sociale Forhold og Beskæftigelse er de selvejende institutioner (med driftsoverenskomst og som er underlagt Kommunernes Lønningsnævns tilsyn) fagligt organiseret under to center MED, Voksenhandicap MED og Familie, børn og Unge MED (LMU er). De selvejende institutioner repræsenteres på relevant niveau og er repræsenteret af en ledelses- og en arbejdsmiljørepræsentant til de pågældende to center MED/LMU er. Det vil sige, at de selvejende institutioner er repræsenteret på 3 niveauer og indgår på linje med øvrige kommunale institutioner i øvrige relevante mødefora, bl.a. på arbejdsmiljøområdet. I Magistratsafdelingen for Børn og Unge kan de selvejende institutioner (med driftsoverenskomst og som er underlagt Kommunernes Lønningsnævns tilsyn) i hvert område vælge en arbejdsmiljørepræsentant og en arbejdsleder som medlem af områdemed. Valgene foretages af og blandt henholdsvis de relevante arbejdsmiljørepræsentanter og arbejdsmiljøledere. De selvejende institutioner deltager i fælles mødefora, som omfatter alle de selvejende og de kommunale institutioner indenfor det pågældende MED-systems område. Dermed sikres, at der udveksles information og koordineres arbejdsmiljøanliggender af fælles betydning på tværs indenfor det pågældende MED-systems område. Arbejdsmiljøanliggender kommunikeres løbende til de selvejende institutioner. Principper for valg af arbejdsmiljørepræsentanter og ledelsesrepræsentanter fra de selvejende institutioner til MED Udvalg og Arbejdsmiljø Udvalg i Aarhus Kommune De selvejende institutioners arbejdsmiljørepræsentant til et MED Udvalg og dermed Arbejdsmiljø Udvalg i Aarhus Kommune, vælges blandt arbejdsmiljørepræsentanter fra de selvejende institutioner, som er omfattet af det relevante MED Udvalg i Aarhus Kommune. Lederrepræsentanten udpeges blandt lederne af de pågældende selvejende institutioner. Det skal sikres, at den udpegede lederrepræsentant er medlem af en arbejdsmiljøgruppe og at denne har den lovpligtige arbejdsmiljøuddannelse. Repræsentanter vælges for en fire-årig periode, jf. valgprocessen for andre arbejdsmiljørepræsentanter. 11\n12 Der kan vælges en suppleant til Hoved Arbejdsmiljø Udvalgene for henholdsvis ledelsesrepræsentanten og arbejdsmiljørepræsentanten fra de selvejende institutioner. Suppleanten indtræder i tilfælde af fravær. Det er den valgtes ansvar at sørge for videreformidling af relevant information til suppleanten. Pligter og ansvar hos den selvejende institution i forhold til arbejdsmiljøområdet Den selvejende institution er en selvstændig juridisk enhed, og holder derfor ansvar og pligter i forhold til arbejdsmiljøloven. Den selvejende institution har således det juridiske ansvar for at: - Overholde arbejdsmiljøloven - Efterkomme påbud vedrørende forhold på den selvejende institution - Udarbejde APV - Overholde af krav til lovpligtig arbejdsmiljøuddannelse Det kan fremgå af den konkrete driftsaftale med de selvejende institutioner, i hvilket omfang de kan gøre brug af kommunens service på arbejdsmiljøområdet. Kommunikation af relevant information om arbejdsmiljø, til de selvejende institutioner De selvejende institutioner skal på lige fod med de øvrige institutioner i Aarhus Kommune, have adgang til relevante informationer på arbejdsmiljøområdet. MED-og arbejdsmiljøanliggender kommunikeres løbende til de selvejende institutioner. 8 Arbejdsmiljø Det er afgørende for et sikkert, sundt og udviklende arbejdsmiljø, at alle ledere og medarbejdere bidrager positivt til udviklingen af arbejdsmiljøet. Arbejdsmiljøarbejdet er integreret i MED-strukturen og er beskrevet i en særskilt Arbejdsmiljøaftale (bilag 1) under henvisning til AT s bekendtgørelse nr af 15. oktober Arbejdsmiljøaftalen omhandler hele Aarhus Kommune, samt de selvejende institutioner, som Aarhus Kommune har indgået driftsoverenskomst med, og som er underlagt Kommunernes Lønningsnævns tilsyn. 12\n13 9 Tillidsvalgtes vilkår Ved tillidsvalgte forstås (fælles)tillidsrepræsentanter og arbejdsmiljørepræsentanter. Hertil kommer øvrige medarbejderrepræsentanter i MED-organisationen. De tillidsvalgte er vigtige aktører i samarbejdet om udviklingen af Aarhus Kommune som arbejdsplads og i arbejdet med at sikre et sikkert, sundt og udviklende arbejdsmiljø. Det er derfor vigtigt at sikre de tillidsvalgte gode og attraktive arbejdsvilkår og gode rammer for, at de kan udføre deres hverv. Tillidsvalgte kan anvende den tid, der er nødvendig og tilstrækkelig til at udføre deres tillidshverv, jf. Rammeaftalen om medindflydelse og medbestemmelse 14 stk. 2. Det er et ledelsesansvar at sikre, at arbejdet tilrettelægges, så den enkelte tillidsvalgte har den nødvendige tid til rådighed. Det er et fælles ansvar for ledere og tillidsvalgte, at der tages de nødvendige hensyn til arbejdspladsens størrelse, arbejdstilrettelæggelsen og andre konkrete, lokale forhold. Fælles MED Udvalget kan drøfte rammer og principper for de tillidsvalgtes vilkår, som grundlag for en overordnet aftale om tillidsvalgtes vilkår i Aarhus Kommune indgået mellem ledelsen og de forhandlingsberettigede organisationer. Konkrete vilkår for den enkelte (fælles)tillidsrepræsentant eller grupper af tillidsrepræsentanter forhandles med den forhandlingsberettigede organisation. Suppleanter for tillidsvalgte skal sikres vilkår, der betyder, at de i konkrete situationer kan tage over for den tillidsvalgte. 10 Uddannelse Det er en forudsætning for en velfungerende MED-organisation, at både ledere og medarbejdere er klædt på til opgaven, og har de nødvendige redskaber til at arbejde konstruktivt og effektivt med MED-arbejdet. Derfor understøtter Aarhus Kommune MED-aftalen ved at tilrettelægge en MED-uddannelse umiddelbart efter konstituering af de nye MED udvalg. Uddannelsen er tilpasset MED-aftalen og arbejdspladsen som helhed. Uddannelsen er obligatorisk for alle medlemmer af MEDorganisationen. Fælles MED Udvalget er ansvarlig for at fastlægge de overordnede rammer for uddannelsen. 13\n14 11 Ændringer og opsigelse Ændringer Ved strukturelle ændringer i kommunen/magistratsafdelingerne skal Fælles MED Udvalget tage stilling til, hvorvidt de gør en ændring af MED-strukturen nødvendig (antal niveauer), jf. Rammeaftale om medindflydelse og medbestemmelse, 4. Ændringer i antallet af niveauer i magistratsafdelingens MED-organisation skal godkendes af Fælles MED Udvalget. Ændringer af antallet af lokale MED udvalg, som følge af færre eller flere arbejdspladser/ institutioner, skal godkendes i Hoved MED Udvalget (jf. OK-13, bilag 3, side 19, afsnit 5). Fælles MED Udvalget vil altid kunne afgøre en lokal uenighed om udfyldning af den lokale MED aftale (jf. OK-13, bilag 3, side 19, afsnit 6). Opsigelse Aftalen kan af begge parter opsiges skriftligt med ni måneders varsel til udgangen af september i ulige år. Ved aftalens opsigelse optages forhandlinger mellem parterne om indgåelse af en ny aftale. Aftalen kan genforhandles uden forinden at være opsagt. Hvis aftalen opsiges, og der ikke kan opnås enighed om indgåelse af en ny aftale inden udløb af ni-måneders fristen, gælder Aftale om tillidsrepræsentanter, samarbejde og samarbejdsudvalg sammen med arbejdsmiljølovgivningens bestemmelser om arbejdsmiljøorganisationen. Ved genforhandling af aftalen nedsættes et forhandlingsorgan. 12 Ikrafttræden Denne aftale træder i kraft 1.januar 2014 og erstatter den tidligere lokale MED-aftale for Aarhus Kommune fra\n15 ARBEJDSMILJØAFTALE FOR Aarhus Kommune\n16 Indhold Forord Aftalens område Struktur og opbygning Formål, aktiviteter og metode Procedure for gennemførelse og opfølgning af virksomhedsaftalen (arbejdsmiljøaftalen) Opgaver og funktioner... 5 Arbejdsmiljøgrupper... 6 Lokale MED udvalg... 6 Hoved MED Udvalg og Hoved Arbejdsmiljø Udvalg... 7 Fælles MED Udvalg og Fælles Arbejdsmiljø Udvalg Ændringer og opsigelse af arbejdsmiljøaftalen Ikrafttræden Organisationsplan for arbejdsmiljøarbejdet i Aarhus Kommune... 9 Bilag Side 2 af 10\n17 Forord Denne arbejdsmiljøaftale indgås i henhold til Arbejdsmiljølovens (2010) 7 og Bekendtgørelse om samarbejde om sikkerhed og sundhed nr af 15. oktober stk. 1, 2, 3, 4 og 5 samt Rammeaftalen om medindflydelse og medbestemmelse, 3, stk. 3 og bilag 9, der beskriver, at der kan indgås aftaler mellem parterne om en ændret organisering af sikkerhedsog sundhedsarbejdet, med henblik på at styrke og effektivisere virksomhedernes samarbejde om sikkerhed og sundhed. Det betyder, at denne Arbejdsmiljøaftale handler om organiseringen af arbejdsmiljøarbejdet i Aarhus Kommune, med henblik på at styrke og effektivisere samarbejdet om sikkerhed og sundhed. Arbejdsmiljøorganisationens opgaver, funktioner, pligter og rettigheder mv., der er fastlagt i arbejdsmiljølovgivningen er obligatorisk og kan ikke fraviges ved aftale. 