Danmarks Nationalbank. Kvartalsoversigt 2. kvartal B A N K - PDF\nDanmarks Nationalbank. Kvartalsoversigt 2. kvartal B A N K\nDownload "Danmarks Nationalbank. Kvartalsoversigt 2. kvartal B A N K 1 9 9 9"\n1 Danmarks Nationalbank Kvartalsoversigt 2. kvartal 1999 D A N M A R K S N A T I O N A L B A N K\n2 Danmarks Nationalbank Kvartalsoversigt 2. kvartal 1999\n3 Kvartalsoversigten udgives af Danmarks Nationalbank og udkommer 4 gange om året. Ansvarshavende redaktør: Jens Thomsen Redaktør: Anders Møller Christensen Kvartalsoversigten kan rekvireres ved henvendelse til: Danmarks Nationalbank, Informationssektionen, Havnegade 5, 1093 København K Telefon (direkte) eller Tryk: Schultz Grafisk A/S, København ISSN Kvartalsoversigt 3. kvartal 1999 planlægges offentliggjort 14. september 1999.\n4 Indhold Seneste tendenser i valuta- og pengeforholdene... 1 Ændringer af de pengepolitiske instrumenter Euromønternes nationale side Stabilitets- og vækstpagten: Status efter første runde, foråret Niels Bartholdy, Internationalt Kontor Baggrunden for stabilitets- og vækstpagten gennemgås sammen med de første erfaringer fra forårets gennemgang af, hvordan landene agter at opfylde pagtens krav om en offentlig budgetstilling tæt på balance eller i overskud. Nationalbankens nye indberetningssystem til betalingsstatistikken 37 Lasse Tryde, Statistisk Afdeling Det elektroniske indberetningssystem fungerer efter hensigten. Oplysningerne indsamles nu i stort omfang automatisk, kvaliteten er forbedret, og relevansen af den offentliggjorte statistik kan forøges. Kreditgivning under to højkonjunkturer Jens Verner Andersen, Kapitalmarkedsafdelingen, Hanne Lyngesen og Erik Haller Pedersen, Økonomisk Afdeling Husholdningerne begynder at låne tidligt i et opsving, mens erhvervene først går i gang, når indtjeningen ikke kan finansiere de stigende investeringer. Pengeinstitutterne er generelt de marginale långivere. De aktuelle meget lave tab kan næppe fastholdes, når opsvinget klinger af. Industrieksportens markedsandele og konkurrenceevne Heino Bohn Nielsen, Økonomisk Afdeling De senere år er markedsandelene faldet efter en god udnyttelse af mulighederne ved den tyske genforening. Den høje kapacitetsudnyttelse kan via eksportpriserne forklare en del af faldet. Grundlag for Bodil Nyboe Andersens udtalelser på Realkreditrådets årsmøde... 89\n5 Pressemeddelelse Tabelafsnit 38. årgang, nr. 2\n6 1 Seneste tendenser i valuta- og pengeforholdene Oversigten vedrører perioden fra februar til midten af maj 1999 INTERNATIONALE FORHOLD Opsvinget i den amerikanske økonomi er fortsat med uformindsket styrke, og vækstudsigterne er revideret op siden slutningen af 1998, jf. figur 1, der viser ændringerne i OECD's seneste prognose. For euroområdet har udviklingen været svagere end forventet, og skønnet over væksten i 1999 er justeret en smule ned. Det ser stadig skidt ud i Japan, men derimod er der svage tegn på gunstigere konjunkturer i de sydøstasiatiske økonomier. De foreløbige tal for 1. kvartal 1999 viser, at den amerikanske økonomi stadig vokser med høj fart. Først og fremmest er det det private forbrug, der skaber væksten, men investeringerne vokser også pænt. Den 10-årige amerikanske statsobligationsrente har siden årsskiftet haft tendens til stigning. Specielt fik den et pænt ryk opad ved offent- OECD'S VÆKSTSKØN FOR 1999 Figur 1 Pct. 4 3,5 3 2,5 2 1,5 1 0,5 0-0,5-1 dec-1998 USA Japan Euroområdet maj-1999 Kilde: OECD, Economic Outlook.\n7 2 liggørelsen af væksttallene for 4. kvartal 1998 og 1. kvartal 1999 samt ved offentliggørelsen af inflationen for april. Dette er en indikation af, at væksten og det seneste inflationstal har været højere, end markedet forventede. Arbejdsløsheden i USA er på det laveste niveau siden I april kom den årlige stigning i forbrugerprisindekset over 2 pct. for første gang siden Den underliggende inflation (ekskl. energi og fødevarer) er ligeledes over 2 pct. Der har været et stigende underskud på betalingsbalancens løbende poster i en årrække, og der er udsigt til et underskud på ca. 3,5 pct. af BNP i Husholdningernes opsparing har haft en faldende tendens siden 1984 og er nu historisk lav. Dette kan bl.a. tilskrives en meget høj forbrugertillid, som sættes i forbindelse med den fortsatte stigning i aktiekurserne og den gode beskæftigelsessituation. Væksten i de 11 lande i euroområdet er ikke nær så høj som den amerikanske, men er også drevet af den indenlandske efterspørgsel. Arbejdsløsheden, der er det største økonomiske problem i området, har haft en faldende tendens siden slutningen af Den er dog stadig meget høj, men med stor spredning, idet den spænder fra under 3 pct. i Luxembourg til over 17 pct. i Spanien. Inflationen (HICP) i euroområdet er omkring 1 pct. De mindste prisstigninger er for tiden i Østrig, mens de højeste er i Portugal. De 10-årige statsobligationsrenter i euroområdet har haft en svagt stigende tendens siden årsskiftet. Stigningen i den amerikanske rente i forbindelse med offentliggørelsen af de to seneste væksttal og inflationstallet for april trak eurorenterne med op. De ledende indikatorer for udviklingen i euroområdet peger i forskellige retninger. Mens forbrugertilliden er stærk, har virksomhedernes tillid haft en faldende tendens siden starten af Den sidste tid er forbrugernes tillid faldet lidt tilbage, mens seneste tal for virksomhederne viste en lille stigning. Siden den 1. januar 1999, hvor euro blev indført, har den generelt set været faldende over for den amerikanske dollar. Hvis man beregner en syntetisk eurokurs for tiden før 1999 baseret på centralkursen for D-mark, ses det, jf. figur 2, at faldet kommer efter en periode med en markant stigende tendens, hvilket til dels må tilskrives nyhedsværdien i perioden op til starten af ØMU. De aktuelle økonomiske nøgletal og prognoser for de to områder giver en naturlig tendens til styrkelse af dollaren. Medio maj var euroens kurs på samme niveau som i starten af Den Europæiske Centralbank, ECB, annoncerede den 8. april 1999, at den primære markedsoperationsrente ville blive ændret fra 3,0 til 2,5 pct. med virkning fra den 14. april. Nedsættelsen blev begrundet med, at der ikke er nogen umiddelbar fare for prisstabiliteten i euroområdet,\n8 3 EURO OVER FOR AMERIKANSKE DOLLAR Figur 2 USD pr. 100 euro Syntetisk beregnet Noteret Kilde: Danmarks Nationalbank og egne beregninger. Anm.: Ugentlige gennemsnit. Sidste observation er uge 19. hvorfor der var plads til, at ECB kunne bidrage til udnyttelse af vækstpotentialet. Samtidig understregede ECB, at der til stadighed er brug for strukturelle reformer samt opfyldelse af målene i stabilitets- og vækstpagten for at sikre, at vækstpotentialet bliver udnyttet. Renteændringen førte som tidligere nævnt ikke til fald i de lange renter. Der er ikke umiddelbart tegn på, at tilbagegangen i Japan er ved at ophøre. I 1998 faldt BNP med knap 3 pct., og det er specielt de private investeringer, der har trukket i nedadgående retning. Fra 1992 til 1998 har den gennemsnitlige vækst været under 1 pct., mens gennemsnittet for de 20 foregående år var over 4 pct. Foruden krisen i banksektoren har tilbagegangen også ført til en af de højeste arbejdsløshedsrater i Japans historie. Det har været svært for Japan at tackle denne udvikling, specielt set i lyset af, at de japanske arbejdere har været vant til ansættelser på livstid. Den usikre situation har ført til et pessimistisk syn på fremtiden og deraf følgende øget opsparing hos husholdningerne. Økonomien ser på dette punkt ud til at være kommet ind i en ond cirkel, hvor en del af løsningen skal findes i en tilpasning af befolkningens forventninger og vaner. Japanske yen har svinget en del over for dollar og euro i 1999 uden nogen klar tendens. Medio maj var yen svækket over for dollar og styrket over for euro i forhold til kursen ved årets begyndelse. Den 10-årige statsobligationsrente steg fra starten af januar til først i februar, men er\n9 4 siden faldet igen til omkring 1,25 pct. medio maj, hvilket er det laveste niveau i år. Det engelske pund er siden årsskiftet apprecieret over for euroen, men deprecieret over for dollar. Reporenten toppede i 1998 med 7,5 pct., og siden har Bank of England nedsat renten flere gange, senest den 8. april 1999 til 5,25 pct. Den samme udvikling genfindes ikke i den 10-årige statsobligationsrente, der har haft en stigende tendens. Generelt er den svenske krone apprecieret kraftigt fra et svagt niveau i januar, men har tabt noget af styrkelsen igen. Dog var niveauet for den effektive kurs medio maj stadig højere end ved starten af året. Riksbanken nedsatte reporenten med 0,25 pct. med virkning fra den 17. februar 1999 og igen med 0,25 pct. med virkning fra den 31. marts, hvor renten kom ned på 2,90 pct. I takt med den seneste tids stigning i olieprisen er den norske krone blevet styrket, og den havde medio maj mere end genvundet det tabte terræn fra februar. LIKVIDITETSSTYRING I EUROOMRÅDET Samtidig med meddelelsen den 8. april 1999 om nedsættelse af den primære markedsoperationsrente til 2,5 pct., nedsatte ECB også renten på den marginale udlånsfacilitet til 3,5 pct. og renten på indlånsfaciliteten til 1,5 pct. Dette medførte en indsnævring af rentekorridoren til 2 KORTE RENTER I EUROOMRÅDET, 1999 Figur 3 Pct. p.a. 5 4,5 4 3,5 3 2,5 2 1,5 1 jan feb mar apr maj EONIA 3 mdrs. rente Primære markedsoperationer Marginal udlånsfacilitet Indlånsfacilitet Kilde: Danmarks Nationalbank. Anm.: Se fodnote for beskrivelse af EONIA-renten. Sidste observation er 14. maj.\n10 5 ESCB'S INSTRUMENTER TIL LIKVIDITETSSTYRING 1 Boks 1 I den daglige pengepolitiske styring udfører ESCB markedsoperationer, tilbyder stående faciliteter for ind- og udlån samt pålægger kreditinstitutter reservekrav. Markedsoperationerne. Der udføres hovedsageligt to typer af markedsoperationer, primære og langfristede. De primære markedsoperationer er ugentlige og tilfører markedet likviditet mod sikkerhedsstillelse og mod en rentebetaling svarende til den primære markedsoperationsrente. Forretningerne har en løbetid på to uger. Auktionen foregår ved, at kreditinstitutterne indgiver bud, som ESCB bestemmer tildelingen af likviditet ud fra. Tildelingsprocenten angiver forholdet mellem ESCB's tildeling og kreditinstitutternes bud. De langfristede markedsoperationer er månedlige og har en løbetid på tre måneder. Udover de to nævnte operationer har ESCB mulighed for finjusterende og strukturelle operationer. Disse har til formål at udjævne virkninger af uventede likviditetsudsving samt justere de pengepolitiske modparters nettostilling over for ESCB. Stående faciliteter. ESCB har to stående faciliteter, som kreditinstitutterne kan benytte: En marginal udlånsfacilitet og en indlånsfacilitet. Renterne på disse to faciliteter udgør korridoren for den primære markedsoperationsrente. Den marginale udlånsfacilitet har til formål at sikre det enkelte institut adgang til likviditet mod sikkerhedsstillelse, mens indlånsfaciliteten sikrer institutterne en forrentning af overskydende likviditet. Begge faciliteter har dag-til-dag løbetid, og forrentningen sætter korridoren for dag-til-dag renten. Reservekrav. Alle kreditinstitutter i euroområdet skal deponere 2 pct. (reservekoefficienten) af udvalgte passiver på institutternes balancer i ESCB. Reservekravssystemet er gennemsnitligt i den forstand, at det er et krav til det gennemsnitlige indestående på reservekravskontoen over reservekravsperioden. Reservekravsperioden løber normalt fra den 24. i hver måned til den 23. i den efterfølgende måned. De krævede reserver forrentes med den primære markedsoperationsrente. 