1 Aftalens område Arbejdsmiljøaftalen gælder for alle ansatte i Aarhus kommune, herunder ansatte ved selvejende institutioner, der har indgået driftsoverenskomst med Aarhus kommune og hvis løn- og ansættelsesvilkår er omfattet af Kommunernes Lønningsnævns tilsyn. For de selvejende institutioners deltagelse i den fælles arbejdsmiljøorganisation foregår det på de vilkår, der er beskrevet i Bekendtgørelse om samarbejde om sundhed og sikkerhed nr af 15. oktober stk. 1 punkt 3 og stk. 2 punkterne 1 5. Denne arbejdsmiljøaftale indeholder følgende elementer, som er obligatoriske i en arbejdsmiljøaftale: Beskrivelse af de aktiviteter/metoder, der kan anvendes for at sikre, at organiseringen af samarbejdet om sikkerhed og sundhed i Aarhus Kommune styrker og effektiviserer funktionsvaretagelsen. ( 3) Beskrivelse af en procedure for gennemførelse og opfølgning af virksomhedsaftalen (arbejdsmiljøaftalen) på virksomheden. ( 4) Angivelse og beskrivelse af, hvordan opgaver og funktioner varetages (i henhold til de i loven foreskrevne), herunder arbejdsledernes, arbejdsmiljøudvalgenes, arbejdsmiljøgruppernes og de øvrige ansattes deltagelse i arbejdsmiljøarbejdet. ( 5) Beskrivelse af, hvordan Arbejdsmiljøaftalen kan ændres og opsiges. ( 6) Oversigt over den aftalte organisering af samarbejdet om sikkerhed og sundhed i form af en organisationsplan. ( 8) 2 Struktur og opbygning Fælles MED Udvalget er det øverste udvalg for medindflydelse og medbestemmelse samt øverste udvalg på arbejdsmiljøområdet. MED-strukturens opbygning afspejler ledelsesstrukturen. Ved uoverensstemmelser / tvivlsspørgsmål kan der i bestræbelserne på at opnå enighed indhentes bistand og vejledning fra et overliggende udvalg. Side 3 af 10\n18 Aarhus Kommune har èn-strenget MED struktur på alle niveauer, hvilket bl.a. indebærer, at MED-udvalgene varetager arbejdsmiljøfunktioner i henhold til lovgivningen. Det betyder, at arbejdsmiljøforhold og samarbejdsforhold drøftes i samme udvalg. Under henholdsvis Fælles MED Udvalg og Hoved MED Udvalg nedsættes Arbejdsmiljø Udvalg. Disse benævnes: Fælles Arbejdsmiljø Udvalg og Hoved Arbejdsmiljø Udvalg. Det lokale arbejdsmiljøarbejde er organiseret i Arbejdsmiljøgrupperne under de Lokale MED udvalg. Det enkelte Hoved MED Udvalg kan beslutte, at der kan oprettes et Arbejdsmiljøudvalg under Lokale MED Udvalg udover Arbejdsmiljøgrupperne. Lokal MED Udvalg kan beslutte organisering udover den obligatoriske. Organiseringen skal begrundes og beskrives. Der udarbejdes særskilt kommissorium og forretningsorden for Arbejdsmiljø Udvalg nedsat under Fælles MED Udvalg og under Hoved MED Udvalg. Kommissorium og Forretningsorden skal sikre Arbejdsmiljøudvalgenes reference til de respektive MED Udvalg, samt sikre deres kompetence til at udføre den løbende koordinering af arbejdsmiljøarbejdet mellem MED møderne. Nærhedsprincip Arbejdsmiljøorganisationen skal til enhver tid kunne løse sine opgaver på tilfredsstillende måde. Organiseringen af arbejdet og antallet af arbejdsmiljørepræsentanter skal tage hensyn til: - ledelsesstrukturen i virksomheden - virksomhedens geografiske beliggenhed - de forskellige typer arbejde, der udføres i virksomheden - hvornår på døgnet arbejdet foregår i virksomheden. Antallet af arbejdsmiljørepræsentanter fastsættes således, at alle ansatte kan komme i kontakt med arbejdspladsens arbejdsmiljørepræsentanter og således, at de ansatte kan drøfte arbejdsmiljøforhold med medlemmer af arbejdsmiljøorganisationen inden for den ansattes arbejdstid. Antallet af arbejdsledere i arbejdsmiljøorganisationen fastsættes således, at der sikres viden om virksomhedens produktion og ydelse. Arbejdsmiljørepræsentanterne vælges efter de almindelige bestemmelser i Rammeaftalen om medindflydelse og medbestemmelse indgået af KL og KTO. Alle ansatte på arbejdspladsen skal være dækket af en arbejdsmiljørepræsentant. 3 Formål, aktiviteter og metode Arbejdsmiljøaftalen har til formål at styrke og udvikle arbejdsmiljø- og sundhedsarbejdet, herunder organiseringen i alle led, så der er et dynamisk, systematisk, forebyggende og sundhedsfremmende arbejdsmiljøarbejde. Følgende aktiviteter og metoder medvirker til at styrke og effektivisere arbejdsmiljøarbejdet: implementering af lovgivning, bekendtgørelser, vejledninger m.m. vedr. arbejdsmiljøet, opfølgning på arbejdsulykker, Side 4 af 10\n19 udarbejdelse af planer for organiseret arbejdsmiljøarbejde på Fælles MED Udvalgs- og Hoved MED Udvalgsniveau, der kan omsættes i det daglige arbejdsmiljøarbejde i Lokal MED Udvalg (Lokal Arbejdsmiljø Udvalg, hvis et sådant er oprettet) og i Arbejdsmiljøgrupperne, forpligtende opfølgning på reaktioner fra Arbejdstilsynet, målrettet opfølgning på arbejdsmiljørelaterede faktorer bag sygefravær, kortlægning af det psykiske arbejdsmiljø og efterfølgende målrettet indsats for forbedring, målrettet forebyggende indsats i forhold til det fysiske og psykiske arbejdsmiljø, på baggrund af den årlige arbejdsmiljødrøftelse i Fælles MED Udvalget udarbejdes lokale arbejdsmiljøplaner på Hoved MED Udvalgs-niveau. Med baggrund i afrapporteringer fra arbejdsmiljøcertificeringen, vil Fælles MED Udvalget en gang om året blive præsenteret for en vurdering af de væsentligste arbejdsmiljøforhold i Aarhus Kommune, set i forhold til de strategiske indsatsområder defineret i Fælles MED Udvalget. Ved eventuel ophør af arbejdsmiljøcertificering i Aarhus Kommune videreføres proceduren. 4 Procedure for gennemførelse og opfølgning af virksomhedsaftalen (arbejdsmiljøaftalen) Fælles MED Udvalget drøfter en gang om året gennemførelse og opfølgning på arbejdsmiljøarbejdet som led i den årlige arbejdsmiljødrøftelse, hvor bl.a. mål, hensigter, aktiviteter og metoder i arbejdsmiljøarbejdet inddrages. Aarhus Kommune er arbejdsmiljøcertificeret, og arbejdsmiljøledelse fordrer samarbejde på og mellem de forskellige niveauer i organisationen. De enkelte magistratsafdelinger tydeliggør, hvordan de udveksler viden og giver feedback mellem de forskellige niveauer i afdelingen om fx reaktioner fra Arbejdstilsynet, statistik over arbejdsulykker og sygefravær, samt hvilke initiativer, der er lavet for opfølgning og evaluering. Som en del af arbejdsmiljøledelsen skal hver magistratsafdeling lave en arbejdsmiljøredegørelse. Den og opsamling fra eksterne og interne audits, kan danne grundlag for tilbagemelding til Hoved Med Udvalget. Dertil kommer, at Fælles MED Udvalget årligt vil blive præsenteret for en vurdering af de væsentligste arbejdsmiljøforhold i Aarhus Kommune. 5 Opgaver og funktioner Organiseringen af arbejdsmiljøopgaverne sker i udgangspunktet i den under 2 nævnte organisering, hvoraf det bl.a. fremgår, at MED-strukturens opbygning tænkes sammen med og afspejler ledelsesstrukturen. Arbejdsmiljøorganisationen skal tage hånd om arbejdsmiljøproblemer på arbejdspladsen og forebygge at nye problemer opstår. De strategiske arbejdsmiljøopgaver varetages af Fælles Arbejdsmiljø Udvalg og Hoved Arbejdsmiljø Udvalg. Med strategisk menes de overordnede, planlæggende, fremadrettede og koordinerende opgaver. Der henvises til 17 i Bekendtgørelse om samarbejde om sikkerhed og sundhed, nr Side 5 af 10\n20 De operationelle arbejdsmiljøopgaver varetages af Lokal MED Udvalg og Lokal Arbejdsmiljø Udvalg, såfremt det er besluttet at nedsætte et Lokal Arbejdsmiljø Udvalg. De operationelle opgaver udføres af Arbejdsmiljøgrupperne. Med operationelt arbejdsmiljø menes de daglige opgaver, der udføres af arbejdsmiljøgruppen for den del af organisationen, som arbejdsmiljøgruppen dækker. Løsningen af de operationelle opgaver sker med respekt for de vedtagne strategiske arbejdsmiljøplaner. Der henvises til 18 i Bekendtgørelse om samarbejde om sikkerhed og sundhed, nr Arbejdsmiljøgrupper Arbejdsmiljøgrupperne er hjørnestenen i det daglige arbejdsmiljøarbejde. De arbejder for at fremme sikkerhed, sundhed, udvikling, arbejdsglæde og trivsel for medarbejdere og ledere. Det kræver et kontinuerligt fokus på trivsel og godt arbejdsmiljø både fysisk og psykisk. Arbejdsmiljøgruppen skal med udgangspunkt i Bekendtgørelse om samarbejde om sikkerhed og sundhed, nr af 15. oktober og 19, forestå det daglige arbejdsmiljøarbejde. Arbejdsmiljøgruppen skal sikre, at de vedtagne overordnede fælles mål udmøntes og omsættes til lokale handlinger og indsatser efter en sammenhængende plan. Arbejdsmiljøgruppen kortlægger de væsentligste arbejdsmiljøudfordringer og prioriterer blandt disse. Det er vigtigt, at foretage denne vurdering og prioritering, så man kan sætte arbejdsmiljøindsatsen ind på de væsentlige steder. Arbejdsmiljøgrupperne laver en vurdering af den eller de største arbejdsmiljømæssige risici ved arbejdsområdet. Det kan både være fysisk og psykisk. Når de væsentligste arbejdsmiljøudfordringer er kortlagt, foretager arbejdsmiljøgruppen en prioritering blandt disse. Dvs. hvad er det vigtigste at tage fat på. Risikovurderingen kan foregå både som en del af APV, eller den kan kobles til den årlige arbejdsmiljødrøftelse, som alle MED Udvalg gennemfører. Arbejdsmiljøgruppen afrapporterer status på indsatsen til MED Udvalget og Arbejdsmiljøudvalget, hvor et sådant er besluttet oprettet herunder afrapportering af problematikker, som ikke kan håndteres lokalt. Sammensætning og reference Arbejdsmiljøgruppen består af en arbejdsleder og en (eller flere) Arbejdsmiljørepræsentanter fra området. Arbejdsmiljøgruppen refererer til nærmeste leder i linjeorganisationen. Lokale MED udvalg Lokal MED Udvalgene er de øverste udvalg på Arbejdsmiljøområdet for de ledelsesområder, som Lokal MED udvalgene dækker. De Lokale MED Udvalg kan efter beslutning i Hoved MED Udvalgene nedsætte et Lokalt Arbejdsmiljø Udvalg. Et lokalt Arbejdsmiljø Udvalg refererer i givet fald til det Lokale MED Udvalg. Et Lokalt Arbejdsmiljø Udvalg har eget kommissorium, egen forretningsorden og kompetence til praktisk og operationelt at koordinere Arbejdsmiljøgruppernes arbejde, håndtere arbejdsmiljøproblematikker samt almene sundhedsproblematikker inden for de ledelsesområder, som Lokal MED Udvalgene dækker. Det lokale MED Udvalg har ansvaret for varetagelsen af de operationelle arbejdsmiljøopgaver. De operationelle opgaver udføres af Arbejdsmiljøgrupperne i samarbejde med Lokal MED Udvalg og Lokal Arbejdsmiljø Udvalg, såfremt et sådant er besluttet nedsat. Side 6 af 10\n21 Lokale MED Udvalg sætter fokus på og tager initiativ til koordinering mellem Hoved MED Udvalget, Lokal MED Udvalg og Arbejdsmiljøgrupperne inden for området, således at informationer og informationsveje mellem udvalg og arbejdsmiljøgrupper er tydelige og tilgængelige begge veje. Lokal Med Udvalg skal sikre lokal implementering, opfølgning og evaluering af indsatsområder på arbejdsmiljøområdet, som er vedtaget i Hoved MED Udvalget. Sammensætning og reference (se nærmere i Aarhus Kommunes Lokale MED-aftale 5) Formanden for Lokal MED Udvalget refererer til nærmeste leder i linjeorganisationen. Formanden for et Arbejdsmiljøudvalg nedsat under et Lokalt MED Udvalg er en ledelsesrepræsentant. Lokal MED Udvalgets Arbejdsmiljøudvalg planlægger og koordinerer på vegne af Lokal MED Udvalget det daglige arbejdsmiljøarbejde. For at fremme samarbejdet om arbejdsmiljøindsatsen, har en arbejdsleder og en arbejdsmiljørepræsentant sæde i de Lokale MED Udvalg. Hoved MED Udvalg og Hoved Arbejdsmiljø Udvalg Hoved MED Udvalgene er de øverste udvalg på Arbejdsmiljøområdet for de ledelsesområder, som Hoved MED Udvalgene dækker. Hoved MED Udvalg nedsætter et Hoved Arbejdsmiljø Udvalg som underudvalg, med reference til Hoved MED Udvalget. Der udarbejdes kommissorium og forretningsorden for Hoved Arbejdsmiljø Udvalget. Hoved Arbejdsmiljø Udvalget skal forestå den løbende koordinering af Arbejdsmiljøarbejdet mellem Hoved MED Udvalgsmøderne. Hoved MED Udvalget og Hoved Arbejdsmiljø Udvalget, varetager de strategiske arbejdsmiljøopgaver med udgangspunkt i Bekendtgørelse om samarbejde om sikkerhed og sundhed, nr af 15. oktober Hoved MED Udvalget og Hoved Arbejdsmiljø Udvalget drøfter årligt mål og hensigter i udviklingen af arbejdsmiljøet, samt evaluerer på resultater opnået i det forløbne år. På baggrund af en årlig arbejdsmiljødrøftelse: udarbejdes en plan for, hvad man skal fokusere på i det kommende år (konkrete arbejdsmiljømål og implementeringsplaner) vurderes, om det foregående års mål er nået (opfølgning på målopfyldelse) og, sættes mål for det kommende års samarbejde, foretages en vurdering af arbejdsmiljøledelsessystemet Hovedformålet med den årlige arbejdsmiljødrøftelse er at forebygge arbejdsmiljøproblemer og lægge rammerne for udnyttelsen af ressourcerne bedst muligt. Planer for forbedring af arbejdsmiljøet integreres i afdelingens øvrige planlægnings- og beslutningsprocesser. I drøftelsen indgår de overordnede rammer besluttet i Fælles MED Udvalget, der gælder for hele Aarhus Kommune, herunder implementering, opfølgning og evaluering af indsatsområder vedtaget i Fælles MED Udvalget. Hoved MED Udvalget og Hoved Arbejdsmiljø Udvalget koordinerer mellem Fælles MED Udvalget/Fælles Arbejdsmiljø Udvalg, Hoved MED Udvalget/Hoved Arbejdsmiljø Udvalg, og Lokal Side 7 af 10\n22 MED Udvalgene, så informationer og informationsveje mellem udvalgene er tydelige og tilgængelige. Sammensætning og reference (se nærmere i Aarhus Kommunes Lokale MED-aftale 5) Formanden for Hoved MED Udvalget refererer til nærmeste leder i linjeorganisationen. Formanden for Hoved Arbejdsmiljø Udvalget udpeges af Hoved MED Udvalgets ledelsesrepræsentanter. Pågældende varetager den daglige organisering af arbejdsmiljøarbejdet på Hoved MED Udvalgets vegne. Hoved Arbejdsmiljø Udvalget refererer til Hoved MED Udvalget og koordinerer de Lokale MED udvalgs arbejdsmiljøarbejde. Fælles MED Udvalg og Fælles Arbejdsmiljø Udvalg Fælles MED Udvalg er øverste udvalg på arbejdsmiljø- og sundhedsområdet for hele kommunen. Fælles MED Udvalg nedsætter et Fælles Arbejdsmiljø Udvalg som underudvalg med reference til Fælles Med Udvalget. Fælles MED udvalget udarbejder kommissorium og forretningsorden for Fælles Arbejdsmiljø udvalget. Fælles Arbejdsmiljø Udvalget organiserer den løbende koordinering af arbejdsmiljøarbejdet mellem Fælles MED Udvalgsmøderne. Fælles MED Udvalg varetager med udgangspunkt i 17 i Bekendtgørelse om samarbejde om sikkerhed og sundhed nr. 1181, de strategiske arbejdsmiljøopgaver, hvormed menes de overordnede, planlæggende, fremadrettede og koordinerende opgaver. Årlig arbejdsmiljødrøftelse i Fælles MED udvalget Fælles MED Udvalget har en årlig arbejdsmiljødrøftelse på baggrund af oplæg fra Fælles Arbejdsmiljø Udvalget. Med baggrund i afrapporteringer fra arbejdsmiljøcertificeringen vil Fælles MED Udvalget en gang om året blive præsenteret for en vurdering af de væsentligste arbejdsmiljøforhold i Aarhus Kommune, set i forhold til de strategiske indsatsområder defineret i Fælles MED Udvalget. Ved eventuelt ophør af arbejdsmiljøcertificering i Aarhus Kommune videreføres proceduren. Fælles MED Udvalgets årlige arbejdsmiljødrøftelse inddrager mål og hensigter i udviklingen af arbejdsmiljøet, samt evaluerer på resultater opnået i det forløbne år. Hovedformålet med drøftelsen er at forebygge arbejdsmiljøproblemer og sætte rammerne for udnyttelsen af ressourcerne bedst muligt, herunder sikre en overordnede koordinering af arbejdsmiljøindsatsen. På baggrund af den årlige arbejdsmiljødrøftelse skal Fælles MED udvalget følgende: foretage opfølgning på målopfyldelse udarbejde en strategiplan for det/de kommende år (overordnede arbejdsmiljømål og implementeringsrammer) sætte mål for det kommende års samarbejde. Planer for forbedring af arbejdsmiljøet integreres i kommunens øvrige planlægnings- og beslutningsprocesser. Den årlige arbejdsmiljødrøftelse bør indtænke den strategiske drøftelse, som Fælles MED Udvalget har hvert år, som led i den strategiske planlægning af MED-arbejdet. Der henvises til Side 8 af 10\n23 Rammeaftale om medindflydelse og medbestemmelse 9, stk. 5 og til 6 i Den Lokale MED Aftale. Arbejdsmiljøpolitik Fælles MED Udvalget formulerer en arbejdsmiljøpolitik i Aarhus Kommune, der skal udgøre grundlaget og rammerne for udarbejdelse af de lokale Arbejdsmiljøaftaler, arbejdsmiljøstrategier og indsats-/fokusområder, samt arbejdsmiljømål på Hoved MED Udvalgsniveau. Arbejdsmiljøpolitikken skal indeholde: en procedure for, hvorledes Hoved MED Udvalget rådgiver arbejdsgiveren om løsningen af sikkerheds- og sundhedsmæssige spørgsmål hvordan arbejdsmiljø integreres i strategisk ledelse, i daglig drift rådgivning om virksomhedens kompetenceudviklingsplan for arbejdsmiljørepræsentanter og arbejdsledere i arbejdsmiljøorganisationen. Der henvises til Bekendtgørelse nr af 15. oktober stk. 6 og 10. Sammensætning og reference Formanden for Fælles MED Udvalget er øverste ansvarlige for MED organisationen, herunder arbejdsmiljøorganisationen, i Aarhus Kommune. Formanden for det af Fælles MED Udvalget nedsatte Fælles Arbejdsmiljø Udvalg udpeges af Fælles MED Udvalgets ledelsesrepræsentanter. Fælles Arbejdsmiljø Udvalget refererer til Fælles MED Udvalget og koordinerer Hoved Arbejdsmiljø Udvalgenes arbejdsmiljøarbejde (jf. Aarhus Kommunes lokale MED-aftale, 5). 6 Ændringer og opsigelse af arbejdsmiljøaftalen Ændrings- og opsigelsesbestemmelser følger de bestemmelser, som gælder for Aarhus Kommunes Lokale MED-Aftale ( 11). 7 Ikrafttræden Arbejdsmiljøaftalen træder i kraft fra den Arbejdsmiljøaftalen er forhandlet og besluttet af Forhandlingsorganet, sammen med den Lokale MED-aftale. 8 Organisationsplan for arbejdsmiljøarbejdet i Aarhus Kommune Den samlede organisationsplan for Arbejdsmiljøorganisationen skal fremgå af Aarhus Kommunes lokale MED Aftale (bilag 2 til Aarhus Kommunes lokale MED-aftale). Oversigter over formand, daglig sikkerhedsleder, valgt ledelsesrepræsentant- (er) og valgt Arbejdsmiljørepræsentant-(er) ved Fælles MED Udvalg, Hoved MED Udvalgene samt ved Lokal MED udvalgene, skal fremgå af intranettet i Aarhus Kommune eller af Aarhus Kommunes hjemmeside Side 9 af 10\n24 Bilag Valg af arbejdsmiljørepræsentanter til Fælles MED Udvalget og Hoved Med Udvalgene Valg af arbejdsmiljørepræsentanter til Fælles MED Udvalget sker af og blandt arbejdsmiljørepræsentanter fra Hoved MED Udvalgene. Valg af arbejdsmiljørepræsentanter til Hoved MED Udvalgene sker af og blandt arbejdsmiljørepræsentanterne fra nærmest liggende MED niveau. Hoved MED udvalgene træffer beslutning om, hvordan den praktiske valghandling gennemføres. Side 10 af 10\n25 Magistratsafdelingen for Børn og Unge Administrationsafdelingen Børn og Unge IT-afd. Fællessekretariatet Pladsanvisningen Planlægningsafdelingen Økonomi HR, Kommunikation og Trivsel Kommunikation - Arbejdsmiljø Personale og Udvikling Selvejende institutioner Børnehaven Kernehuset (SDT) Børnehaven Frk. Ellen Gade (SDT) Børnehaven S.V.Å. (SDT) Løgtengården (SDT) Børnegården Rundhøj (SDT) Børnely (SDT) Langenæsen (SDT) Sct. Anna (SDT) Børnehaven Sct. Anna Vuggestuen Sct. Anna Skovslottet (SDT) Børnehaven Mosegården (SDT) Børnehaven Stenhøjgård (SDT) Vuggestuen Frederiksgården (SDT) Arveprinsesse Carolines Børneasyl (SDT) Børnebåndet (SDT) Børnehaven Kløverparken (SDT) Børnehuset Thunfisken (SDT) Chr. Sogns Menighedsbørnehave (SDT) Lindegården (SDT) Riisvangen-Ellengården (SDT) Ellengårdens Børnehus Riisvangen Skovbørnehaven Skovtrolden (SDT) Vuggestuen Katrinebjergparken (SDT) Børnehaven Hans Broges Vej (SDT) Børnehaven Skovgårdsparken (SDT) Børnehaven Bjørnbakhus (SDT) Egmontgården (SDT) Børnehaven FADL (SDT)\n26 Vuggestuen Skjoldhøj (SDT) Pædagogisk afdeling Afdelingen for PPR og specialpædagogik Afdelingen for Pædagogik og integration Center for læring Natursamarbejdet UNO friluftscenter Afdelingen for Sundhed og trivsel Sundhedsfagligt personale Sundhedsplejen Nord Sundhedsplejen Nordvest Sundhedsplejen Syd Sundhedsplejen Sydvest Tandplejen Tandplejen - Netværk Vejlby Tandplejen - Netværk Administration Tandplejen - Netværk Beder Tandplejen - Netværk Engdal Tandplejen - Netværk Grønløkke Tandplejen - Netværk Højvang Tandplejen - Netværk OR- Graven Tandplejen - Netværk Skæring Tandplejen - Netværk Special Tandplejen - Netværk Tovshøj Tandplejen - Netværk ÅTS Tranbjerg Tandregulering Pædagogisk Afdeling - Decentrale enheder Område Grenåvej Vest Elsted dagtilbud Blomsterhaven Børnehaven Troldehøj Børnehuset Lyset Elsted Børnehus Hasselhaven Vuggestuen Godthåb Ørnereden Hjortshøj dagtilbud Børnegården Bifrost Dagplejen i Hjortshøj, Hårup og Mejlby Solsikken Spiren\n27 Hårup-Elev dagtilbud Hårup Børnegård Krokodillehaven Todbjerg Børnehus Jellebakken dagtilbud Børnehaven Ellevang Børnehaven På Højene Børnehuset På Engen Gnisten Spirillen Vuggestuen Ellevang Vuggestuen Trekanten Lystrup dagtilbud Børnehaven Hasselhøj Børnehaven Lystruplund Dagplejen i Lystrup og Elsted Hurlumhejhuset Minihøj