1 For en mere udførlig beskrivelse henvises til ECB's dokumentation fra september 1998: "The Single Monetary Policy in Stage Three. General Documentation on ESCB Monetary Policy Instruments and Procedures". procentpoint samtidig med, at korridoren blev symmetrisk omkring markedsoperationsrenten, jf. figur 3. EONIA 1 -renten er steget eller faldet mærkbart i slutningen af de første tre reservekravsperioder, siden ansvaret for gennemførelsen af pengepolitikken i euroområdet blev overtaget af Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB). ESCB's instrumenter til styring af likviditeten er kort beskrevet i boks 1. Det er en naturlig konsekvens af det indførte reservekravssystem, at udsvingene i dag-til-dag renten er større i slutningen af reservekravsperioden, som normal skifter den 23. i måneden, da det er sidste mulighed for at opfylde reservekravet. Stigningen i EONIA-renten ved slutningen 1 "Euro Overnight Index Average". Et sammenvejet gennemsnit af rentesatserne for usikrede dag-tildag kontrakter indberettet af et panel af større banker i euroområdet.\n11 6 af første reservekravsperiode den 23. februar 1999 skyldtes, at der var en del af kreditinstitutterne, der manglede likviditet for at opfylde reservekravet. Den samlede reservebeholdning for hele banksektoren oversteg dog det samlede krav. Samme forklaring, om end med omvendt fortegn, gælder for faldet i EONIA ved slutningen af den anden reservekravsperiode, hvor kreditinstitutterne havde rigeligt med likviditet til at opfylde deponeringskravet. Desuden må det markante fald i renten også tilskrives markedets forventning om rentenedsættelse samt ekstra store likviditetstildelinger fra ESCB ved slutningen af anden reservekravsperiode. Denne udvikling illustrerer, at tilpasningen til situationen med et fælles europengemarked kræver tilvænning fra markedsdeltagernes side og derfor tager nogen tid. Udsvingene i EONIA-rente har ikke smittet af på 3-måneders renten, der i hovedtræk har fulgt renten for de primære markedsoperationer. Forud for ECB's rentenedsættelse var 3-måneders renten dog begyndt at falde, men de to renter var medio maj på samme niveau. DEN DANSKE RENTEUDVIKLING Med virkning fra den 1. marts 1999 nedsatte Nationalbanken renten på indskudsbeviser og genkøbsforretninger med 0,10 pct. til 3,40 pct. Årsagen var stor valutaindstrømning i februar, hvor valutareserven blev forøget med knap 10 pct. til 127 mia.kr. I marts fortsatte indstrømningen af valuta, og valutareserven steg til knap 142 mia.kr. I april var Nationalbankens køb af valuta beskedent, og valutareserven steg med godt 1 mia.kr. Kronens kurs i forhold til euro har været stabil i hele 1999 på et niveau lidt stærkere end centralkursen. Nationalbanken fulgte ECB's renteændring i begyndelsen af april og nedsatte diskontoen og foliorenten med 0,50 pct. til 2,75 pct. med virkning fra den 9. april Diskontosatsen var dermed den laveste siden Renten på genkøbsforretninger og indskudsbeviser blev ligeledes nedsat med 0,50 pct. til 2,90 pct. Pengeinstitutterne nedsatte som hovedregel rentesatserne tilsvarende. Indlånsrenten er nu så lav, at et yderligere fald i udlånsrenten vil indsnævre bankernes rentemarginal og dermed hæmme indtjeningsevnen. Kronens faste kurs i forhold til euro har indebåret, at den er blevet svækket i forhold til dollar og andre valutaer. Den effektive kronekurs har derfor haft en faldende tendens og er nu nede på niveauet fra begyndelsen af Siden indførelsen af euro har den danske 10-årige statsobligation tæt fulgt den tyske. Medio maj var spændet 42 basispoint, jf. figur 4. Det gennemsnitlige spænd til eurolandene var 23 basispoint.\n12 7 DANSKE 10-ÅRIG RENTESPÆND TIL EUROLANDENE, 18. MAJ 1999 Figur 4 Basispoint Tyskland Frankrig Italien Spanien Holland Belgien Østrig Finland Portugal Irland Kilde: Danmarks Nationalbank. Anm.: Et basispoint er 1/100 af en procent. Renten på den danske 10-årige statsobligation er ikke faldet i forbindelse med nedsættelsen af diskontoen den 9. april. Medio maj var niveauet for den 10-årige rente godt 4,50 pct., hvilket var lavere end det generelle niveau i Sammenholdt med situationen omkring årsskiftet er obligationsrenten dog steget, mens pengeinstitutternes renter er lavere. Den økonomiske aktivitet vil alt i alt ikke blive nævneværdigt påvirket af den lave diskonto, da udviklingen i obligationsrenten er vigtigere for realøkonomien end udviklingen i de korte renter. Overordnet må den økonomiske politik i disse år dog tage højde for de relativt lempelige pengepolitiske forhold, som følger af fastkurspolitikken. Dette indebærer imidlertid ikke, at den økonomiske politik skal justeres ved enhver ændring i de pengepolitiske renter. Politikken må derimod tilrettelægges med et længere sigte på baggrund af en vurdering af udsigterne for de kommende år. Det centrale er, at der fremlægges og fastholdes en stram økonomisk politik for år 2000, og at de udgiftspolitiske mål for 1999 ikke overskrides. Renten på toneangivende realkreditobligationer er steget lidt siden årsskiftet, og har i hovedtræk fulgt udviklingen i de internationale kapitalmarkedsrenter. Set over en længere periode har tendensen i realkreditrenterne siden starten af 1995 været faldende og har dermed ført til mange konverteringer i 1998 og Ved juli-terminen 1999 er der således ekstraordinære indfrielser for knap 56 mia.kr., hvilket er et højt\n13 8 niveau, men dog lavere end ved de fire største indfrielser siden begyndelsen af Ved juli-terminen er der især ekstraordinære indfrielser af obligationer med en kupon på 7 pct. Der er dog også mange indfrielser af obligationer med en kupon på 6 pct., hvor omfanget for første gang overstiger de samlede indfrielser i 8, 9 og 10 pct. obligationer. AKTIVITETSUDVIKLINGEN Produktionen (BNP) steg med næsten 3 pct. i Som følge af forårets konflikt på arbejdsmarkedet er forløbet igennem året vanskeligt at vurdere. Produktionen (sæsonkorrigeret) var uændret fra 3. til 4. kvartal, men det skal dog ses i lyset af et højt niveau i 3. kvartal som følge af indhentning af produktionstab under konflikten. Såvel det offentlige som det private forbrug voksede støt gennem året. En markant lageropbygning synes at have fundet sted i slutningen af 1998, hvilket overgangsvis kan dæmpe aktiviteten og importen i 1999, indtil lagrene er normaliserede. Det seneste års tid er væksten især skabt i servicesektoren, mens værditilvæksten udvikler sig svagere i fremstillingssektoren og er direkte faldende i landbruget, jf. figur 5. Som det fremgår af figuren, har værditilvæksten i de private serviceerhverv været jævnt stigende siden 1990, mens landbrugets produktion BRUTTOVÆRDITILVÆKST Figur 5 Indeks (1990, 1. kvartal = 100) Landbrug Fremstilling Private serviceerhverv Kilde: Danmarks Statistik. Anm.: Sæsonkorrigerede data. Faste priser. Sidste observation er 4. kvartal 1998.\n14 9 har været mere svingende, og fremstillingssektorens vækst først tog fart i 1993/94 i begyndelsen af opsvinget. Den seneste tid har fremstillingssektoren lidt under de høje lønstigninger, mens landbruget specielt har været trykket af lave svinepriser. Til gengæld har serviceerhvervene nydt godt af boomet i det private forbrug. Geografisk set er koncentrationen af servicevirksomheder størst i hovedstadsregionen. Hovedstadens andel af den samlede ledighed har været faldende siden slutningen af 1995, hvilket også passer med en stærkere vækst i servicesektoren end i industrien. I marts 1999 var den sæsonkorrigerede arbejdsløshed 5,9 pct. og dermed den laveste siden Pinsepakkens reduktion af værdien af rentefradraget trådte i kraft ved årsskiftet, og det ser ud til, at der har fundet en opbremsning i nybyggeriet sted. Bilsalget er ligeledes faldet fra det meget høje niveau i 1998, mens der var yderligere, men moderat vækst i omsætningen i detailhandlen i de første måneder af Forbrugernes tillid er på det laveste niveau i mere end 5 år. Det er især forbrugernes forventninger til den danske økonomi, der er pessimistiske, mens synet på privatøkonomien er forholdsvis positivt. Der gør sig en betydelige usikkerhed gældende om omfanget af lageropbygningen i slutningen af 1998, hvilket bevirker, at usikkerheden om den kommende tids økonomiske udvikling er større end normalt. Indikatorerne peger dog ikke på et egentligt tilbageslag. Selv om det centrale skøn er en afdæmpet vækst, er det en mulighed, at der igen kommer en periode med stærk vækst, når virksomhederne har normaliseret deres lagre. BETALINGSBALANCEN I 1998 blev underskuddet på betalingsbalancens løbende poster 15,9 mia.kr., hvilket er en forværring på 22 mia.kr. i forhold til I både januar og februar 1999 var de løbende poster dog bedre end året før. Ses de to måneder under ét, skyldes ca. 2,5 mia.kr. af den samlede forbedring (år-til-år) på næsten 3,5 mia.kr. rentebetalinger og løbende overførsler, hvor der normalt kan være store forskydninger i betalingsmønstret fra år til år. Forbedringen af handelsbalancen finder sted ved et lavere niveau for både eksport og import end i efterårsmånederne og kan være påvirket af de tidligere nævnte lagerbevægelser. Det er på den baggrund svært at vurdere, om forbedringen er af permanent karakter eller ej. Der kan være tale om, at betalingsbalancen i andet halvår af 1998 afveg fra den underliggende tendens i markant negativ retning, mens afvigelser i første halvår 1999 bliver positive.\n15 10 OPSPARING, INVESTERINGER OG BETALINGSBALANCENS LØBENDE POSTER Figur 6 Mia.kr. 260 Mia.kr Opsparing Investeringer Betalingsbalance (højre akse) -60 Kilde: Danmarks Statistik. Saldoen på betalingsbalancens løbende poster fremkommer som forskellen mellem opsparing og investeringer. Udviklingen i den danske opsparing og investeringer samt betalingsbalancens løbende poster er gengivet i figur 6. Det fremgår, at forværringen af betalingsbalancesaldoen i 1998 skyldes, at væksten i opsparingen bøjede af, mens investeringerne fortsatte den stigende tendens. Siden 1993 har der været en klar stigende tendens i de private investeringer, mens den private opsparingstilbøjelighed er faldet. De offentlige finanser har været i bedring siden 1994, men ikke i tilstrækkelig grad til at kunne opveje det private opsparingsunderskud. SAMMENLIGNING AF DET DANSKE OG AMERIKANSKE OPSVING Der er en række lighedspunkter i de seneste års konjunkturudvikling i Danmark og USA. Siden 1990 har væksten i BNP stort set været den samme, om end det amerikanske opsving har været mere jævnt end det danske, jf. figur 7. Det amerikanske opsving startede i 1992, mens det danske for alvor tog fart i De seneste år har begge opsving været relativt stabile med lidt lavere vækst i Danmark end i USA, hvor arbejdsstyrken gennem hele opsvinget er steget betydeligt. I begge lande har væksten været trukket af stigende forbrugs- og investeringsefterspørgsel, ligesom den gennemsnitlige beskæftigelsesvækst har været omkring 2 pct. om året.\n16 11 BNP I FASTE PRISER, SÆSONKORRIGERET Figur 7 Indeks (1990, 1. kvartal = 100) Danmark USA Kilde: WEFA og Danmarks Statistik. Anm.: Sidste observation er 4. kvartal Det amerikanske såvel som det danske opsving har været karakteriseret ved stabile inflationsrater. Det amerikanske niveau var i det meste af perioden knap 3 pct., mens den danske inflation har været omkring 2 pct. Den seneste tid har inflationstakterne været på nogenlunde samme niveau. Opsvingene har kostet nogenlunde det samme på betalingsbalancen i USA og Danmark, når man tager hensyn til økonomiernes størrelse. Forskellen mellem de to lande er, at USA startede med et beskedent underskud på de løbende poster, mens Danmark havde overskud. Et andet fællestræk er, at der i begge lande er kommet overskud på de offentlige finanser. Trods de store forskelle på økonomierne i USA og Danmark har der således været markante fællestræk ved de to opsving. USA en stor økonomi med flydende valutakurs har på samme måde som Danmark en lille økonomi med fast valutakurs kunnet nedbringe arbejdsløsheden til et langt lavere niveau end for få år siden ved fortsat lav inflation målt ved stigningen i forbrugerpriserne. Lavinflationen kan dog i begge lande til dels tilskrives de faldende råvarepriser frem til begyndelsen af Ikke mindst den voldsomme forringelse af saldoen på betalingsbalancens løbende poster er et tegn på, at landene opererer tæt på økonomiernes kapacitetsgrænse med deraf følgende risiko for stigende løninflation.\n17 12 PRISUDVIKLINGEN Forbrugerprisindekset steg i april 1999 med 2,4 pct. i forhold til april 1998, hvilket er lidt stærkere end de foregående måneder. Den høje prisstigningstakt skyldes især højere energipriser samt prisstigning på offentlige ydelser. Mens stigende oliepriser frem til 1997 påvirkede inflationen i opadgående retning, har faldet frem til 1999 haft den modsatte effekt, jf. figur 8, der viser energiprisernes betydning for nettopriserne. På det seneste er olieprisen steget betydeligt, og hvis denne udvikling fortsætter, vil det uundgåeligt føre til højere forbrugerprisinflation end i En sådan udvikling vil med lidt varierende styrke gøre sig gældende i alle lande, uden man af den grund kan tale om genopståede inflationsproblemer, men blot om en korrektion til kunstigt lave prisstigninger i Det afgørende er at undgå, at stigende energipriser forplanter sig til arbejdsmarkedet i form af lønstigninger ude af takt med produktivitetsudviklingen. I beregningen af indeksene for netto- og forbrugerpriser er den halvårlige indregning af huslejeposten blevet fremrykket, således at den fra og med 1999 bliver indregnet i februar og juli, hvor det tidligere var maj og november. Dette betyder, at niveauet for forbrugerprisindekset ENERGIPRISERNES BETYDNING FOR INFLATIONEN Figur 8 Pct. år-år 1 0,8 0,6 0,4 0,2 0-0,2-0,4-0,6 Brent, USD pr. tønde , Energiprisernes bidrag til nettopriserne Oliepris (højre akse) 8 Kilde: Danmarks Statistik og egne beregninger. Anm.: Energiprisernes betydning er beregnet med vægten som angivet i tabel 1. Ved at betragte nettoprisindekset ses bort fra afgifter. Sidste observation er april 1999.\n18 13 INFLATION (HICP), MARTS 1999 Figur 9 Pct. år-år 3 2,5 2 1,5 1 0,5 0 Tyskland Frankrig Italien Spanien Holland Belgien Østrig Finland Portugal Irland Luxembourg Danmark Kilde: Eurostat. Anm.: Den tykke linje angiver det vægtede gennemsnit for hele euroområdet. Tallene for Frankrig, Holland og Østrig er foreløbige. midlertidigt vil være højere i perioderne februar-april og juli-oktober, end hvis fremrykningen ikke havde fundet sted. Fremrykningen øger isoleret set stigningstakten (år-til-år) med 0,2 pct. i perioden februarapril. Tilsvarende øges prisstigningerne juli-oktober, hvorfor den gennemsnitlige inflation for hele 1999 af rent tekniske grunde vil blive højere end uden denne omlægning. Inflationen målt ved det harmoniserede prisindeks (HICP) var 1,7 pct. i både marts og april og dermed den højeste i mere end et år. Prisstigningstakten i Danmark er for tiden godt 0,5 pct. højere end i euroområdet set under ét, men dog lavere end i fire af landene, jf. figur 9. Den seneste tid har tendensen i inflationen været stort set uændret, hvis man ser bort fra fremrykningen af huslejeposten, som det fremgår af tabel 1. Den høje kapacitetsudnyttelse har medført en markant stigning i "Andre faktorer", der afspejler udviklingen i indenlandsk løn og avance og dermed i den underliggende inflation. Ifølge Dansk Arbejdsgiverforenings strukturstatistik var den årlige lønstigning i 1998 omkring 4,0 pct. Tendensen var stigende i løbet af året og væksten betydeligt højere end produktivitetsvæksten og lønstigningerne i udlandet. Lønstigninger i den offentlige sektor er nået op på et niveau omkring de 4,5 pct. om året. Det er dog værd at notere sig, at de lokale lønreguleringer i industrien i 1999 ser ud til at blive lavere end i 1998.\n19 14 UDVIKLINGEN I FORBRUGER- OG NETTOPRISERNE Tabel 1 Indenlandske priser Forbrugerprisindeks Nettoprisindeks Energi Import I alt Husleje Fødevarer Offentlige Andre ydelser faktorer Vægte HICP CPI 1,000 0,085 0,142 0,773 0,160 0,233 0,046 0,334 Vækst i forhold til året før, procent ,4 2,6 1,6 2,7 2,7 0,5 3,4 4,4 3, ,1 2,1-3,8 2,5 2,5 1,8 2,0 2,9 3, ,3 1,4-0,9 0,0 1,9-0,2 2,1 1,7 2, ,0 1,6-3,1 2,1 2,0 3,0 1,6 2,4 1, ,0 2,1 1,9-2,5 2,5 2,2 3,1 1,8 2,5 2, ,1 2,1 2,0 6,6 0,1 1,9 1,7 1,6 1,1 2, ,9 2,2 2,2 2,7 0,9 2,4 3,6 2,8 2,2 1, ,3 1,9 1,5-2,8 0,6 1,9 1,8 2,1-0,9 2, kvt.... 1,6 2,0 1,8-1,7 1,4 2,1 4,1 2,5-0,4 1, kvt.... 1,4 2,0 1,7-0,7 0,9 2,0 2,5 2,1-1,5 2, kvt.... 1,2 1,7 1,2-4,0 0,4 1,7 0,6 1,9-1,9 2, kvt ,1 1,7 1,2-4,7-0,1 1,9 0,1 2,0 0,4 2, kvt.. 1,4 2,0 1,5-7,0 2,1 0,3 2,8 2,1-0,7 3,1 Anm.: Vægtgrundlag pr. september Nettoprisindekset er forbrugerprisindekset korrigeret for indirekte skatter, afgifter og tilskud til nedsættelse af priserne. "Andre faktorer" er et udtryk for den indenlandske, markedsbestemte inflation. "Andre faktorer" stiger normalt hurtigere end nettoprisindekset som følge af et større indhold af tjenesteydelser, der typisk har en kraftigere prisudvikling end i andre sektorer. Samtidig stiger efterspørgslen efter serviceydelser set i et længere perspektiv typisk hurtigere end efterspørgslen efter andre produkter. HICP er det EU-harmoniserede forbrugerprisindeks.\n20 15 Ændringer af de pengepolitiske instrumenter BAGGRUND Danmarks Nationalbank gennemfører med virkning fra den 21. juni 1999 en række ændringer af de pengepolitiske instrumenter. Ændringerne vedrører ikke de overordnede rammer for udførelsen af pengepolitikken, der i sin nuværende form har været i kraft siden Der er navnlig tale om en tilpasning af vilkårene for sikkerhedsstillelse i forbindelse med lån i Nationalbanken til international praksis på området og heraf afledte ændringer af mere teknisk karakter. DE PENGEPOLITISKE INSTRUMENTER OVERORDNEDE RAMMER Nationalbankens pengepolitiske instrumenter bruges i det følgende som en fællesbetegnelse for de faciliteter, Nationalbanken normalt anvender til at styre og forrente mellemværender med de pengepolitiske modparter. Pengepolitikken gennemføres via Nationalbankens fastsættelse af renten på de pengepolitiske mellemværender, der består af indskud på foliokonti på dag-til-dag basis 14-dages forretninger, hvor modparterne enten låner i Nationalbanken mod sikkerhed i værdipapirer (pengepolitiske lån) eller placerer ved at købe indskudsbeviser. Nettostillingen over for Nationalbanken defineres som summen af modparternes samlede folioindeståender og indskudsbevisbeholdning fratrukket de samlede pengepolitiske lån. Den samlede nettostilling er set fra modparternes synspunkt bestemt udefra og påvirkes først og fremmest af Nationalbankens køb og salg af valuta. På kort sigt kan statens nettobetalinger i kroner medføre betydelige udsving i nettostillingen. Maastricht-traktatens forbud mod monetær finansiering af statslige underskud sikrer, i kombination med en aftale mellem regeringen og Nationalbanken om fordelingen af statens låntagning i kroner og fremmed valuta, at statens indenlandske låntagning inden for året neutraliserer statsfinansernes virkning på nettostil-\n21 16 lingen. Andre faktorer, herunder forskydninger i seddel- og møntomløbet, påvirker også nettostillingen, men beløbsmæssigt er effekten herfra beskeden. Indskud på foliokonti i Nationalbanken er likviditet i snæver forstand, idet modparterne på eget initiativ umiddelbart kan anvende indeståenderne som betalingsmiddel. I det følgende anvendes begrebet likviditet synonymt med modparternes folioindeståender. Nationalbanken åbner fast en gang om ugen for indgåelsen af 14- dages forretninger, hvor modparterne til samme rente har mulighed for at låne eller placere i Nationalbanken, og dermed holde tilstrækkelig likviditet til at håndtere de forventede likviditetsudsving en uge frem. Individuelle likviditetsbehov må udlignes i pengemarkedet, da Nationalbanken ikke tillader modparterne at være i overtræk på deres foliokonti ved afslutningen af det pengepolitiske døgn kl Inden for dagen tillades overtræk mod sikkerhed (intradag-kredit) som led i betalingsformidlingen. Ved overtræk inden for dagen beregnes ingen rente. Nationalbanken modvirker større forskydninger i likviditeten uden for de faste operationer ved ekstraordinære operationer i indskudsbeviser. Tilførsel af likviditet sker ved, at Nationalbanken tilbyder tilbagekøb af indskudsbeviser. Opsugning af likviditet sker ved ekstraordinære salg af indskudsbeviser. Modparternes mulighed for at få tilført likviditet uden for de ordinære operationer ved tilbagesalg af indskudsbeviser indebærer, at modparterne, set under ét, altid vil holde en vis mængde indskudsbeviser, selv om nettostillingen er negativ. Det kan modparterne gøre uden omkostninger, da renten på indskudsbeviser svarer til renten på udlån. Der er således et vist element af balanceoppustning indbygget i det danske instrumentsæt, idet en given nettostilling typisk vil være sammensat af betydelige bruttomellemværender på aktiv- og på passivsiden af Nationalbankens balance. Konstruktionen medfører, at et skift i modparternes nettostilling fra gæld til tilgodehavende i Nationalbanken eller omvendt ikke påvirker renten på pengemarkedet. Modparterne vil normalt frit kunne sammensætte nettostillingen gennem anvendelsen af Nationalbankens pengepolitiske instrumenter 1. Dermed er fastsættelse af de officielle renter det centrale pengepolitiske styringsinstrument. Mængdemæssig styring af likviditeten spiller under normale omstændigheder ingen rolle i pengepolitikken. Det danske system er dermed relativt liberalt set i internationalt perspektiv. 