Møllehuset Vejlby dagtilbud Børnehuset Frijsenborgvej Børnehuset Næringen Børnehuset på Kanten Gadekæret Krudtuglen Lindehuset Vuggestuen Valmuen Ellevangskolen Ellevangskolen - Administration Ellevangskolen - Undervisning SFO Ellevangskolen Elsted skole Elsted Skole - Adm leder Elsted Skole - Pæd leder SFO Elsted skole Hårup/Elev Skoler Elev Skole - Undervisning Hårup Skole - Undervisning Hårup/Elev SFO SFO Elev skole SFO Hårup skole\n28 Hårup/Elev Skoler Administration Lystrup skole Lystrup Skole - Adm leder Lystrup Skole - Pæd leder SFO Lystrup skole SFO Elstedgård, Lystrup skole SFO Frimærket, Lystrup skole Virupskolen SFO Virupskolen Virupskolen - Adm leder Virupskolen - Pæd leder Ung i Aarhus - Fritidscenter Grenåvej Vest Elsted-Lystrup Fritidscenter Fritidscenter Vejlby Hårup-Hjortshøj Fritidscenter Område Grenåvej Øst Risskov dagtilbud Børnehaven Jasminvej Børnehuset Alsvej Damhuset Under Bøgen Vuggestuen Forteleddet Vuggestuen Solsikken Skæring dagtilbud Annekæret Delfinhuset Skærgården Skæringhus Stenhøjen Studsen Vuggestuen Tusindfryd Skødstrup dagtilbud Børnehaven Bakkehuset Børnehaven Myrhøjen Børnehuset Myrhøjen Dagplejen i Løgten og Skødstrup Engskovgård Satelitten Stationsvangen Vuggestuen Kløvervangen Væksthuset\n29 Strandens dagtilbud Børnehuset Ved Åen Julsøvej Vuggestuen Pilehuset Vuggestuen Åkanden Åtrolden Sølyst dagtilbud Børnehaven Gl. Egå Børnehaven Labyrinten Børnehaven Søstjernen Dagplejen i Egå, Skæring, Studstrup og Risskov Vuggestuen Brohaven Vuggestuen Sneglehuset Risskov skole Risskov Skole - Adm leder Risskov Skole - Pæd leder SFO Risskov skole Sygehusundervisningen i Århus Skæring skole SFO Skæring skole Skæring Skole - Adm leder Skæring Skole - Pæd leder Skødstrup skole SFO Skødstrup skole Skødstrup Skole - Adm leder Skødstrup Skole - Pæd leder Strandskolen SFO Strandskolen Strandskolen - Adm leder Strandskolen - Pæd leder Sølystskolen Kaløvigskolen SFO Sølystskolen Sølystskolen - Adm leder Sølystskolen - Pæd leder Ung i Aarhus - Fritidscenter Grenåvej Øst Egå Fritidscenter Risskov Fritidscenter Skødstrup Fritidscenter Område Horsensvej Frederiksbjerg dagtilbud\n30 Børnehaven Guldbryllupsasylet Børnehaven Marselisparken Børnehuset Naturbørnehaven Ajstrup Vuggestuen Baunes Plads Vuggestuen Jægergårdsgade Vuggestuen Kroghsgade Vuggestuen Smørhullet Vuggestuen Tumlestien Holme dagtilbud Dagplejen Højbjerg og Holme Elverhøj Holmehulen Kometen Trekløveret Tudsen Langenæsstien dagtilbud Langenæsstien 6A Langenæsstien 6B Naturbørnehaven Giberhytten Naturbørnehaven Projekt Mariendal Naturbørnehaven Søndervang Vuggestuen Langenæsstien 6D Læssøesgade dagtilbud Børnehaven Gerlachsgade Børnehuset 29 Børnehuset Kirkedammen Vuggestuen Ankersgade Vuggestuen Langenæs Vuggestuen Læssøesgade Rundhøj dagtilbud Børnehaven Holmetræet Børnehaven Neptun Børnehuset Tulshøjvej 5 Flyverhøjen Vuggestuen Holmetræet Vuggestuen Rundhøj Allé Vuggestuen Snurretoppen Tranbjerg dagtilbud Børnehaven Kirketorvet Børnehuset Klatretræet\n31 Børnehuset Smilehullet Børnehuset Tranely Dagplejen i Tranbjerg Legehuset Regnbuen Solsikken Spiloppen Holme Skole Holme Skole - Adm leder Holme Skole - Pæd leder SFO Holme Skole Læssøesgades skole Læssøesgades Skole Adm leder Læssøesgades Skole Pæd leder SFO Læssøesgade skolen SFO-afdeling Marselis Boulevard 180 N.J. Fjordsgades skole N.J. Fjordsgades Skole Adm leder N.J. Fjordsgades Skole Pæd leder SFO - N.J. Fjordsgades Skole Rundhøjskolen Rundhøjskolen - Adm leder Rundhøjskolen - Pæd leder SFO Rundhøjskolen Tranbjergskolen SFO Tranbjergskolen SFO Tranbjergskolen afd. Grønløkke Tranbjergskolen - Pæd leder afd. Grønløkke Tranbjergskolen - Pæd leder afd. Kirketorvet Tranbjergskolen - administration afd. Kirketorvet Tranbjergskolen administration - afd. Grønløkke Flex Skolen og Heltidsundervisningen Ung i Aarhus - Fritidscenter Horsensvej Fritidscenter Holme/Rundhøj Fritidscenter Midtby 1 Fritidscenter Midtby 2 Fritidscenter Tranbjerg Område Oddervej Beder dagtilbud Amaliegården Børnehaven Bekkasinen Børnehuset Grønnebakken\n32 Dagplejen i Beder og Malling Himmelblå Vuggestuen Bymosen Højbjerg dagtilbud Børnehaven Rygården Børneslottet Kridthuset Kræmmerhuset Malling dagtilbud Børnehuset Ajstrupvej Børnehuset Eghovedvej Børnehuset Tværgade Børnehuset Østerskov Mårslet dagtilbud Børnehuset Mirabellen Børnehuset Nymarken Børnehuset Valnødden Dagplejen i Mårslet og Solbjerg Græsbakken Skovbørnehaven Mårslet Solhuset Valhalla Skåde dagtilbud Bushøj Børnehuset Elmehøj Børnehuset Stenvej Børnehuset Søsterhøj Stennehøjallé Solbjerg dagtilbud Børnehuset Solbjerg Hasselhuset Kærgården Mariehønen Spiren Beder skole Beder Skole - Adm leder Beder Skole - Pæd leder SFO Beder skole Kragelundskolen Kragelundskolen - Adm leder Kragelundskolen - Pæd leder\n33 SFO Kragelundskolen Malling skole Malling Skole - Adm leder Malling Skole - Pæd leder SFO Malling skole Mårslet skole Mårslet Skole - Adm leder Mårslet Skole - Pæd leder SFO Mårslet skole Skåde skole SFO Skåde skole Skåde Skole - Adm leder Skåde Skole - Pæd leder Solbjergskolen SFO Solbjergskolen Solbjergskolen - Adm leder Solbjergskolen - Pæd leder Ung i Aarhus - Fritidscenter Oddervej Beder Fritidscenter Fritidsklubben Lyseng Mårslet Fritidscenter Solbjerg-Malling Fritidscenter Område Randersvej Christiansbjerg dagtilbud DII Drivhuset DII Haven Idrætsbørnehaven Motalagade Norgesparken Thorshavnsgade Vuggestuen Lillefod Lisbjerg dagtilbud Børnehaven Gimlehøj Vuggestuen Rønnebo Nørrebro dagtilbud Nørrestenbro Skattekisten VokseVærket Vuggestuen Storkereden Skejby-Vorrevang dagtilbud Børnebakken Børnehaven Fyrkatvej\n34 Børnehuset Bonanza Børnehuset På Toppen Huset På Bakken Skibet Vuggestuen Firkløveren Vuggestuen Lærkebo Skovvangen dagtilbud Børnehaven Rytterparken Børnehaven Skovparken Dagplejen i Skovvangen Vuggestuen Reginehøj Vuggestuen Århusbo Trige-Spørring dagtilbud Børnehaven Blæksprutten Dagplejen i Trige Spørring Børnehus Troldebo Trøjborg dagtilbud Bavnehøj Børnehuset Skuden Skram Trøjborg Børnehus Vuggestuen Rudgården Vuggestuen Trøjborg Ø-gaderne dagtilbud Beboernes Børnehus Børnehuset Villekulla Vuggestuen Graven Vuggestuen Mindegade Vuggestuen Ny Vimmerby Vuggestuen Småland Bakkegårdsskolen Bakkegårdsskolen - Adm leder Bakkegårdsskolen - Pæd leder SFO Bakkegårdsskolen SFO-afdeling Spørring Børnehus Katrinebjergskolen Katrinebjergskolen - Adm leder Katrinebjergskolen - Pæd leder SFO Katrinebjergskolen Lisbjergskolen\n35 Lisbjergskolen - Adm leder Lisbjergskolen - Pæd leder SFO Lisbjergskolen Samsøgades skole SFO Samsøgades skole Samsøgades Skole Adm leder Samsøgades Skole Pæd leder Skovvangskolen SFO Skovvangskolen Skovvangskolen - Adm leder Skovvangskolen - Pæd leder Vorrevangskolen SFO Vorrevangskolen Vorrevangskolen - Adm leder Vorrevangskolen - Pæd leder Vorrevangskolen - Specialafdeling Ung i Aarhus - Fritidscenter Randersvej Klubben Aldersrovej Klubberne Bodøgården Klubberne Trige-Spørring Midtbyklubben Område Silkeborgvej Brabrand dagtilbud Børnehaven Viben Børnehuset Mælkevejen Dagplejen i Gellerup/Brabrand Idrætsbørnehaven Globus1 Unimukken Vuggestuen Kloden Gellerup dagtilbud Det Nye Børnehus Mejsen Mågen Spurven Vuggestuen Lærken Gl. Brabrand dagtilbud Byleddet Børnehaven Enggården Børnehuset Safiren Søstjernen Vuggestuen Spiloppen\n36 Gl. Åby dagtilbud Dagplejen Åby Hobbitten Perlen Solsikken Åby Vuggestuen Heimdalsvej Vuggestuen Nannasvej Vuggestuen Silkeborgvej 88A Harlev dagtilbud Børnehaven Næshøj Børnehuset Pilehaven Dagplejen Harlev Kompasset Regnbuen Vuggestuen Den Grønne Gren Sødalen dagtilbud Børnehuset Hejredalsparken Børnehuset Klods Hans Børnehuset Nattergalen Børnehuset Åbyhøjgården Børnesnak Vuggestuen Tommelise Tovshøj dagtilbud Børnehaven Skræppen Børnehaven Spiren Junglen Vuggestuen Mælkebøtten Vuggestuen Tovshøj Åbyhøj dagtilbud Børnehaven Gammelgården Børnehaven Ryhaven Børnehaven Silkeborgen Børnehaven Solnæs Børnehuset Digterparken Børnehuset Klokkervej Dagplejen Gammelgård/Åbyhøj Ved Æbletræet Engdalskolen Engdalskolen - Adm leder Engdalskolen - Pæd leder SFO Engdalskolen\n37 Gammelgaardskolen Gammelgaardskolen - Adm leder Gammelgaardskolen - Pæd leder SFO Gammelgaardskolen Næshøjskolen Næshøjskolen - Adm leder Næshøjskolen - Pæd leder SFO Næshøjskolen Sødalskolen SFO Sødalskolen Sødalskolen - Adm leder Sødalskolen - Pæd leder Tovshøjskolen Tovshøjskolen - Adm leder Tovshøjskolen - Pæd leder Tovshøjskolen - SFO leder Åby skole SFO Åby skole Åby Skole - Adm leder Åby Skole - Pæd leder Ung i Aarhus - Fritidscenter Silkeborgvej Brabrand-Harlev Klubberne Åbyhøj Ung i Aarhus - Fritidscenter Toveshøj-Gellerup KIG - Klubberne I Gellerup KIT - Klubberne i Toveshøj Område Skanderborgvej Hasselager-Kolt dagtilbud Bavnebakken Børnehaven Troldehøjen, afdeling Højen Børnehuset Pilehytten Dagplejen i Kolt og Hasselager Labyrinten Spiloppen Troldehøjen Rosenvang dagtilbud Børnehaven Præstevangen Børnehuset Vidtskue DII Børnehuset Fredensvang DII Tumlehuset Stavtrup dagtilbud\n38 Børnehøjen Dagplejen i Stavtrup Klokkeskoven Kælkebakken Paletten Satellitten Vestermarken Søskrænten Søndervang dagtilbud Børnehaven Kjærslund DII Kjærslund Vuggestuen Kjærslund Vestergård dagtilbud 2-Kløveren Anemonen Dagplejen i Viby Grøften Skovbørnehaven Grøftekanten Skovkanten Viby dagtilbud Bjørnbaksvej Børnehuset Moltkesvej Østerbo vuggestue og børnehave Bavnehøj skole Bavnehøj skole - Administration Bavnehøj skole - Undervisning SFO Bavnehøj skole Højvangskolen Højvangskolen - Adm leder Højvangskolen - Pæd leder SFO Højvangskolen Rosenvangskolen Rosenvangskolen - Adm leder Rosenvangskolen - Pæd leder Rosenvangskolen - Kompentencecentret SFO Rosenvangskolen Søndervangskolen Søndervangskolen - Adm leder Søndervangskolen - Pædagogisk leder Søndervangskolen - Socialpædagogisk leder Vestergårdskolen SFO Vestergårdskolen\n39 Vestergårdskolen - Adm leder Vestergårdskolen - Pæd leder Viby skole SFO Viby skole Viby Skole - Adm leder Viby Skole - Pæd leder Klubben Holme Søndergård Langagerskolen Langagerskolen - Afdeling 1 Langagerskolen - Afdeling 2 Langagerskolen - Afdeling 3 Langagerskolen - Afdeling 4 Langagerskolen - Afdeling 7 Specialdagtilbud Skovbrynet Nygårdsvej Skovbo Terapi Troldhøj Stensagerskolen Stensagerskolen - A-hus - SFO Stensagerskolen - A-hus - skole Stensagerskolen - administration Stensagerskolen - begynderafsnit - SFO Stensagerskolen - begynderafsnit - skole Stensagerskolen - junior SFO Stensagerskolen - junior skole Stensagerskolen - ungdomsafsnit Ung i Aarhus - Fritidscenter Skanderborgvej Klubben AKVA2000 Klubben Rosenhøj Klubben Rosenvang Kolt Fritidsklub Stavtrup Fritidsklub Område Viborgvej Charlottehøj dagtilbud Børnehaven Charlottehøj Børnehuset Derudá Børnehuset Tusindben Vuggestuen Charlottehøj Dagtilbud Hasle Børnehuset Fjældevænget\n40 Børnehuset Hobbitten Børnehuset Rydevænget Børnehuset Snogebæksvej Idrætsinstitutionen Rend og Hop Solen Vuggestuen Kalendervej Ellekær dagtilbud Baobab Børnehuset Bulderby Børnehuset Jernurten Idrætsinstitutionen Ellekær Idrætsinstitutionen Myretuen Idrætsinstitutionen Tumlehøjen Møllevang dagtilbud Børnehaven Vesterbo Den integrerede institution Frydenlund Haven Ovenpå Vuggestuen Hasle Vuggestuen Kernehuset Vuggestuen Vesterbo Vuggestuen Vestervang Sabro dagtilbud Børnehaven Sabro Skovvej Dagplejen i Sabro Galaksen Tryllefløjten Vuggestuen Sabro Skjoldhøj dagtilbud Dagplejen i Ellekær og Skjoldhøj Legehuset Mariehønen Regnbuen Skjoldhøjen Smilehullet Venøvej Tilst dagtilbud Børnehaven Kridthuset Børnehuset Mælkevejen Dagplejen i Tilst Det Blå Hus\n41 Integr Inst. projekt Græsvangen 48 Snurretoppen Spiloppen Søhøjen Valhalla Vuggestuen Haurumsvej Æsken Center 10 - Århus High School Center-10, Århus - Adm leder Center-10, Århus - Pæd leder Center-10 Århus - Focusskolen Ellekærskolen Ellekærskolen - Adm leder Ellekærskolen - Pæd leder SFO Ellekærskolen Hasle skole Hasle Skole - Adm leder Hasle Skole - Pæd leder SFO Hasle skole Møllevangskolen Møllevangskolen - Adm leder Møllevangskolen - Pæd leder SFO Møllevangskolen Sabro-Korsvejskolen SFO Sabro-Korsvejskolen Sabro-Korsvejskolen - Adm leder Sabro-Korsvejskolen - Pæd leder Skjoldhøjskolen SFO Skjoldhøjskolen Skjoldhøjskolen - Adm leder Skjoldhøjskolen - Pæd leder Tilst skole SFO Tilst skole Tilst Skole - Adm leder Tilst Skole - Pæd leder Ung i Aarhus - Fritidscenter Viborgvej Fritids- Og Ungdomsklubben Klub2teket Klubben i Sabro Klubberne Holmstrup Mark Klubberne Peter Fabers Vej Musvågevej\n42 Klubberne i Bispehaven Tilst Fritidsklub Stabe\n43 MED OG ARBEJDSMILJØSTRUKTUR I AARHUS KOMMUNE FællesMED Fælles Arbejdsmiljø Udvalg HMU MSO HMU MBA HMU MKB HMU MSB HMU MTM HMU MBU KLIK PÅ PILEN FOR AT SE HMU MSO s STRUKTUR KLIK PÅ PILEN FOR AT SE HMU MBA s STRUKTUR KLIK PÅ PILEN FOR AT SE HMU MKB s STRUKTUR KLIK PÅ PILEN FOR AT SE HMU MSB s STRUKTUR KLIK PÅ PILEN FOR AT SE HMU MTM s STRUKTUR KLIK PÅ PILEN FOR AT SE HMU MBU s STRUKTUR SE DEN SAMLEDE STUKTUR FOR HELE AARHUS KOMMUNE\n44 HMU MSO s STRUKTUR HMU MSO HAU MSO. Arbejdsmiljø i MSO: Arbejdsmiljørepræsentanter: 80 Lederrepræsentanter: 66 Arbejdsmiljøgrupper: 66 LMU Sundhed LMU Økonomi LMU HR LMU Område Christiansbjerg LMU Område Hasle Åbyhøj LMU Område Marselisborg LMU Område Midtbyen LMU Område Nord LMU Område Syd LMU Område Vejlby-Risskov LMU Område Vest LMU Område Viby-Højbjerg LMU Demenscentrum = HOVED MED-UDVALG = OVERORDNET MED-UDVALG = SØJLE MED-UDVALG GÅ TIL FORSIDE = LOKALE MED-UDVALG = ARBEJDSMILJØUDVALG = ARBEJDSMILJØGRUPPER\n45 HMU MBA s STRUKTUR Arbejdsmiljø i MBA: HMU MBA. Arbejdsmiljørepræsentanter: 2 Lederrepræsentanter: 1 HAU: 1 HAU MBA Fælles IT MED-udvalg = HOVED MED-UDVALG = OVERORDNET MED-UDVALG = SØJLE MED-UDVALG GÅ TIL FORSIDE = LOKALE MED-UDVALG = ARBEJDSMILJØUDVALG = ARBEJDSMILJØGRUPPER\n46 HMU MKB s STRUKTUR HMU MKB HAU. Arbejdsmiljø i MKB: Arbejdsmiljørepræsentanter: 36 Lederrepræsentanter:,36 Arbejdsmiljøgrupper: 36 Sport&Fritids MED udvalg Musikhusets MED udvalg BoB s FællesMED udvalg Symfoniorkestrets MED udvalg 2 Kulturs MED udvalg CØP s MED udvalg 1 Rådmandssekretariatet 1 Borgerservice MED udvalg Hovebiblioteks MED udvalg Godsbanen MED udvalg Musikskole MED udvalg Lokalbibliotekerne MED udvalg ITK s MED udvalg = HOVED MED-UDVALG = OVERORDNET MED-UDVALG 3 1 = SØJLE MED-UDVALG GÅ TIL FORSIDE = LOKALE MED-UDVALG = ARBEJDSMILJØUDVALG = ARBEJDSMILJØGRUPPER\n47 HMU MSB s STRUKTUR Arbejdsmiljø i MSB: HMU MSB HAU MSB. Arbejdsmiljørepræsentanter: 169 Lederrepræsentanter: 116 Arbejdsmiljøgrupper: 127 Mødeforum SOC MED Mødeforum BEF MED 1 Servicecenter for IT MED 32 Familie, Børn og Unge MED 33 Socialpsykiatri og voksne udsatte MED 32 Voksenhandicap MED SOC 1 Sekretariatet (Personalemødegruppe med status som MED Jobcenter Ydelsescenter Aarhus MED Aarhus MED Udførerafdelingen MED 1 SOC Sekretariatet (Personalemødegruppe med status som MED 1 1 Ledelsessekretariat og Kommunikation (Personalemødegruppe med status som MED) Personale og Organisation (Personalemødegruppe med status som MED) Familiecentret Handicap udførerområdet for Børn og Unge Dagforanstaltningsområdet Center for Boformer Center for Dagområdet Bocenter Syd Bocenter Nord Bocenter Syd/Vest Center for socialfaglig udvikling MED 1 Job og Vejledning Job og Uddannelse Job og Sundhed Center for Misbrugsbehandling Ansøgningsafdelingen Kontanthjælpsafdelingen Pensions-afdelingen Hjerneskadecentret AMC Syd AMC Nord 1 Servicecenter Økonomi MED Ungdomscentret Hotspotcentret Center for Bostøtte i eget Hjem Center for Akut og Opsøgende indsater Kompetence og Uddannelses-center Aarhus Center for voksne med ADHD og Autisme Job og Trivsel Tværgående drift Faglig Sekretariat AMC Midt Sygedagpengeafdelingen Sociallægeinstitutionen Handicapcentret for børn Center for specialiserede indsatser Østervang Neurofysisk Handicapcenter Jobcenter Sekretariat Sekretariatet GÅ TIL FORSIDE Sekretariatet Sekretariatet Myndighedsafdelinge n Voksen Handicap = HOVED MED-UDVALG Kantinen Myndighedsafdelingen Voksen Handicap stab = OVERORDNET MED-UDVALG = SØJLE MED-UDVALG = ARBEJDSMILJØUDVALG = ARBEJDSMILJØGRUPPER = LOKALE MED-UDVALG = MØDEFORUM M. SELVEJENDE & KOMMUNALE INSTITUTIONER\n48 HMU MTM s STRUKTUR MED-strukturen i MTM er under forandring, som følge af den nye organisationsstruktur, som byrådet godkendte d. 21/ MED-strukturen forventes at være på plads i løbet af juni måned. HMU MTM HAU MTM. Arbejdsmiljø i MTM: Arbejdsmiljørepræsentanter: 40 Lederrepræsentanter: 36 Arbejdsmiljøgrupper: AVA MED AOE NOM MED NVS MED AABR MED POB MED TOV MED AVA AMU EJD AMU MED Natur MED Vej = HOVED MED-UDVALG MED Service = OVERORDNET MED-UDVALG = SØJLE MED-UDVALG = LOKALE MED-UDVALG GÅ TIL FORSIDE = ARBEJDSMILJØUDVALG = ARBEJDSMILJØGRUPPER\n49 HMU MBU s STRUKTUR 2 5 HR, Kommunikation & Trivsel Administrationsafdeling HMU MBU Pædagogisk Afdeling 10 Arbejdsmiljø i MBU: Arbejdsmiljørepræsentanter: 566 HAU MBU Mødeforum Lederrepræsentanter: 566. Arbejdsmiljøgrupper: 566 (Inkl. selvej.) Oddervej Horsensvej Skanderborgvej Silkeborgvej Viborgvej Randersvej Grenåvej Vest Grenåvej Øst = HOVED MED-UDVALG = OVERORDNET MED-UDVALG Dagtilbud (80) Skoler (49) Fritids- og Ungdomsskole tilbud (9) = SØJLE MED-UDVALG = LOKALE MED-UDVALG = ARBEJDSMILJØUDVALG = ARBEJDSMILJØGRUPPER = MØDEFORUM M. SELVEJENDE & KOMMUNALE INSTITUTIONER GÅ TIL FORSIDE\n50 Oversigt over MED- og Arbejdsmiljøstruktur I en en-strenget struktur varetager MED-udvalgene arbejdsmiljøfunktioner. Arbejdsmiljøforhold og samarbejdsforhold drøftes således i samme udvalg. FællesMED Fælles Arbejdsmiljø Udvalg HMU MSO HMU MBA HMU MKB HMU MSB HMU MTM HR, Kommunikation & Trivsel HMU MBU Administrationsafdeling Pædagogisk Afdeling HAU MSO HAU MBA HAU MKB HAU MSB HAU MTM HAU MBU Sundhed Økonomi Fælles-IT MED-udvalg Rådmandssek. CØP SOC BEF POB NOM HR Hasle Åbyhøj Christiansbjerg Marselisborg Sports & Fritids Symfoniorkestret Servicecenter for IT Familie, Børn og Unge Jobcenter Aarhus TOV ÅBR Grenåvej Øst Grenåvej Vest Randersvej Viborgvej Silkeborgvej Skanderborgvej Horsensvej Oddervej Midtbyen Nord Musikhuset BoB s Ledelsessekretariat og Kommunikation Socialpsykiatri og voksne udsatte Ydelsescent er Aarhus FA AVA Syd Vest Demenscentrum Vejlby- Risskov Viby- Højbjerg Kultur Musikskole Borgerservice Hovedbibliotek Personale og Organisation Servicecente r Økonomi Voksenhandi -cap MED SOC Sekretariat Udførerafdelingen BEF Sekretariat EJD AMU MED Natur NVS AVA AMU Dagtilbud (80) Skoler (49) Fritids- og Ungdomsskole tilbud (9) Lokalbibliotekerne Center for socialfaglig udvikling MED Servi ce GÅ TIL FORSIDE = HOVED MED-UDVALG = OVERORDNET MED-UDVALG ITK MED Vej = SØJLE MED-UDVALG = LOKALE MED-UDVALG = ARBEJDSMILJØUDVALG = ARBEJDSMILJØGRUPPER\nLokalaftale om MEDINDFLYDELSE OG MEDBESTEMMELSE i AARHUS KOMMUNE Gældende pr.. januar 204 Indhold Forord... 3 Område... 3 2 Formål... 3 3 Medindflydelse og medbestemmelse... 4 4 Form og struktur... 4 5\nNotat. Emne Oversigt over lukkedage i dagtilbud 2013 Til Kopi til. Aarhus Kommune. Den 2. september 2013\nNotat Emne Oversigt over lukkedage i dagtilbud 2013 Til Kopi til Den 2. september 2013 Aarhus Kommune Børn og Unge Lukkedage i dagtilbud, Aarhus Kommune Aarhus Kommune har en struktur på dagtilbudsområdet\nLukkedage i dagtilbud, Aarhus Kommune\nLukkedage i dagtilbud, Aarhus Kommune I udgangspunktet er der ikke lukkedage på dagtilbudsniveau, idet det på almindelige hverdage altid vil være muligt at få passet sit barn, og som hovedregel indenfor\nHR LOKALAFTALE OM MEDINDFLYDELSE OG MEDBESTEMMELSE Indholdsfortegnelse 1.0 Aftalens område 2.0 Formål 3.0 Form og struktur 3.1 Hovedudvalget 3.2 Center MED-udvalg/personalemøder med MED-status 3.3 MED-udvalg/personalemøder\nEn guide til MEDforhandling. Huskeliste og gode råd til jeres lokale MED-aftale forhandlinger\nEn guide til MEDforhandling Huskeliste og gode råd til jeres lokale MED-aftale forhandlinger Genforhandling af den lokale MED-aftale Med baggrund i erfaringerne fra vores gennemlæsning af mange lokale\nMariagerfjord Kommune MED-aftale Juni 2014\nIndholdsfortegnelse FORORD... 