1 Indførelsen af foliorammer, jf. afsnit 4, lægger en kvantitativ begrænsning på modparternes folioindskud. Begrænsningen herfra vil dog kun yderst sjældent have praktisk betydning.\n22 17 Inden for rammerne af det nuværende regelsæt kan Nationalbanken dog erstatte den almindelige brug af instrumenterne med mængdemæssig styring af likviditeten, hvis det findes nødvendigt af penge- og valutapolitiske hensyn. Anvendelsen af kvantitative begrænsninger på modparternes adgang til likviditet i Nationalbanken anvendes kun yderst sjældent. Sidste gang det skete var i 1993 i forbindelse med krisen i det europæiske valutasamarbejde EMS. De officielle renter Indskud på folio forrentes med foliorenten, der siden 1992 har svaret til diskontoen. Ændringer af diskontoen er et signal om en generel ændring i renteniveauet. Pengeinstitutternes ind- og udlånsrenter over for kunder følger normalt udviklingen i diskontoen. Foliorenten udgør under normale forhold bunden for dag-til-dag renten på pengemarkedet, da indskud i Nationalbanken for den enkelte modpart altid er et alternativ til udlån i pengemarkedet. Udviklingen i dag-til-dag renten påvirkes primært af udsving i de samlede folioindeståender, men der er også en teknisk effekt fra Nationalbankens instrumenter. Der er i princippet ingen overgrænse for dag-til-dag renten i det danske system. Nationalbankens forpligtelse til at sikre, at systemlikviditeten aldrig bliver negativ, lægger dog i praksis indirekte et loft over dag-til-dag renten. Under normale forhold er den afgørende rentesats udlåns- og indskudsbevisrenten. Ændringer i denne rente udtrykker Nationalbankens intentioner for udviklingen i pengemarkedsrenterne. Udlåns- og indskudsbevisrenten er altid højere end diskontoen, men spændet varierer noget, uden at der i øvrigt er faste regler for spændets størrelse. ÆNDRINGERNE AF DE PENGEPOLITISKE INSTRUMENTER Med virkning fra den 21. juni 1999 ændres de pengepolitiske instrumenter på en række områder. Ændringerne vedrører ikke de overordnede systemmæssige rammer, men har mere karakter af tekniske tilpasninger. Ændringerne indebærer, at sikkerhedsgrundlaget for modparternes pengepolitiske lån i Nationalbanken udvides med realkreditobligationer og visse andre obligationer. For at kunne håndtere det udvidede sikkerhedsgrundlag omlægges de pengepolitiske udlån fra genkøbsforretninger til udlån mod sikkerhed. I økonomisk forstand er der ingen forskel på de to typer af transaktioner, men omlægningen til udlån mod sikkerhed giver en række praktiske og administrative fordele.\n23 18 Omlægningen fra genkøbsforretninger til udlån mod sikkerhed har gjort det muligt at afvikle de pengepolitiske lån med umiddelbar likviditetsvirkning. Udlånsforretningerne, der tidligere blev indgået torsdag med valør fredag, flyttes som konsekvens heraf til fredag. Renten på pengepolitiske lån i Nationalbanken, der tidligere hed renten på genkøbsforretninger, vil fremover hedde Nationalbankens udlånsrente. Omlægningen af udlånsforretningerne indebærer endvidere, at modparternes sikkerhedsstillelse i forbindelse med pengepolitiske lån, lån til kontantdepoter og intradag-kredit kan samles i en fælles sikkerhedspulje, såkaldt pooling, idet Nationalbankens lån til modparterne inden for dagen og lån i forbindelse med kontantdepoter i forvejen gennemføres som udlån mod sikkerhed i værdipapirer. Indskudsbeviser vil fortsat kun kunne anvendes som sikkerhed for intradag-kredit. Overgangen til pooling vil gøre modparternes sikkerhedsstillelse i Nationalbanken væsentlig mere smidig. Der indføres samtidig fælles retningslinier for Nationalbankens beregning af belåningsværdien af værdipapirer til brug for kronekredit i forbindelse med pengepolitiske lån, intradag kredit og lån til kontantdepoter. Det får som praktisk konsekvens, at modparterne i forbindelse med pengepolitiske lån i Nationalbanken ikke længere kan belåne den fulde markedsværdi af de bagvedliggende obligationer. Fremover vil belåningsprocenten være under 100 og afhænge af markedsrisikoen på de værdipapirer, der anvendes som sikkerhed. Uafhængigt af ændringerne i vilkårene for sikkerhedsstillelse i Nationalbanken udvides modpartskredsen til også at omfatte realkreditinstitutter. Som følge af udvidelsen af sikkerhedsgrundlaget indføres et loft for indskud på foliokonti i Nationalbanken ved dagens slutning. Ved overskridelse af det individuelle loft konverterer Nationalbanken automatisk overskydende beløb til indskudsbeviser. Konverteringen vil dog kun finde sted i de tilfælde, hvor det samlede loft for de pengepolitiske modparter under ét er overskredet. DE PENGEPOLITISKE INSTRUMENTER EFTER OMLÆGNINGEN Modparter De pengepolitiske modparter er pengeinstitutter med tilladelse til at drive pengeinstitutvirksomhed efter bank- og sparekasseloven realkreditinstitutter med tilladelse til at drive realkreditvirksomhed efter realkreditloven\n24 19 filialer i Danmark af kreditinstitutter fra andre EU-lande eller lande, som EU har indgået samarbejdsaftale med, der driver pengeinstitutvirksomhed som defineret i bank- og sparekasseloven eller realkreditvirksomhed som defineret i realkreditloven. Efter udvidelsen af modpartskredsen med realkreditinstitutter skønnes antallet af modparter at blive knap 160. Kun en mindre del af modparterne indgår regelmæssigt 14-dages forretninger med Nationalbanken. Foliorammer Som led i udvidelsen af sikkerhedsgrundlaget indføres for hver modpart et loft for det daglige indestående på foliokontoen ved dagens slutning. Loftet skal medvirke til, at modparterne i en situation med optræk til valutauro ikke på eget initiativ kan mobilisere en likviditetsreserve, som kan bruges til spekulation mod den danske krone. De individuelle rammer fastsættes af Nationalbanken under hensyntagen til modpartens kapitalgrundlag og aktivitet i pengemarkedet. Rammerne fastsættes som udgangspunkt for en ubegrænset periode. Modparternes samlede ramme er summen af de individuelle rammer. Den samlede ramme er fastsat til godt 20 mia.kr. Ved overskridelse af de individuelle rammer overfører Nationalbanken automatisk overskydende beløb til modpartens indskudsbeviskonto. Nationalbankens salg af indskudsbeviser i forbindelse med rammeoverskridelser vil altid ske i det indskudsbevis, der på dagen for overskridelsen har den længste restløbetid. Individuelle rammeoverskridelser effektueres dog kun i de tilfælde, hvor modparternes samlede ramme er overskredet. Dette vil i praksis ske yderst sjældent, og Nationalbanken vil i situationer, hvor en rammeoverskridelse kan forudses, normalt på forhånd tilbyde salg af indskudsbeviser, så konverteringer undgås. Som hjælp til modparternes likviditetsplanlægning udsender Nationalbanken den næstsidste bankdag i hver måned skøn over statens forventede indenlandske bruttofinansieringsbehov fordelt på dage for de to følgende måneder, den såkaldte dagsfordeling. Derudover udsender Nationalbanken månedsfordelinger med skøn over det forventede nettofinansieringsbehov. Månedsfordelingerne udsendes fire gange om året og baseres på Finansloven og Finansministeriets løbende skøn over statsfinanserne, der offentliggøres i Budgetoversigterne. Den anden bankdag i hver måned udsender Nationalbanken en pressemeddelelse med oplysninger om statens faktiske finansieringsbehov i den forudgående måned og Nationalbankens nettokøb af valuta.\n25 20 Dags- og månedsfordelingerne samt pressemeddelelsen om valuta og likviditet offentliggøres også på Nationalbankens websted på internettet Modparternes nettostilling over for Nationalbanken offentliggøres hver dag kl på DN-nyheder, der er et elektronisk informationsnetværk, som anvendes af Nationalbanken til at kommunikere oplysninger til de pengepolitiske modparter og til finansielle nyhedstjenester. Ordinære forretninger med 14-dages løbetid De ordinære pengepolitiske operationer med 14-dages løbetid indgås normalt den sidste bankdag i hver uge. Nationalbankens salg af indskudsbeviser sker mellem kl og kl , mens udlånsforretninger indgås mellem kl og kl Begge typer af forretninger har umiddelbar likviditetsvirkning, og der er ingen kvantitative begrænsninger på modparternes køb af indskudsbeviser og indgåelse af pengepolitiske lån. Renten på lån i Nationalbanken svarer til indskudsbevisrenten. Der vil på ethvert tidspunkt være to udestående indskudsbevisserier og to udestående pengepolitiske lån. Hver indskudsbevis- og låneserie betegnes med årstal og ugenummer, der refererer til forfaldstidspunktet (ex 99/27 for det indskudsbevis/pengepolitiske lån, der forfalder den 9. juli 1999). Meddelelse om ordinære salg af indskudsbeviser og indgåelse af udlånsforretninger, og renten hvortil forretningerne kan indgås, sker normalt kl den sidste bankdag i ugen via DN-nyheder. Opsugning af likviditet Opsugning af likviditet sker ved, at Nationalbanken sælger indskudsbeviser til modparterne. Modparternes køb af indskudsbeviser afvikles over foliokontoen, og registreres udelukkende på modparternes indskudsbeviskonti i Nationalbanken. Indskudsbeviser handles i stykstørrelser på 1 mio.kr. Indskudsbeviserne bærer ingen nominel rente, men er nulkuponpapirer, som sælges til underkurs og indfries til pari, så afkastet svarer til indskudsbevisrenten. Indskudsbeviser kan handles indbyrdes mellem modparterne via DN- Forespørgelsesservice, der populært sagt er modparternes homebanking system i Nationalbanken. Handler med indskudsbeviser til kurser under 99 vil ikke blive gennemført. Denne mindstekurs tilpasses i forhold til det aktuelle renteniveau. Modparterne kan indberette handler med almindelig afvikling dvs. på handelsdagen, eller handler med senere afvikling. Med senere afvikling\n26 21 forstås bankdage i perioden fra bankdagen efter indberetningen til dagen før indskudsbeviserne forfalder. Ved indskudsbevisernes forfald krediteres den pågældende modparts foliokonto inden ekspeditionstidens begyndelse med bevisets pålydende værdi. Tilførsel af likviditet Tilførsel af likviditet sker ved, at Nationalbanken indgår udlånsforretninger mod sikkerhed i obligationer med modparterne. Modparten anmoder om optagelse af pengepolitiske lån gennem DN- Forespørgselsservice. Er fornøden sikkerhedsstillelse tilstede, jf. afsnittet om sikkerhedsstillelse, udbetales lånet umiddelbart efter anmodningen. Låneprovenuet krediteres modpartens foliokonto og debiteres en tilknyttet lånekonto. Renten på de enkelte lån beregnes ved lånets optagelse på basis af pengemarkedskonventionen (faktisk/360) og tilskrives den dag, lånet forfalder. Ved lånets forfald debiteres rentebeløbet på lånekontoen, hvorefter det lånte beløb inklusiv rente overføres fra foliokontoen til lånekontoen. Bogføringen vil være afsluttet inden ekspeditionstidens begyndelse. Ekstraordinære operationer Nationalbankens ansvar for at sikre en tilstrækkelig systemlikviditet indebærer, at det kan være nødvendigt at tilføre eller opsuge likviditet uden for de faste terminer. Sådanne ekstraordinære operationer vil typisk være foranlediget af større statslige ind- eller udbetalinger, men kan også skyldes Nationalbankens køb- eller salg af valuta. Ved de ekstraordinære operationer anvendes kun indskudsbeviser. Tilførsel af likviditet sker ved, at Nationalbanken tilbagekøber indskudsbeviser fra modparterne, mens opsugning af likviditet sker ved, at Nationalbanken åbner for salg af indskudsbeviser. Meddelelse om ekstraordinære operationer i indskudsbeviser sker normalt på handelsdagen kl via DN-nyheder. Ekstraordinær opsugning af likviditet Opsugning af likviditet uden for de ordinære operationer sker ved, at Nationalbanken sælger indskudsbeviser. Opsugningen foregår i praksis ved, at Nationalbanken genåbner for salg af en eksisterende indskudsbevisserie. Normalt vil salget ske i serien med længst restløbetid. Ekstraordinære salg af indskudsbeviser fremgår af den likviditetsprognose, Nationalbanken udsender den sidste bankdag i hver måned.\n27 22 Ekstraordinær tilførsel af likviditet Ekstraordinær tilførsel af likviditet sker ved, at Nationalbanken tilbagekøber indskudsbeviser. Hvis tilbagekøbet er annonceret på forhånd, sker tilbagekøbet med et fast tillæg til den gældende indskudsbevisrente. Normalt købes der tilbage i begge udestående serier. Annoncerede tilbagekøb fremgår af den likviditetsprognose, Nationalbanken udsender den sidste bankdag i hver måned. Tilbagekøb af indskudsbeviser, der skyldes større uforudsete udsving i likviditeten, sker ligeledes med et fast tillæg til indskudsbevisrenten. Hvis tilbagekøbet sker i en situation, hvor modparternes likviditetsmangel skyldes mindre udsving i likviditeten, der burde være forudset i forvejen, købes indskudsbeviserne tilbage til en markedsrelateret rente, der typisk er noget højere end indskudsbevisrenten. De ikke-annoncerede tilbagekøb sker normalt via pengemarkedsmæglerne. Andre ekstraordinære operationer i indskudsbeviser Nationalbanken kan endvidere, når det findes nødvendigt, åbne for genkøbsforretninger i indskudsbeviser (indskudsbevisswaps). Sådanne operationer vil typisk finde sted i situationer, hvor modparternes likviditet inden for få dage påvirkes af store modsatrettede bevægelser. SIKKERHEDSSTILLELSE I NATIONALBANKEN Nationalbanken kræver sikkerhed for alle former for udlån. Det gælder både for lån inden for dagen (intradag-kredit), for pengepolitiske lån og for lån til kontantdepoter. Muligheden for usikret kredit inden for dagen blev afviklet fra 1995 og ophørte endeligt i Som led i omlægningen af de pengepolitiske udlån fra genkøbsforretninger til udlån mod sikkerhed er arrangementet i Nationalbanken lagt om, sådan at pantsatte værdipapirer samles i en fælles sikkerhedspulje, der kan bruges som sikkerhed for flere typer af udlån, dvs. pengepolitiske lån, lån til kontantdepoter og intradag-kredit. Indskudsbeviser kan dog fortsat kun tjene til sikkerhed for intradag-kredit. Det nye arrangement gør sikkerhedsstillelsen over for Nationalbanken mere smidig ved bl.a. at gøre det nemmere for modparterne at håndtere ombytninger af sikkerheder i forretningernes løbetid. Pantsætningen sker i praksis ved, at modparten overfører aktiver til et sikkerhedsdepot i Værdipapircentralen, der er pantsat til Nationalbanken. Den samlede ramme for den likviditet, en modpart kan modtage fra Nationalbanken, består af den totale værdi af de værdipapirer (efter\n28 23 GÆLDENDE MARGINER OG HAIRCUTS PR. 21. JUNI 1999 VED SIKKERHEDSSTILLELSE I DANMARKS NATIONALBANK Tabel 1 Pct. Pct. point Margin... 2 Haircuts for VP-registrerede aktiver: Restløbetid til og med 3 år... 0 Restløbetid over 3 år til og med 7 år... 1 Restløbetid over 7 år... 3 Tillæg til haircut for VP-registrerede aktiver: Med begrænset likviditet (cirkulerende mængde mindre end 3 mia.kr.).. 10 Anm.: Hvis belåningsværdien af de pantsatte VP-registrerede aktiver udgør mindre end 101 pct. af de udestående lån skal marginen på 2 pct. retableres. margin og haircuts, jf. nedenfor), som er pantsat til Nationalbanken, indeståendet på den til sikkerhedsdepotet tilknyttede afkastkonto og belåningsværdien af modpartens beholdning af indskudsbeviser. Belåningsværdien af VP-registrerede aktiver findes ved fra værdipapirernes kursværdi at fratrække såkaldte haircuts, der afhænger af værdipapirernes restløbetid og likviditet, jf. tabel 1. Indskudsbevisernes belåningsværdi er fastsat til kurs 99. Belåningsværdien svarer til den fastsatte mindstekurs ved handel med indskudsbeviser. Intradag-kreditten bestemmes residualt i den forstand, at belåningsværdien først anvendes til dækning af indgåede pengepolitiske lån og lån til kontantdepoter. Eventuel overskydende sikkerhed bestemmer herefter sammen med belåningsværdien af modpartens beholdning af indskudsbeviser det samlede intradag-maksimum, jf. opstillingen neden for: Beregning af intradag-maksimum: Belåningsværdi efter margin af sikkerheder i sikkerhedsdepotet + indestående på afkastkonto (evt. ikke frigivne udtrækninger) = Samlet belåningsværdi efter margin af pantsatte aktiver - Pengepolitiske lån - Maksimum for lån vedrørene kontantdepoter = Overskydende sikkerhed + belåningsværdi af indskudsbeviser = Intradag-maksimum - træk på folio = Disponibelt beløb VP-registrerede aktiver, der kan anvendes som sikkerhed Nationalbanken accepterer følgende værdipapirer i danske kroner, der er registreret i Værdipapircentralen samt noteret på Københavns Fondsbørs som sikkerhed for kronelån:\n29 24 Papirer udstedt af den danske stat, Fiskeribanken eller Hypotekbanken. Obligationer garanteret af den danske stat. Obligationer udstedt af KommuneKredit og Det Færøske Landsstyre. Realkreditobligationer udstedt af institutter omfattet af realkreditloven. Obligationer udstedt af Danmarks Skibskreditfond og Dansk Landbrugs Reallånefond. Derudover kan Nationalbanken efter en konkret vurdering acceptere andre aktiver som sikkerhed for kronekredit. Marginer og haircuts De daglige kursudsving på de pantsatte værdipapirer indebærer, at værdien af det pantsatte depot løbende ændrer sig. For at minimere risikoen for, at værdien af modpartens pengepolitiske lån og lån til kontantdepoter overstiger værdien af de belånte værdipapirer, skal belåningsværdien overstige de ydede lån med en margin på p.t. 2 pct., sådan at der ved et lån på 100 kr. skal stilles sikkerhed med en belåningsværdi på 102 kr. Ved ydelse af pengepolitiske lån og lån til kontantdepoter samt ved udtagelse af værdipapirer fra sikkerhedsdepotet skal belåningsværdien altid overstige summen af allerede udestående lån og de lån, der ydes, med marginen på 2 pct. Af hensyn til den daglige administration af sikkerhedsdepotet indkaldes supplerende sikkerhedsstillelse i øvrigt kun i de situationer, hvor belåningsværdien af de pantsatte værdipapirer udgør mindre end 101 pct. af de udstående 14-dages lån og lån til kontantdepoter. Efter indkaldelse af supplerende sikkerhed skal belåningsværdien overstige de udestående lån med marginen på 2 pct. Udtrækninger på obligationer i sikkerhedsdepotet placeres på en pantsat afkastkonto og indgår i sikkerhedsgrundlaget på lige fod med belåningsværdien af værdipapirer efter margin. I det omfang anden fornøden sikkerhed er tilstede, vil indeståendet på afkastkontoen dagligt blive overført til foliokontoen. Tilskrevne renter på pantsatte værdipapirer bogføres direkte på foliokontoen. Ombytning af sikkerheder sker ved, at modparten først indlægger og derefter udtager sikkerheder fra det pantsatte depot.\n1 Seneste tendenser i valuta- og pengeforholdene Oversigten vedrører perioden fra februar til midten af maj 1999 INTERNATIONALE FORHOLD Opsvinget i den amerikanske økonomi er fortsat med uformindsket styrke,\n1 Seneste tendenser i valuta- og pengeforholdene Oversigten vedrører perioden fra september til medio november 1998 De internationale kapital- og valutamarkeder var turbulente i en periode efter den russiske


Gode råd inden køb af spærtræ - restinbeats.dk\nGode råd inden køb af spærtræ\nStår du over for at skulle indkøbe spærtræ? Så er der nogle ting, som du bør være opmærksom på. Det gælder blandt andet størrelsen, træsorten, kvalitetskrav med mere. Her i artiklen behandler vi nogle af de ting, som du skal tage stilling til, inden du indkøber spærtræ. Vi håber, at du vil læse med.\nStørrelsen & mængde\nNår du skal finde det rette spærtræ, skal du først og fremmest finde ud af, hvor meget du skal købe. Sørg for at få lavet nogle grundige opmålinger. Det er altid irriterende at have fået købt enten for lidt eller for mange byggematerialer. Det handler om at ramme nogenlunde det antal, man skal bruge. Hvis du kender den præcise mængde kan det også være, at du kan få et bedre tilbud på træet.\nHvad skal jeg træet bruges til?\nHvis dit spærtræ skal bruges til spær, skal du være opmærksom på, at der er nogle krav til kvaliteten af træet. Det skal kunne bære en bestemt mængde. Ellers risikerer du, at dit byggeri styrter sammen. Der er en smule forskel på spærtræ, så derfor anbefaler vi altid, at du spørger ekspedienten det pågældende sted, om spærtræet kan holde til det, du skal bruge det til. Skal du for eksempel bruge spærtræet til et plankebord, bør du ikke være så bekymret.\nKøb af spærtræ offline / online?\nDet er muligt både at købe spærtræ online og i fysiske butikker. De fleste vil være tryggest ved at købe i en fysisk butik, fordi man har mulighed for at besigtige træet først. Dog skal man ikke som sådan frygte at bestille sit træ online. Der findes mange gode byggemarkeder, som har et godt udvalg af spærtræ i forskellige tykkelser og længder. Du vil også altid kunne finde den nødvendige information online. Kan du ikke det, kan du altid ringe til det pågældende byggemarked. Det gode ved at købe spærtræet online er, at du ikke skal døje med at fragte det hjem. Det kan godt være en udfordring i sig selv. Det slipper du for, hvis du køber på nettet.\nNår du skal købe spærtræ (og andre trætyper), bør du altid få nogle tilbud fra forskellige byggemarkeder. Ellers risikerer du at komme til at betale for meget for dit spærtræ. Tag altid rundt omkring spørg ind til prisen. Der kan godt være mange penge at spare. Særligt hvis du skal bruge store mængder af spærtræ.\nHusk desuden altid at have det rigtige værktøj til at behandle spærtræet.