2 1 OMRÅDE... 3 2 FORMÅL... 3 3 LOKALE AFTALEMULIGHEDER... 4 4 FORM OG STRUKTUR... 4 5 KOMPETENCE... 12 6 MEDINDFLYDELSE OG MEDBESTEMMELSE... 12 7 INFORMATION OG DRØFTELSE...\nMED aftale November 2015\nNovember 2015 Indhold Forord... 3 Formål...4 Indhold....5 Form og struktur....9 Hovedudvalgets sammensætning.... 11 Arbejdsmiljø.... 12 Tillidsvalgte.... 14 Uddannelse....16 Rammen....16 Aftalens område....\nGENTOFTE KOMMUNES LOKALE MED-AFTALE HOVED-DEL\nGENTOFTE KOMMUNES LOKALE MED-AFTALE HOVED-DEL Vedtaget den 20. marts 2017 GENTOFTE KOMMUNES LOKALE MED-AFTALE (HOVED-DEL) SIDE 2 / 12 1. INDLEDNING OG MED-AFTALENS BAGGRUND OG OMRÅDE 1.1. VELKOMMEN TIL\nGenforhandling af den lokale MED-aftale\nGenforhandling af den lokale MED-aftale Med baggrund i erfaringerne fra vores gennemlæsning af mange lokale MEDaftaleudkast, har vi her forsøgt at udarbejde et papir, som kan bruges i forbindelse med jeres\nLokalaftale om medindflydelse, medbestemmelse og arbejdsmiljø i Region Syddanmark\nXxxxxx Lokalaftale om medindflydelse, medbestemmelse og arbejdsmiljø i Region Syddanmark regionsyddanmark.dk Lokalaftale - Juni 2015 Xxxxxx Indhold Forord side 3 Formål og område side 4 Medindflydelse\nTil alle dagtilbudsledere - bedes videreformidlet til de pædagogiske ledere\nTil alle dagtilbudsledere - bedes videreformidlet til de pædagogiske ledere Side 1 af 10 Vedrørende ressourcer til sprogstimulering af børn med dansk som andetsprog Vi kan hermed oplyse at ressourcerne\nVær MED. Få medbestemmelse og medindflydelse gennem dit MED-udvalg\nVær MED Få medbestemmelse og medindflydelse gennem dit MED-udvalg MED-idéen Idéen med MED-udvalgene i Aarhus Kommune er at: MED skal samarbejde om kommunens mål og opgaver MED skal skabe gode rammer for\nMED aftale November 2010\nNovember 2010 Indhold Forord.... 4 Formål... 5 Indhold... 6 Form og struktur... 10 Hovedudvalgets sammensætning...11 Arbejdsmiljø... 12 Tillidsvalgte... 14 Uddannelse... 16 Rammen... 16 Aftalens område...\nRegion Hovedstaden. MED-aftale. i Region Hovedstaden. Pr. 1. april 2013\nRegion Hovedstaden MED-aftale i Region Hovedstaden Pr. 1. april 2013 Forhandlingsorganet, 7. februar 2013 Regionsrådet, 12. marts 2013 RegionH Design 17248 2 Indhold 1. Indledning... 4 1.1 Definition af\nTil alle dagtilbudsledere - bedes videreformidlet til de pædagogiske ledere Side 1 af 11 Vedrørende ressourcer til sprogstimulering af børn med dansk som andetsprog Vi kan hermed oplyse at ressourcerne\nHorsens Kommunes MED-aftale 2012\nHorsens Kommunes MED-aftale 2012 1 Indholdsfortegnelse Forord...5 Aftalens område...6 Formål...6 Mål...6 Holdninger til arbejdet i MED-udvalg...6 MED-indflydelse og MED-bestemmelse...6 Form og struktur...7\nIndholdsfortegnelse. Forord 4. Kapitel 1: Hvem og hvad omfatter aftalen 1 Hvem og hvad omfatter aftalen 6\nIndholdsfortegnelse Forord 4 Kapitel 1: Hvem og hvad omfatter aftalen 1 Hvem og hvad omfatter aftalen 6 Kapitel 2: Formål og midler 2 Formål og midler 7 Kapitel 3: Sammensætning af MEDudvalg 3 Generelt\nArbejdsmiljøaftale for Hoved-MEDudvalget for administrationen inklusive Regional Udvikling\nArbejdsmiljøaftale for Hoved-MEDudvalget for administrationen inklusive Regional Udvikling Aktiviteter til styrkelse af arbejdsmiljøet 1. Beskrivelse af de aktiviteter/metoder, der kan anvendes med henblik\nUge Dagtilbud Enhedens kaldenavn Adresse Distrikt\nUge Dagtilbud Enhedens kaldenavn Adresse Distrikt skærme i alt 46 Stavtrup dagtilbud Børnehøjen Højvangsvej 1A Viby 46 Stavtrup dagtilbud D.I.I. Vestermarken Vestermarken 2 Viby J 2 46 Stavtrup dagtilbud\nMED-systemet i Region Syddanmark - medindflydelse, medbestemmelse og arbejdsmiljø\nIntroduktion til MED-systemet i Region Syddanmark - medindflydelse, medbestemmelse og arbejdsmiljø regionsyddanmark.dk MED-systemet i Region Syddanmark omfatter mere end 325 udvalg med i alt næsten 3000\nTiltrådt den 13/12 2006. MED-aftale i Region Hovedstaden\nTiltrådt den 13/12 2006 MED-aftale i Region Hovedstaden Indhold: MED aftale i Region Hovedstaden... s. 3 Definition af begreber... s. 3 MED aftalens område ( 1)... s. 4 Formål ( 2)... s. 5 Værdier i samarbejdet...\nLokalaftale om medindflydelse og medbestemmelse i Vordingborg Kommune Udgivet af Vordingborg Kommune 2013\nMED-AFTALE 2014 Lokalaftale om medindflydelse og medbestemmelse i Vordingborg Kommune Udgivet af Vordingborg Kommune 2013 Udarbejdet af: Kommunaldirektør Lau Svendsen-Tune FTR Nina Andersen AMR Kim Leider\nMED-aftale, Gribskov Kommune rev. 10.04.2014\nMED-aftale, Gribskov Kommune rev. 10.04.2014 Forord Kapitel 1 1. Område 2. Formål 3. Arbejdsmiljø 4. Form og struktur 5. Kompetence Kapitel 2 6. Medindflydelse og medbestemmelse 7. Information og drøftelse\nMED indflydelse og MED bestemmelse\nMED indflydelse og MED bestemmelse Lokalaftale 2016 2 Indholdsfortegnelse Forord... 4 Forhandlingsorganet... 5 1. Aftalens område... 6 2. Formål... 6 3. Form og struktur... 6 Kontaktudvalg uden MED status....\nAFTALE OM MEDINDFLYDELSE OG MEDBESTEMMELSE I STEVNS KOMMUNE\nAFTALE OM MEDINDFLYDELSE OG MEDBESTEMMELSE I STEVNS KOMMUNE Forord Vision Den offentlige service i Stevns Kommune skal ydes af kompetente og engagerede medarbejdere, som har en god og attraktiv arbejdsplads,


SundhedsRådet - Forenede Naturmedicinere\nSundhedsRådet er en paraplyorganisation for komplementær/alternativ behandling i Danmark.\nMedlemmer af SundhedsRådet opdateres i forhold til, hvad der sker hos myndighederne, SRAB (Sundhedsstyrelsens råd vedrørende alternativ behandling) og i branchen generelt. Det er en stor støtte og hjælp for alternative/komplementære brancheforeninger, at læne sig op af SundhedsRådet og få vejledning ift. relevante emner.\nIsær er det givende for os, når vi skal forstå de mange love og paragraffer, der findes for alternative behandlere. Det drejer sig fx om regler vedr. Datatilsynet, autorisationsloven, momsfritagelse, markedsføringsloven, kontrolbesøg fra myndighederne, registreringsordningen/RAB mv.\nDeres vision er:\nAt udbrede kendskabet til- og forståelsen for komplementær- og alternativ behandling som behandlingsformer, der virker sundhedsfremmende, ved at understøtte kroppen og sindet og dermed klientens egne helbredende kræfter.\nAt synliggøre komplementær- og alternativ behandling for borgerne.\nAt formidle viden om- og repræsentere komplementær- og alternativ behandling over for politikere, offentlige myndigheder, andre sundhedsorganisationer og internationale relationer.\nDe arbejder for:\nEn helhedspræget forståelse for sundhed og sygdom i et ligeværdigt samarbejde med det etablerede sundhedssystem.\nAt integrere komplementær- og alternativ behandling i den offentlige sektor i et ligeværdigt samarbejde.\nAt den enkelte borger har valgfrihed mellem komplementær- eller alternativ behandling og behandling i den etablerede sundhedssektor på lige økonomiske vilkår.\nAt styrke samarbejdet mellem skoler og foreninger.\nAt styrke dialogen mellem branchen og myndighederne.\nAt sikre- og øge den faglige kvalitet af uddannelse og behandling inden for branchen\nRepræsentantskabet er SundhedsRådets øverste myndighed, og det rummer repræsentanter for skoler, behandler- og patientforeninger, som har stemmeret ved det årlige repræsentantskabsmøde. Alle har mulighed for at melde sig til poster i SundhedsRådets interne udvalg.\nDer afholdes ordinært repræsentantskabsmøde hvert år inden udgangen af maj måned. Repræsentantskabet består af op til 3 repræsentanter fra hvert ordinært medlem og alle valgbare til bestyrelse, råd, nævn og udvalg og med stemmeret. Støttemedlemmer kan deltage med op til 3 repræsentanter hver, alle med taleret, men uden stemmeret eller valgbarhed til bestyrelse, råd eller nævn, men støttemedlemsrepræsentanter kan vælges til SundhedsRådets interne udvalg. Repræsentantskabet vælger en bestyrelse bestående af formand, kasserer og op til 5 bestyrelsesmedlemmer blandt de valgbare repræsentanter.\nKontingent fastsættes af Repræsentantskabet.\nSundhedsRådets bestyrelse sørger for at:\nArbejder på at udbrede kendskabet til KAM, Komplementær og Alternativ Medicin i Danmark.\nGodkende optagelse af nye medlemmer\nKommunikere med myndigheder, bl.a. ved at være repræsenteret i Sundhedsstyrelsens Råd for Alternativ Behandling (SRAB).\nLæs om SundhedsRådet på deres egen hjemmeside sundhedsraadet.dk.\nSundhedsstyrelsens Råd for Alternativ Behandling (SRAB) hører under Styrelsen for Patientsikkerhed og fungerer som kontaktflade mellem alternativ behandling og Sundhedsstyrelsen.\nDansk Selskab for Orthomolekylær Medicin\nDSR – Dansk Sygepleje Råd\nSRAB har til opgave at:\nInspirere Styrelsen for Patientsikkerhed i forbindelse med rådgivning af andre styrelser, ministerier, institutioner, alternative brancheforeninger mv.\nInspirere til brobygningsprojekter mellem det etablerede sundhedsvæsen og alternative behandlere.\nFormidle viden om det alternative område til det etablerede sundhedsvæsen og offentligheden.\nSe Kommissorium for SRAB stps.dk/da/ansvar-og-retningslinjer/alternativ-behandling/srab/kommissorium/\nAlternative og komplementære behandlere er underlagt forskelliglovgivning på flere forskellige områder.\nHos SundhedsRådet kan alternative behandlere finde den nyeste lovgivning inden for deres område, og brugere af alternative behandlingsformer kan orientere sig efter behov.\nHvis du som alternativ behandler oplever problemer med lovgivningen indenfor dit område, eller hvis du som alternativ behandler har brug for vejledning i forbindelse med kontrolbesøg, er du velkommen til at kontakte SundhedsRådet.