Riad Baladin - Essaouira | Hotels.com\nRiad Baladin, Essaouira, Marrakesh-Safi, MarokkoDestination\nSkala de la Ville: 2 minutters gang\nVærelse med 2 enkeltsenge (Azur)\nVærelse til 4 personer (Ciel)\nReceptionen er åben hver dag fra kl. 09.00 til kl. 19.00.Kontakt venligst ejendommen via kontaktoplysningerne i reservationsbekræftelsen forud for din ankomst for at arrangere indtjekning. Kontakt venligst ejendommen via kontaktoplysningerne i reservationsbekræftelsen, hvis du planlægger at ankomme efter kl. 18.00. Gæster skal kontakte overnatningsstedet på forhånd for at få indtjekningsinstruktioner. Personalet tager imod gæster ved ankomst.\nTilbyder Riad Baladin gratis afbestilling og fuld refusion?\nJa, Riad Baladin har fuldt refunderbare værelser på vores hjemmeside, som kan afbestilles op til et par dage før indtjekning. Du skal bare sørge for at tjekke overnatningsstedets afbestillingspolitik for de præcise vilkår og betingelser.\nHvilke rengørings- og hygiejneforanstaltninger er der i øjeblikket indført på Riad Baladin?\nEr der parkeringsmuligheder på stedet ved Riad Baladin?\nDer er desværre ikke parkeringsmuligheder på stedet på Riad Baladin.\nEr kæledyr tilladt på Riad Baladin?\nHvornår er indtjekning og udtjekning på Riad Baladin?\nEr der restauranter på eller i nærheden af Riad Baladin?\nJa, der er en restaurant på stedet. Nærliggende restauranter inkluderer Shyadma's Vegan Food (3 min. gang), Umia (3 min. gang) og Les Alizes (3 min. gang).\nTilbyder Riad Baladin lufthavnstransport?\nHvad kan jeg opleve hos Riad Baladin og i nærheden?\nRiad Baladin tilbyder en have.\njenny, Rejse på 1 nat, 29. okt. 2019\nBeau, Rejse på 2 nætter, 23. okt. 2019\nAyaka, Rejse med venner på 1 nat, 28. sep. 2019\nTyler, Romantisk rejse på 1 nat, 22. jul. 2019\nHannah, Romantisk rejse på 3 nætter, 26. maj 2019\nAllison, Romantisk rejse på 2 nætter, 18. jul. 2018


Power-åbning i Tilst slår alle rekorder - Lokalavisen Aarhus Vest\nOver 2.000 forventningsfulde kunder stod klokken syv i kø ved åbningen af Power i Tilst.\nPower-åbning i Tilst slår alle rekorder\nAllerede klokken 12 nåede vi vores omsætningsmål for hele åbningsdagen," siger direktør\nTorsdag morgen slog Power dørene op til sit nye POWERHOUSE i Tilst, der er elektronikkædens tiende i Danmark.\nOver 2.000 kunder stod fra morgenstunden i kø til de mange åbningstilbud, og over 6.000 besøgende havde klokken 12 købt elektronik og hvidevarer for 10 millioner kroner. Det er ny salgsrekord, skriver Power i en pressmeddelelse.\nDe første kunder lagde sig allerede i kø onsdag klokken 6 – 25 timer før åbningen.\nKlokken syv klippede Powers direktør, Jesper Boysen, den røde snor til lyden af et levende jazzband og over 130 POWER-medarbejdere, der klappede de første kunder ind i det nye varehus, som nu er elektronikkædens største i Jylland.\nMere end 6.000 gæster har i løbet af formiddagen lagt vejen forbi butikken på Anelystvej.\n”Allerede klokken 12 nåede vi vores omsætningsmål for hele åbningsdagen på ti millioner kroner. Det er helt vanvittigt. Vi har aldrig oplevet noget i nærheden af det her - ikke engang ved åbningen af vores første butik i Glostrup i 2015, som første dag blev besøgt af over 15.000 kunder. Aarhusianerne har i dén grad taget Power til sig, og p.t. – her klokken 12 – er åbningen i Tilst officielt vores største nogensinde i Norden. Jeg kan næsten ikke være i min krop af bare glæde,” siger Jesper Boysen og fortsætter:\n”Stemningen herude er fantastisk, og vi har stadigvæk masser af køtilbud og varer til rene foræringspriser tilbage. Der er tændt op i grillen til en hyggelig eftermiddag med pølser til alle vores gæster, og skulle det begynde at regne, er vi også klar med regnponchoer."\nPer Hansen fra Aarhus var første kunde i Tilst.\nPubliceret: 03. August 2017 14:57


bright starts™ Bunch-O-Fun Alligator - pinkorblue.dk\nbright starts™ Bunch-O-Fun Alligator\nArt. nr.: A283414\nKrokodillen er en blød ven til de små. Med både ringe og rangle sørger den for at børn alsidigt kan være beskæftigede. De bløde sløjfer er nemme at holde fast i, hvilket gør at den nemt kan tages med overalt. Med legetøjet under armen på krokodillen kan de små afprøve egne krafter. Dermed sørger ringene og ranglen ikke kun for sjov, men ligeledes at børn udvikler deres motoriske færdigheder.\nMål: 22,6 x 23,1 x 18,5 cm\nIndhold: 1 x Krokodille legetøj\nÆndringsforslag til artikel A283414\nbright starts™ - 4-in-1 Rounds of Fun Activity ...\nbright starts™Wrist Rattle Teether - Enhjørning...


Paris-regn udsætter French Open for Djokovic - Avisen.dk\nParis-regn udsætter French Open for Djokovic\nNovak Djokovic mangler kun et tennistrofæ i at have en komplet grand slam-samling. Men regn udsætter jagten.\n28. maj 2013 14:00\nNovak Djokovic tripper formentlig for at komme i gang ved French Open. Serberen, som er verdens nummer et, har aldrig vundet den store franske grusturnering. Til gengæld har han vundet alle de øvrige grand slam-turneringer i tennis.\nDerfor bander han formentlig over regnen over Paris tirsdag.\nKort før de første kampe skulle begynde i Paris, begyndte de første regndråber at falde. Alle kampe er blevet udsat et par gange. De skulle begynde klokken 13.15, men 35 minutter senere, spillede de fortsat ikke.\nDet går ud over Djokovic, som skulle møde belgieren David Goffin i tirsdagens anden kamp på Centre Court.\nDjokovic vandt tidligere på året Australian Open, og i sidste måned var det serberen, som ødelagte Rafael Nadals sejrsstime i Monte Carlo. Spanieren havde vundet den turnering otte år i træk, men Djokovic gav ingen gaver.\nMens Caroline Wozniacki først spiller sin kamp i anden runde onsdag, får tilskuerne tirsdag fornøjelsen af en gammel bekendt, japaneren Kimiko Date-Krumm, som er fyldt 43 år.\n75 af spillerne i årets French Open, var slet ikke født, da hun debuterede ved French Open i 1999.\nDengang kendte man ikke til den nye tidsalder, som Sergiy Stakhovsky introducerede for de franske tennisfans mandag, da han i første runde tabte i tre sæt til franskmanden Richard Gasquet.\nDen ukrainske tennisstjerne var uenig i en dommerkendelse, hentede sin mobiltelefonen og tog et billede af, hvor bolden havde slået ned. Og slog det op på sin twitter-profil efter kampen.\n- Jeg mener, at det var en dårlig dom. Vi spiller på grus, så det er tydeligt at se mærket efter bolden. Men det er desværre ikke alle dommere, som er i stand til det, sagde ukraineren til nyhedsbureauet AP efter kampen.\nStakhovsky forventer at få en bøde for sin handling, men den vil han kæmpe imod.


Eksklusivt for Viator: Heldagstur til Niagara Falls fra New York med privatfly - Lavprisgaranti\nEksklusivt for Viator: Heldagstur til Niagara Falls fra New York med privatfly\nFlyv med et 50-personers privatfly til Niagara Falls fra New York og undgå de langvarige lufthavnsprocedurer. Det er en eksklusiv Viator-oplevelse, der ikke kan fås andre steder. Efter en hurtig flyvetur helt hen til vandfaldene kan du enten tage på sightseeing på egen hånd til fire seværdigheder på den amerikanske eller den canadiske side - f.eks. 'Cave of the Winds' eller 'White Water Walk" - eller besøge begge sider med en kyndig guide, der ledsager dig til de store seværdigheder, på en heldagstur, der inkluderer en sejltur med 'Maid of the Mist' samt frokostbuffet. Morgenmad i flyet inkluderet!\nStart din eksklusive Viator-tur til Niagara Falls med hotelafhentning fra Midtown Manhattan, og kør med minibus til New Yorks Republic Executive Airport ved Farmingdale, Long Island. Du slipper for morgentrafikken, så turen til lufthavnen klares på under en time. Her checker du ind på dit privatfly: Et moderne 50-personers Embraer 145. I modsætning til andre ture i luften - hvor check-in-proceduren kan tage op til to timer - giver denne eksklusive oplevelse dig mulighed for at stige ombord med det samme uden lange sikkerhedskøer eller forsinkelser, fordi du skal vente på andre passagerer.\nSlap af på den korte flyvetur på 1½-time, nyd en lækker morgenmad samt forfriskninger og en venlig service om bord, mens du kigger ud af vinduet og betragter landskabet nord for New York. Derefter lander du i Niagara Falls International Airport og skal nu nyde oplevelsen ved vandfaldene. Hvor andre ture går via Buffalo International Airport med 40 minutters kørsel efter landingen, flyver denne luksuschartertur dig direkte til Niagara, blot 10 minutters kørsel fra alle seværdighederne.\nHvordan du bruger din tid ved det smukke naturlige vartegn er op til dig: Du kan vælge at udforske området på egen hånd i de 5 timer, der er til rådighed - herunder adgang til fire Niagara Falls-seværdigheder på enten den amerikanske eller den canadiske side (pas eller visum påkrævet), som kan besøges når som helst, eller tage på sightseeing med en informativ guide, hvor I besøger flere seværdigheder på begge sider. Du skal blot vælge en valgmulighed ved bestillingen. (Se rejseplanen for flere oplysninger).\nEfter landingen kan du enten hoppe ombord i en rundtursbus og køre til den valgte Niagara Falls-destination, eller mødes med guiden for at starte din heldagstur, som inkluderer frokost. Hvis du rejser på egen hånd, skal du selv betale for mad og drikkevarer, men der ligger flere caféer og spisesteder langs bredden af Niagara Falls.\nVed dagens afslutning kan du slappe af på flyveturen med aflevering tilbage på Manhattan. Hvis du er heldig, flyver piloten over Niagara Falls undervejs, så du får mulighed for at tage luftfotos fra et unikt udsigtspunkt.\nVender tilbage til det oprindelige afgangssted ca. kl. 20.00\nTur-retur flybillet med privatfly fra New York til Niagara Falls Airport\nTransport til og fra Republic Executive Airport fra New York Marriott Marquis på Manhattan\nWi-fi og ladestationer om bord på transportbussen\nVært/velkomst ved Niagara Falls\nRundvisning og frokost (kun opgraderet tur med guide)\nSeværdigheder, amerikanske og canadiske side: Maid of the Mist-bådtur, Niagara State Park, American Observation Tower, Niagara Botanical Gardens\nSeværdigheder, kun på den amerikanske side: Attraktionerne Maid of the Mist-sejltur, Aquarium of Niagara, Cave of the Winds og Niagara Adventure Theater\nSeværdigheder, kun på den canadiske side: Attraktionerne Hornblower Niagara Cruise, Journey Behind the Falls, Niagara's Fury og White Water Walk\nVIGTIGT: Gyldigt billed-ID udstedt af en offentlig myndighed (kørekort, pas eller lignende) er påkrævet på rejsedagen. Hver enkelt rejsendes navn SKAL svare til det navn, der står i pas/legitimation, der er udstedt af myndighederne, og som forevises i forbindelse med ombordstigning i flyet.\nVed indrejse i Canada: Amerikanske og canadiske statsborgere skal medbringe enten et gyldigt pas, et NEXUS-kort eller et amerikansk Passport Card. Andre internationale statsborgere skal medbringe gyldigt pas og visum (hvis dette kræves)\nFly og busser kan medtage sammenklappelige kørestole, men chaufføren kan ikke hjælpe passagerer med ind- og udstigning på grund af forsikringsreglerne\nTure, der drives af Charter Air Transport. Fly der flyves af ViaAir LLC\nValgmulighed 1: Heldagstur med guide (USA og Canada)\nMed en guide, der styrer tidsplanen for dagen, besøger du de største vartegn omkring Niagara Falls med bus, men også delvist til fods. Første oplevelse er en smuk 30-minutters tur ombord på den verdensberømte Maid of the Mist, hvor du kommer helt tæt på bunden af Niagara Falls, herunder Horseshoe Falls, som ligger på den canadiske side (regnslag udleveres).\nTilbage på land på den amerikanske side går turen til Niagara Gorge med de stejle sider, og du kan se, hvordan det oprørte vand har udhugget dette storslåede skue. Efter en tur til Niagara Falls State Park stopper I ved Terrapin Point og American Observation Tower. Se øerne Goat Island, Three Sisters Islands og Luna Island, og udnyt de fantastiske fotomuligheder ved American Falls og Bridal Veil Falls.\nTag over til den canadiske kyst (pas eller visum kræves), nyd en frokostbuffet på Sheraton At The Falls, hvorfra der er udsigt til det majestætiske vandfald. Fortsæt til flere seværdigheder, herunder White Water Walk, Horseshoe Falls, Table Rock, Toronto Power Generating Station, Dufferin Islands, Oakes Garden Theatre, Giant Whirlpool og Floral Showhouse, Queen Victoria Park, Niagara Glen og den botaniske have i Niagara Parks. Hvis du har lyst, er der tid til at besøge souvenirbutikken, inden turen slutter.\nValgmulighed 2: Oplevelser på egen hånd (attraktioner på den amerikanske side)\nMød din vært ved ankomsten, og rejs med bus til udgangspunktet ved starten af vandet. Turen omfatter følgende seværdigheder:\nSejltur med "Maid of the Mist":\nNyd en 30-minutters sejltur ombord Maid of the Mist, som er en sightseeing-båd fra 1800-tallet. Sejl rundt i bunden af vandfaldene og ind i det tordnende canadiske Horseshoe Falls!\nCave of the Winds-tur:\nIklæd dig et souvenir-regnslag og specieldesignede sandaler, og følg efter guiden langs gangstier af træ igennem et stormende område med dis inde i Niagara Gorge. Ved Hurricane Deck fosser utrolige rivende strømme tæt forbi dig og skaber en atmosfære som under et tropisk stormvejr.\nSe en 40-minutters film inde i Niagara Falls State Park-besøgscenteret, og lær alt om Niagara Falls' historie.\nDette familievenlige akvarium på bredden af Niagara Falls er hjemsted for pingviner, søheste og søløver sammen med mere end 1500 andre vandlevende dyr, der repræsenterer økosystemerne fra de store Great Lakes til koralrevene.\nValgmulighed 3: Oplevelser på egen hånd ( attraktioner på den canadiske side)Vis dit pas eller visum til din vært ved ankomsten, og rejs derefter med bus til den canadiske side med adgang til følgende attraktioner:\nTag en 30 minutters sejltur i Niagara Great Gorge. Hav dit kamera parat, så du er klar til at indfange seværdighederne på nært hold ved de tordnende American Falls, Bridal Veil Falls og de berømte Horseshoe Falls.\nKør 46 meter ned med elevator til observationsplatformen bag kaskader af strømmende vand. Gå gennem tunneller omkring Cataract Portal og Great Falls Portal til både de øverste og nederste observationsplatforme, og betragt med ærefrygt, hvordan vandet hamrer ned ved foden af Horseshoe Falls ved siden af dig.\nStå på en bevægelig platform, samtidig med at du får fortalt gamle historier om Niagara Falls. Føl lufttemperaturen falde, mens vand og sne sprøjtes gennem luften. Det er en altomfattende oplevelse!\nTag en elevator til bunden af Niagara Gorge, og gå langs gangbroen, som er lige ved siden af de mægtige strømfald i Niagara River.


Billedtråden - Side 7 - Supporterhjørnet - AaB Support Club\nTilmeldt: 27. sep 2008, 08:21\nGeografisk sted: Aalborg!!!!!\nIndlæg af emilaabfan » 5. dec 2009, 15:51\nMeelsen skrev: Et billede, man næsten kan mærke på egen krop\nEr du da sindsyg et fedt billede, det ser godt ud! Hvem er det?\nAalborg er byen!\nAaB er klubben!\nNordjylland er landet!!!!!\nIndlæg af RufusTheDog » 5. dec 2009, 17:59\nDer står Horde Zla på det banner, så FK Sarajevo kunne være et bud..\nTilmeldt: 25. mar 2008, 16:03\nGeografisk sted: FRA NORDJYLLAND!\nIndlæg af MSA » 6. dec 2009, 12:57\nDet er dem, her er lidt historie:\nhttp://forums.soccerfansnetwork.com/sho ... hp?t=62116" onclick="window.open(this.href);return false;\nIndlæg af Meelsen » 18. dec 2009, 23:13\nLidt fra seneste runde i Europa..\nRapid vs. Celtic, MASSIVT!\nPanathinaikos vs. Dinamo Bukarest - der skulle vist være et tilhørende banner hvor der stod noget i stil med ''Julemanden er en syg hooligan'':\nPARTIZAN vs. shakhtar\nIndlæg af Meelsen » 12. apr 2010, 14:49\nPodolski fra FC Køln viser sin støtte til de østriske ultras og deres kamp mod de nye regler for pyroteknik i Østrig:\nhttp://www.facebook.com/pages/Pyrotechn ... =nf&v=wall" onclick="window.open(this.href);return false;\nTilmeldt: 27. mar 2009, 22:54\nGeografisk sted: Hjallerup..\nIndlæg af LKH » 17. apr 2010, 19:59\nMeelsen skrev: Podolski fra FC Køln viser sin støtte til de østriske ultras og deres kamp mod de nye regler for pyroteknik i Østrig:\nFuck, hvor er det sejt..\nNår Man. Utd. spiller deres bedste er jeg tæt på orgasme - Gianluca Vialli\nIndlæg af Mogens » 18. apr 2010, 13:32\nJeg synes det er usejt...\nIndlæg af LKH » 27. apr 2010, 21:43\nMogens skrev: Jeg synes det er usejt...\nTsk.. Du hedder Mogens..\nIndlæg af Bech » 2. maj 2010, 21:28\nIndlæg af Meelsen » 12. maj 2010, 14:51\nEsbjerg Ude i efteråret..\nIndlæg af JSJ » 12. maj 2010, 15:42\nMeelsen skrev: Esbjerg Ude i efteråret..\n...En super fed tur, med masser af pyro..!!\nIndlæg af Meelsen » 7. jun 2010, 21:22\nEt udsnit at de forskellige stickers der er kommer hen over det seneste års tid:\nTak til Emil.\nIndlæg af Simon-RS » 26. jul 2010, 21:24\nBilleder fra gårsdagens kamp:\nAberne i buret:\nIndlæg af Holm-o1 » 26. jul 2010, 23:56\nMassivt af Brøndby, ville da ønske vi kunne fylde ligeså meget på sjælland.. Eller bare på fyn. Nej vent, bare i Jylland ..\nIndlæg af Kilde » 27. jul 2010, 01:05\nHolm-o1 skrev: Massivt af Brøndby, ville da ønske vi kunne fylde ligeså meget på sjælland.. Eller bare på fyn. Nej vent, bare i Jylland ..\nNu er de fleste af de fans på stadion jyder, som har taget Brøndby 'kunstigt' til sig. Uden at fornærme nogen, så kan man vel ikke forvente at mange tilfældige fynboer, sjællændere eller jyder længere sydpå så let tager AaB til sig. Med blik tilbage på Brøndby's storhedstid.\nIndlæg af Simon-RS » 27. jul 2010, 09:57\nDet er rigtigt, men 1/3 af alle dem i buret var fra Incestegnen. Vi er så ringe til at præstere antalmæssigt på udebane. Men dem, som endelig tager turen plejer også at give sig. Der er selvfølgelig Århus- og Viborgturerne, som ikke er med os mere, hvor den "normale" fan kommer ud på sin årlige udebanetur. Men lige så snart vi kommer syd for Århus, så er det for langt og det er sgu en skam.\nIndlæg af RØDESVIN » 27. jul 2010, 10:04\nMeelsen skrev: Et udsnit at de forskellige stickers der er kommer hen over det seneste års tid:\nKan de købes et eller andet "hemmeligt" sted\nIndlæg af Simon-RS » 27. jul 2010, 10:06\nEn stor del af alle de stickers kan købes på DT inden hjemmekampene.\nIndlæg af Køllen I Møllen » 27. jul 2010, 12:23\nEr det nu blevet moderne at samle på klistermærker og glansbilleder igen?\nIndlæg af RØDESVIN » 27. jul 2010, 14:31\nKøllen I Møllen skrev: Er det nu blevet moderne at samle på klistermærker og glansbilleder igen?\nDe er sikkert nemmere at komme af med end en havetraktor