Preben Elkjær er dømt offside af seerne, og sportskanal TVS lukker med dundrende underskud\nBestyrelsen for TVS besluttede på et møde i går at lukke sports-tv-kanalen, som har fodboldstjernen Preben Elkjær som chef. Men det vil være lige så rigtig at hævde, at den aldrig for alvor kom i gang. Den døde nemlig af simpel mangel på seere.\nDermed tager bestyrelsen det til efterretning, som stort set alle andre fra lægmand til sportskommentator til tv-kyndig forlængst har spået og set i kortene, faktisk allerede før starten. At starte og drive kanalen har kostet en herregård, men indtægterne på det dekoder- og abonnementsalg, kanalen var baseret på, har næsten ikke været til at få øje på. Rygterne har gået om, hvor katastrofalt lille seertallet var, og det var i sig selv mistænkeligt og en bekræftelse, at ingen ville rykke ud med tallene. Kanalen forblev langt mere "hemmelig" end DR2, der af folkeviddet er dømt "den hemmelige kanal".\nFormanden for bestyrelsen, direktør Bo Christensen, erkender, at der, hvad optimisme og beregninger angår, er skudt langt over målet - et begreb, som Elkjær forresten smerteligt kender fra sin aktive karriere på landsholdet, da han med hul i bukserne brændte det famøse straffespark mod Spanien, der i 1984 sendte Danmark ud af fodbold-EM, mens et gys af landesorg gik gennem den danske befolkning.\nFor Bo Christensen, der også er direktør for TeleDanmarks kabel-tv-selskab, og for TeleDanmarks ledelse er det en sviende fejlbedømmelse, selvom Bo Christensen hænger sin hat på en knag, der hedder "ændrede forudsætninger", nemlig den omstændighed, at både DR og TV2, der, ligesom DBU, er med i konsortiet, besluttede at holde de store sportsbegivenheder borte fra kanalen, ligesom kulturminister Ebbe Lundgaard har fået gennemført sin manøvre med at få kategoriseret nogle af landsholdenes vigtigste kampe som nationalbegivenheder, alle har ret til at se uden at skulle betale ekstra for det. Også kampen om rettigheder skal have fået priserne til at stige.\nSandheden er dog snarere, at konstruktionen var håbløs fra starten. Interessen for publikumsfattig sport var til at overse. Superligaens kampe var omtrent eneste aktiv.\nFejlbedømmelsen svier til TeleDanmark, som må betale prisen, mens DR og TV2 synes at komme ud af aftalen med skindet på næsen, rent økonomisk. DBU har scoret kassen på den 6-8-årige aftale om en investering på 300 mio. kr., mens DR og TV2 kan udnytte de rettigheder, de har købt, på deres almindelige kanaler.\nTeleDanmark havde håbet via TVS at få kontrol over dekodermarkedet, men fik altså i stedet en meget lang næse. Nu forestår en kostbar afvikling, idet abonnenter og dekoderkøberne vil få de penge tilbage, de har betalt for perioden efter den 30. dec., hvor kanalen lukker definitivt.\nTVS-bestyrelsen traf beslutningen efter at have fået forelagt et urealistisk stort budget for 1998, der indebar et betydeligt større underskud end planlagt og forventet. Derfor fik Preben Elkjær og hans medarbejdere sparket. Straffesparket...\nEbbe LundgaardPreben Elkjær


maj 2019 – Tinglev\nNye udendørs aktiviteter til plejehjemsbeboere\nNye udendørs aktiviteter til plejehjemsbeboere Forleden indviede Plejehjemmet Grønningen et nyt gyngestativ samt udendørs musikinstrumenter. Efter hotdogs, is, øl og sodavand, prøvede beboerne tingene af, og det viste sig at flere af beboerne havde gemte musikalske talenter. Gyngen, som har plads til 3 personer, hvoraf den ene kan være kørestolsbruger, er et oplagt [...]\nBy Tinglev admin|2019-05-27T15:38:20+02:00maj 27th, 2019|Nyhed|0 Kommentarer\nSvømmeklubben Plask er løbet tør for vand og penge\nSvømmeklubben Plask er løbet tør for vand og penge Nye, kommunale regler gjorde for nogen tid siden livet så svært for Tinglevs svømmeklub, Plask, at man ikke længere kunne tilbyde svømmehold til byens børn og borgere. Klubben blev forsøgt reddet af flere omgange, men i det sidste stykke tid har den været under [...]\nBy Tinglev admin|2019-05-22T15:00:43+02:00maj 22nd, 2019|Nyhed|0 Kommentarer\nGå godt Tinglev\nGå godt Tinglev Anden søndag i juni inviteres alle interesserede til "Gå Godt Tinglev", som arrangeres af Stigruppen i Tinglev, TIF's Gå Sammen ture og TinglevForum. I og rundt om Tinglev er der blevet skabt et stort stisystem, og denne dag bliver der mulighed for at udforske de forskellige ruter. Udgangspunktet bliver Tinglev Midt, [...]\nBy Tinglev admin|2019-05-22T14:57:15+02:00maj 22nd, 2019|Nyhed|0 Kommentarer


Skalcem eller Silikat til kælder | Lav-det-selv.dk\nNår jeg en gang skal til at male mine kældervægge – efter fjernelse af puds og nyt pudslag på – hvad er så bedst at bruge?\nDet er en kælder, der skal bruges til alt hvad man ikke må. Hjemmebio, værelse, ophold af anden karakter.\nJeg læser konstant, at der skal bruges cementbaseret maling (Skalcem eller Cempexo), eller endnu bedre, Silikat maling.\nFordele og ulemper ved det ene kontra det andet?\nJeg har overordentligt svært ved at finde frem til silikatmaling… Hvorfor det? Er det udgået i hele Danmark? Er man gået væk fra at bruge det? Er jeg bare eminent ringe til at Google?\nHælder nok mest til det cementbaserede grundet prisen?!?\nJeg er lige med på en lytter her. Skal selv male i kælderen engang... Jeg har haft malet to mure dernede med cempexo. Hvid. Jeg synes farven gulner, men det kan være det bare er mig der er ved at få gul stær.\nCempexo er cementbaseret og egner sig ikke til murværk med fugtvandring. Det er ofte tilfældet med kældervægge.\nSilikatmaling fås bl.a. hos Beckers og Silvan, men kalkning er absolut det bedste til kældervægge.\nMen er den ikke netop diffusionsåben, således at fugten kan slippe gennem pudsen?\nOg i forhold til silikat. Så er de til udendørs brug, dem jeg kan finde frem.\nHjælp gerne med et link til noget brugbart.\nNix! - Ikke i praksis. Cempexo får pudsen til at skalle af. Cempexo egner sig kun til rå beton.\nHvad med Skalcem 100? Er det samme princip?\nDet er samme surdej.\nRantzau skrev den 26-04-2018 16:02:29\nDet du mener er at hvis der kommer fugt fra fundamentet så vil det ikke kunne komme ud gennem cempexoen?\nFeuerDK skrev den 26-04-2018 16:24:46\nDe kan bruges både ude og inde.\nSakset fra producenten:\nhvad skal jeg male med.


Økonomien | Den Europæiske Union\nOm EU > EU i tal > Økonomien\nEU's økonomiske politik fokuserer på at skabe job og sætte turbo på væksten ved at bruge finansielle midler bedre, fjerne hindringer for investeringer samt at skabe opmærksomhed om og give teknisk bistand til investeringsprojekter.\nHvor stor er EU's økonomi?\nMålt i den samlede mængde varer og tjenesteydelser, der produceres (BNP), er EU's økonomi større end USA's. EU's BNP i 2017:\nOver 64 % af EU-landenes samlede handel foregår med andre lande inden for EU.\nSelv om EU kun tæller 6,9 % af verdens befolkning, udgør EU's handel med resten af verden omkring 15,6 % af verdens import og eksport.\nSammen med USA og Kina er EU en af de tre største globale aktører inden for international handel.\nEU-landene havde den næststørste andel af den globale import og eksport af varer i 2016.\nDeres eksport udgjorde 15,6 % af den samlede eksport på verdensplan, men blev i 2014 for første gang i EU's historie overgået af Kina (16,1 % i 2014, hvilket steg til 17,0 % i 2016). EU-landene forblev dog foran USA (11,8 %).\nUSA havde en større andel af importen på verdensplan (17,6 %) end både EU-landene (14,8 %) og Kina (12,4 %).\nBeskæftigelsesgraden - andelen af befolkningen i den arbejdsdygtige alder, som er i beskæftigelse - er en afgørende social indikator, der bruges til at analysere udviklingen på arbejdsmarkedet.\nEfter den verdensomspændende økonomiske krise og turbulensen i euroområdet i 2008 steg beskæftigelsesgraden stabilt i de efterfølgende år.\nArbejdsløshedsprocenten er andelen af arbejdsløse i procent af arbejdsstyrken. Det er en vigtig indikator med både social og økonomisk betydning.\nDiagrammet nedenfor viser arbejdsløshedsprocenten i EU-landene.\nDen ukorrigerede kønsbestemte lønforskel måles som forskellen på mænds og kvinders gennemsnitlige bruttotimeløn i procent af mænds bruttotimeløn. Den beregnes for virksomheder med mindst 10 ansatte.\nLønforskellen er generelt meget mindre for unge ansatte og har en tendens til at stige med alderen. Dette kan skyldes afbrydelser i karrieren, som kvinder typisk har i løbet af arbejdslivet. Den kønsbestemte lønforskel rammer især ældre kvinder, som ikke fik glæde af ligestillingsforanstaltninger, der endnu ikke fandtes, da de begyndte på arbejdsmarkedet.\nDiagrammet nedenfor viser, at lønforskellen varierer betydeligt mellem EU-landene.\nDisse data findes ikke for alle EU-lande.\nI EU er det meget populært at handle online. E-handelen vokser støt, og den største stigning ses blandt unge internetbrugere.\nDiagrammet nedenfor viser, hvilke varer og tjenesteydelser der købes mest online.\nSom diagrammet nedenfor viser, har næsten 7 ud af 10 e-kunder haft problemer med at købe eller bestille varer eller tjenesteydelser.\nEt gnidningsløst og effektivt passager- og varetransportsystem er afgørende for både EU's erhvervsliv og borgerne. EU's transportpolitik er udformet til at understøtte rene, sikre og effektive rejser i hele Europa.\nDe tre diagrammer nedenfor viser:\nfordelingen af indlandstransport (tog, busser og trolleybusser) i hvert enkelt EU-land\nandelen af luftfartspassager\nandelen af passagerer ad søvejen\nVedvarende energikilder i EU omfatter, vind-, sol-, vand- tidevandsenergi samt geotermisk energi, biobrændstof og den genvindelige del af affald. Blandt de mange potentielle fordele ved vedvarende energi kan nævnes:\nmindre udledning af drivhusgasser\nflere forskellige energikilder\nmindre afhængighed af markederne for fossilt brændstof (især olie og gas).\nDe vedvarende energikilder er i de seneste år vokset stærkt i EU. Faktisk har energien fra de vedvarende kilder næsten fordoblet sin andel af det endelige bruttoenergiforbrug i de seneste år, som diagrammet nedenfor viser.\nEU og beskæftigelse, vækst og investeringer


Producent af børnemøbler fordobler bundlinjen og sætter turbo på væksten - Wood Supply DK\nProducent af børnemøbler fordobler bundlinjen og sætter turbo på væksten\n9. oktober 2018 09:22\nFoto: Leander 3\nBilleder Foto: LeanderFoto: Leander\nNy strategi skal sikre, at Leander vokser med 20 procent om året\nMøbelproducenten Leander kom ud af seneste regnskabsår med en fordobling på bundlinjen, og de gode resultater har fået virksomheden til at sætte klare mål:\nFremadrettet skal producenten af børnemøbler vokse med 20 procent om året, og samtidig sigter man efter en omsætning på 100 mio. kroner inden for en kort årrække, oplyser virksomheden i en pressemeddelelse.\n- Leander er på en rigtig spændende rejse. Vi oplever tocifrede vækstrater og en stigende interesse for vores produkter. Dén kurs vil vi gerne fortsætte, og vi skruer derfor op for investeringerne, siger direktør hos Leander, Tommy Refshøj.\nDe nye investeringer er mulige netop på grund af de gode resultater på bundlinjen.\nLeander sætter derfor turbo på udviklingen af nye innovative møbler i forsøget på at virkeliggøre sin nye vækststrategi.\nSenest blev to nye produkter præsenteret på Kind und Jugend i Køln, der er branchens førende messe for baby- og børneudstyr, men investeringerne sker også i nye markeder, nye forretningssystemer og en styrket organisation.\nBlandt andet får Leander fremover selskab af et nyt bestyrelsesmedlem, Louise Byg Kongsholm.\nLæs også: Flexa slider sig til ny vækst i omsætningen\nHun er trendforsker hos Pej Gruppen og kommer derfor til at bidrage med sin ekspertviden omkring trends og tendenser.\n- Vi ønsker at skabe produkter, der gør en forskel for børnefamilien. Det kræver, at vi hele tiden har indsigt i og forståelse for forbrugerne og markedet. Louises evne til at se frem og forstå markedet og forbrugerne kommer til at gavne både slutkunden og Leander, siger Tommy Refshøj om det nye bestyrelsesmedlem.\nLeander har siden 1998 designet og produceret kvalitetsmøbler til børn. I dag har Leander aktiviteter i over 30 lande, og designvirksomhedens produkter sælges via et forhandlernetværk på over 250 forhandlere i Europa samt distributører i resten af verden.\nMere om: børnemøbler | Leander


Robotterne kommer: Flere danskere er begejstrede end skræmte! - Merkonomerne\nPostet 12. juni 2017 & Arkiveret under Ikke kategoriseret.\nMÅLING: En tredjedel af danskerne glæder sig over, hvad ny teknologi kan betyde for deres arbejdsliv. Strukturerne på arbejdsmarkedet er på plads for at håndtere den nødvendige omstilling, lyder det ifølge Altinget.dk fra en forsker.\nDer er dobbelt så mange danskere, der er begejstrede over robotter og ny teknologi på arbejdsmarkedet, som der er bekymrede.\n32 procent glæder sig således over udviklingen, mens 15 procent er nervøse for, at det kan få negative konsekvenser for deres arbejdsliv.\nDet viser en meningsmåling, som Norstat har lavet for Altinget.\n”Jeg havde nok tippet, at fordelingen havde været omvendt. Det er spændende, at det trods alt kun er 15 procent, som er skeptiske i forhold til udviklingen. Selvom det stadig er en stor portion mennesker,” siger Kasper Støy.\nHan er professor i robot-teknologi ved IT-universitetet. Ifølge ham har de nye teknologier det til fælles, at de laves for at hjælpe folk.\n”Om det er robotarme, væskehåndteringsrobotter, selvkørende biler eller systemer for kunstig intelligens, er de lavet for at understøtte det arbejde, der foregår. På det ekstreme niveau kan nogen miste deres arbejde, men det mere almindelige vil være, at nogle af de kedelige elementer bliver gjort nemmere,” siger Kasper Støy.\nAlligevel er 15 procent altså nervøse for, hvad deres indtog kommer til at betyde.\nAnna Ilsøe, lektor ved FAOS på Københavns Universitet med speciale i digitale arbejdsmarkeder, tror, at retorikken i den offentlige debat kan få folk til at blive nervøse.\n”I medierne fylder diskussionen om, hvor mange arbejdspladser, der forsvinder som følge af ny teknologi, noget mere end den diskussion, der handler om, hvilke arbejdspladser der vil vokse frem,” siger hun.\nAnna Ilsøe pointerer dog, at ikke alle adspurgte er i arbejde. Derfor vil nogle have svaret rent ud fra deres holdning, mens andre bygger deres svar fra konkrete erfaringer fra arbejdspladsen.\nDet er formentlig en del af forklaringen på, at så mange enten ikke tænker over udviklingen, eller svarer ’ved ikke’.\nNår danskerne føler mere begejstring end frygt, kan det ifølge Anna Ilsøe skyldes, at vi er vant til at udnytte digitaliseringens muligheder med eksempelvis nethandel og kommunikation med det offentlige.\n”Mange danskere er digitale i forvejen. Sammen med de øvrige nordiske lande ligger vi højt på indekset over, hvor digitaliseret befolkningen er,” siger hun.\nKasper Støy fra IT-universitetet understreger, at det er et scenarie i den fjerne fremtid, at alle job kan klares af robotter. Han mener, man bør tage fat der, hvor den teknologiske udvikling er nået længst.\n”Det er fornuftigt at starte en debat om teknologier, som står lige foran os, som selvkørende biler. Der kunne man godt sætte sig ned og tænke over, hvad det kan komme til at betyde,” siger professoren.\nStrategien skal blandt andet tage højde for, om arbejdere i overflødiggjorte stillinger skal uddannes på ny, eller om der opstår job til dem andre steder. Disruptionsrådet er et oplagt forum til at tage initiativ, mener Kasper Støy.\n”Det er den måde, det giver mening for mig. Der er en bred samling af interesser, der kan vurdere og tænke over nye teknologier. Hvis de får input fra fagfolk, er det ikke noget dumt setup,” siger han.\nAnna Ilsøe mener, at strukturerne på det danske arbejdsmarked er på plads i forhold til at tilpasse sig udviklingen. Vi har veludviklet uddannelsessystem og er gode til at bruge efteruddannelse.\nMen man er nødt til at kigge på, om indholdet af uddannelserne er det rigtige.\n”Efteruddannelse i forbindelse med digitalisering handler ikke kun om kompetencer inden for it. Nogle af de nye jobtyper kommer til at skabe efterspørgsel for andre kompetencer,” siger Anna Ilsøe.\nHun nævner som eksempel, at øget e-handel skaber behov for at kunne kommunikere til et internationalt publikum.\nMH ser muligheder for medlemmerne\nAnne Ilsøe har ifølge direktør Bjarne von Osmanski fra MH en meget vigtig pointe.\n“Der er ingen tvivl om, at digitaliseringen vil skabe ny beskæftigelse indenfor andre kompetenceområder, herunder netop indenfor de kompetencer, som vore medlemmer besidder. Men udvikling skaber jo udfordringer, og fra MH’s side vil vi gøre en stor indsats for at lette overgangene for vore medlemmer. Det er også derfor, at vi på vores hjemmeside har ekstra fokus på digitaliseringen,” fastslår Bjarne von Osmanski.\nFormand for MH, Bill T. Brodersen, bekræfter organisationens fokus på digitaliseringens udfordringer.\n“Vi vil følge denne debat på alle planer og i alle fora. De store omvæltninger skal håndteres med afsæt i vore medlemmers interesser,” pointerer Bill T. Brodersen.


Entreprenør i Gandrup – Se de bedste firmaer her\nLeder du efter en entreprenør i Gandrup? Vi har samlet de bedste entreprenørfirmaer i lige netop Gandrup, så du hurtigt kan danne dig et overblik over mulighederne.\nVi hjælper dig med at finde den bedste entreprenør i Region Nordjylland, som kan hjælpe dig i 9362 Gandrup. Der er mange entreprenørfirmaer i Aalborg Kommune, så det burde ikke være noget problem.\nTemmelig mange e-shops foreslår nu alverdens muligheder for levering. Den mest moderne er nu om dage afhentningssteder, og så kan du blot gå forbi efter de købte varer når det passer ind i din kalender. Metoden er altså ualmindeligt problemfri, samt endda endda den mest prisbevidste leveringsmulighed.\nDu kunne derudover afveje for og imod at vælge at få leveret til din bolig eller til hvor du arbejder. Leveringsmetoden er typisk en tak dyrere, men også yderst smertefri. Den mest betalelige leveringsmåde af Entreprenør i Gandrup vil dog til enhver tid være at du selv henter ordren, men dette beroer på at du befinder dig i nærheden af Entreprenør i Gandrup internet butikkens lager.\nFragtperioden er selvfølgelig meget afgørende såfremt man har behov for dine nye produkter nu og her, så med det formål er det virkelig passende at man dobbelttjekker den forventede leveringsdato på det aktuelle produkt.\nEn masse Entreprenør i Gandrup online forhandlere tilbyder levering på blot en enkelt hverdag på mange produkter, hvilket dog kræver at handlen laves inden et besluttet klokkeslæt, så at de med sikkerhed kan nå at få Entreprenør i Gandrup sendt afsted forud for at personalet har fyraften.\nFlere internet varehuse garanterer fragt uden beregning, men for det meste afkræver det at du bestiller for en fastsat sum. Alternativt kunne man tage den prisbilligste leveringsmanér, som typisk – uden hensyn til om man opholder sig tæt på København, Frederikshavn eller Skjern – er at få fragtmanden til at bringe din pakke til en pakkeshop.\nDet er jo meget let gængeligt for forbrugerne at sammenligne priser (via fx PriceRunner) på Entreprenør i Gandrup fra diverse internet forhandlere i Danmark, og altså har massevis af shops på nettet ikke kunne slippe for at reducere udsalgspriserne på specielt deres bedst i test produkter – til børn, og tillige også til herrer og damer – drastisk, og endda nogle gange yde levering uden gebyr.\nDerfor kan det imidlertid vise sig rentabelt at sammenholde nogle forskellige internet foretagender efter Entreprenør i Gandrup udsalg inden du gennemfører din bestilling, så du er skråsikker på at opnå den billigste pris.\nMan bør lige meget hvad huske på, at ifald en e-butik udlover Entreprenør i Gandrup til salg for en salgspris som kan virke enormt fordelagtig, er det undertiden være et karakteristika der viser en bedragerisk online shop. Kortbetalinger er i hvert fald en del af et lovbud, der passer på dig imod bedrageriske webshops.\nGenerelt går vi ind for kortbestillinger eller betalinger med mobilen. Alternativt bør du vælge et tilbud som eksempelvis ViaBill, hvis du vil afdrage pengene over en periode.\nForinden folk handler Entreprenør i Gandrup på en shop på nettet kunne de til hver en tid gennemgå webbutikkens handelsaftale, men det er ofte et omfattende arbejde.\nEn anden løsning kan derfor være at efterse om internet shoppen er verificeret af e-mærket, som kan være en sikkerhed for at internet webshoppen opfylder de danske love, og at online forretningen ofte vurderes af fagfolk som har megen viden om vilkårene på området. Desuden får du anledning til at få bistand, for så vidt du forvoldes problemer i forbindelse med din handel.\nYdermere foreslår vi at køberen er klar over de mest vedkommende reglementer der spiller ind i forbindelse med handlen, for eksempel den returneringsret på Entreprenør i Gandrup internet forretningen kører med. Her er det også relevant, at man til enhver tid sikrer ens kvittering på e-mail, således man til enhver tid vil kunne dokumentere sin bestilling, uden hensyn til om man er på udkig efter et produkt til en voksen eller et barn.\nTrustpilot frembyder ultra gunstige genveje til at fortolke diverse aktuelle konsumenters betragtninger og derved er det smart, at du analyserer e-firmaets Entreprenør i Gandrup vurderinger inden du køber.\nFacebook byder på endvidere sådan set gavnlige genveje til at få indtryk af online forhandlerens kundefokus. Desuden ses en del online butikker hvor kunder kan formulere en evaluering af købsoplevelsen, som tilmed burde benyttes til at tage stilling til tilfredsheden hos kunderne.\nDenne hjemmeside er finansieret af indtægter fra reklamer. Vi har tætte samarbejder med adskillige internet firmaer når vi markedsfører virksomhedernes varer, og indhenter honorar når en af de besøgende på vores hjemmeside foretager en bestilling.\nData omkring Entreprenør i Gandrup og online outlets opretholdes hyppigt, men vi giver ingen garanti imod justeringer der potentielt er iværksat siden vi sidste gang opdaterede sidens oplysninger.