Interview med Mette Storgård Jensen (MS) B&U medarbejder Aarhus Symfoniorkester og Asla Adrian (AA) folkeskolelærer og udarbejder af undervisningsmateriale for Aarhus Symfoniorkester.\nI har lavet et helt nyt koncept for skolekoncerter i Aarhus Symfoniorkester. Hvordan er det organiseret?\nMS: Vi har organiseret vores skolekoncerter således, at alle elever i 1. - 4. klasse bliver tilbudt to koncerter i Musikhuset. Før var det op til skolerne selv at tilmelde sig til koncerterne. Nu er der reserveret koncerter til alle, og man skal i stedet melde afbud, hvis man ikke kan komme. Vores skolekoncerter indgår i en ”pakke”, hvor der også kommer musikere ud på skolerne, og der er udarbejdet undervisningsmateriale til hver koncert.\nMed vores nye tilbud, der er lavet i samarbejde med kommunens Børn & Unge afdeling, kan vi sikre, at alle børn i de aarhusianske skoler kan få gode oplevelser med symfonisk musik.\nHvad er bevæggrunden for, at alle børn skal møde symfoniorkestret?\nAA: Før var det lidt for tilfældigt, hvilke børn der kom til koncerterne i Musikhuset. Hvem havde hvilken musiklærer? Nogle klasser hørte symfoniorkestret hele tiden, andre kom aldrig af sted. Det er et super tilbud til alle skolebørn i Aarhus, og det var synd, at det var så lærerafhængigt, om børnene kom af sted eller ej.\nMS: Jeg tror, det giver børn rigtig meget at komme til koncerterne og opleve den levende musik i smukke omgivelser. Det er en del af vores kultur, som børnene skal præsenteres for. Vi kan ikke give dem musik nok.\nAA: Undervisningsmaterialerne, der knytter sig til skolekoncerterne opfylder alle trinmålene indenfor området Musikforståelse, og så slutter man af med en autentisk koncertoplevelse. Vi snyder børnene for den oplevelse, hvis vi vælger bare at spille musikken på cd eller Youtube. Levende klassisk musik rører os på en anden måde.\nMS: Det er en oplevelse for børnene at se 70 musikere, der har brugt hele livet på at spille og blive dygtige på deres instrumenter. Når musikerne kommer ud på skolerne i små grupper og spiller, lærer børn og musikere hinanden lidt at kende, og børnene kan få svar på alle de spørgsmål, de har. Det er med til at give børnene oplevelsen af musikkens magi.\nHvad siger orkestrets musikere til at komme på skolerne?\nMS: De synes alle, at det er et rigtig vigtigt område af deres arbejde, og mange ser frem til det. Ikke alle er lige trygge ved det, for undervisningssituationen er ny. Men vi øver os i det.\nHvad siger dine elever til at komme til koncerterne?\nAA: Børn kan godt mærke, når noget er kvalitet. Og levende klassisk musik spillet i en stor smuk koncertsal af et helt symfoniorkester – dét er kvalitet. Der kan være en hel andægtig stemning blandt børnene, når de træder ind i Symfonisk Sal, wow hvor er her flot! Gennem hele processen bliver børnenes oplevelser taget alvorligt. Det kan de godt lide. De kan f.eks. sidde og pege efter tubaen, mærke paukernes svingninger i gulvet og spørge om harpen er lavet af ægte guld. Det er oplevelser, man ikke kan få i et klasseværelse.\nAlt det, der optager børnene, forsøger jeg at indarbejde i undervisningsmaterialerne. Jeg gør mig umage med at målrette hvert enkelt materiale til aldersgruppen. Materialerne skal være enkle at gå til for enhver lærer, de skal være sjove at arbejde med for eleverne, og de skal også have høj musikfaglig kvalitet.\nHvad er indholdet i koncerterne?\nMS: Jeg laver skolekoncertprogrammerne for et skoleår ad gangen. I efteråret havde vi skolekoncerter for 3.-4.klasse sammen med ”Singh og Goldschmidt”, som blander europæisk, arabisk og jødisk musik og spiller for fred i verden!\nAA: Her var temaet ”Flugt, drømme og håb” og vi arbejdede i materialet med udtryksformer om at være tryg og utryg, og hvordan musikken lyder for at forstærke disse følelser. Musik vækker følelser, og det må eleverne godt mærke.\nMS: Her til foråret har vi en introduktion til instrumenterne sammen med Kaya Brüel i rollen som Feen Fumle, der fumler rundt og tilfældigt møder symfoniorkestret. Gennem hende bliver børnene præsenteret for musikerne og instrumenterne. Vi har været så heldige at få en stor donation til orkestret, hvor vi har fået sat robotkameraer op, så vi kan vise detaljer på storskærm.\nAA: På denne måde får vi instrumentlære ind i musikundervisningen i 1.-2.klasse. I år har vi desuden nogle koncerter for 5. klasse med ”Sigurd og musikhistorien”, og det er der også lavet materiale til.\nMS: I og med at der nu ligger en fast plan for, hvornår den enkelte skole skal til koncert, og alle undervisningsmaterialerne ligger på hjemmesiden i god tid, betyder det, at lærerne nemt kan plotte det ind i årsplanen.\nHvad er ambitionen om 4 år, når I har været igennem første runde af projektet?\nAA: Det er, at det kører! At alle skoler forstår, at deres klasser skal høre klassisk musik i Musikhuset hvert andet år. At alle musiklærere synes, at det er et godt tilbud og nemt at gå til. Og at alle børn har fået gode oplevelser samtidig med, at de har lært noget.\nMS: At det er blevet en integreret del af skolernes undervisningstilbud, og at de er glade for tilbuddet.\nHvad skal vi gøre med alle de børn, der ikke bor i en større by med et symfoniorkester, der sørger for at tilbyde den levende musik til skolerne?\nMS: Vi kan ikke nå dem alle, men vi har nogle arrangementer, som vi udbyder til hele Region Midtjylland. På den måde når vi ud over Aarhus Kommune. Hvis man kommer helt fra Ringkøbing, bliver det en heldagstur med mulighed for at kombinere med andre oplevelser.\nAA: Det er langt hen ad vejen en politisk beslutning. I Norge f.eks. satte regeringen et kulturpolitisk projekt i gang for over ti år siden: ”Den kulturelle rygsæk”, hvor målsætningen er, at alle skolebørn i Norge - selv fra de mindste, fjerneste bygder – løbende skal møde professionelle kulturtilbud. Budgettet er på omkring 167 millioner kr. om året. I Danmark er der skam udøvende kunstnere nok til alle skolebørn, men det kræver politisk prioritering.\nFind meget mere om Aarhus Symfoniorkester, koncerter og undervisningsmateriale på: www.aarhussymfoni.dk\nDansk Sang var også på besøg hos Asla og 4. a på Gammelgaardsskolen.\nDe arbejdede tværfagligt med klassisk musik i musik- og billedkunsttimerne: Dansede folkedans og malede til Brahms ”Ungarsk Dans nr. 5”:\nHvad minder musikken jer om?\nDet minder om et russisk cirkus\nDet minder om min bedstemor\nDet passer godt til den dans, vi danser\nMan bliver i godt humør\nDet voldsomme musik giver mange farver, og det bløde er roligt og morgenagtigt\nDet rolige er mere fint i tegningerne og det voldsomme er sådan lidt mere klask her og der\nDet voldsomme er mere mørkt og det rolige er mere lyst\nHvordan er det at komme til koncertsalen?\nDet er lidt mystisk - og der er mange af de samme instrumenter\nFørste gang var det lidt nyt og stort\nDet var flot, at de alle sammen havde det samme tøj på\nNår man kom ind i salen, synes vi det var stort og flot\nKunne I tænke jer at blive musikere?\nSå skulle det nok være sådan lidt mere dj agtigt\nJeg vil gerne spille klaver eller guitar\nNok mest computer musik\nJeg vil gerne spille violin\nOrv ja, kontrabas kunne være sejt


Forebyggelse mod smerter i ryggen i stedet for efterbehandling - copkreativ.dk\nseptember 28, 2019 copkreativ Blog 0\nHar du ondt i ryggen eller har du tendens til at få ondt i ryggen, så læs med her! I denne tekst får du råd og tricks til hvordan du nogle gange ville kunne slippe udenom rygsmerter. Denne artikel er ikke en akademisk eller videnskabeligt funderet artikel, men et udtryk for vores sunde fornuft. Så brug ikke artiklen som en evidens undersøgelse, men som tips og tricks du eventuelt kan bruge til dagligt!\nLøft rigtigt – Det kan du finde yderligere info om her hos BFA\nEn af de første tegn på at du er ved at udvikle rygsmerter er en stiv ryg. Det er et meget kraftigt tegn, hvis du er ved at få stiv ryg. Så er det bare med at komme igang med at bevæge sig, og laver øvelserne ovenfor. Hvis alt går vel så vil du kunne undgå at få rygsmerter


Markant stigning i digital selvbetjening | DenOffentlige.dk\nResultaterne og erfaringen med at optimere selvbetjeningen danner nu grundlag for Bølge 2 i Den fællesoffentlige digitaliseringsstrategi.\nI dag klikker ca. 3.500 om måneden sig i gennemsnit ind på de digitale løsninger fra Bølge 1 på randers.dk. For et år siden var det kun 1.500. Første bølge i den digitale selvbetjening må derfor siges at være slået igennem hos borgerne.\n”Vi har fokuseret på at hjælpe borgerne på vej til løsningerne, og derfor har vi lavet udførlige, ofte videobaserede vejledninger i, hvordan løsningerne benyttes. Resultaterne og erfaringen med at optimere selvbetjeningen danner nu grundlag for, at endnu flere selvbetjeningsløsninger skal finde vej til nettet,” siger Rasmus Bak-Møller, chef for staben Politik, Kommunikation og Digital service i Randers Kommune.\nDe mest populære selvbetjeningssider\nEn opgørelse over trafikken på de digitale selvbetjeningssider viser, at opskrivning til dagtilbud topper listen med over 10.000 besøg på et år.\nI forbindelse med skoleindskrivningen til 2013, der fandt sted i november 2012, steg trafikken markant. Randers Kommune opnåede, at ca. 90 % af borgerne skrev deres børn op til skole digitalt.\nPå alle områder under Bølge 1 ses der en stigning, også på Meld flytning, Bestilling af Sundhedskort og EU-sygesikringskort.\nBølge 2 i den obligatoriske digitale selvbetjening\nArbejdet med Bølge 2 - blandt andet selvbetjeningsløsninger til bestilling af pas og lægevalg - er godt i gang i Randers Kommune. Med resultaterne og erfaringerne fra Bølge 1 vil arbejdet med at gøre selvbetjeningen nem og lettilgængelig fortsætte i Randers Kommune.\nRanders Kommune har skabt borgernes personlige digitale univers på www.mitranders.dk. Herfra har borgerne adgang til en lang række offentlige selvbetjeningsløsninger, når de er logget ind med NemId.\nEmneord: Offentlig digitalisering, Borgere, Randers Kommune


iphone 5s - Off Topic - forum\nJimmy RJimmy RBruger på computer - danmarks største computergalleri\nhej alle sammen. har en iphone 5s, der er gået i fuldstændig baglås. sidst jeg brugte den havde jeg et andet simkort i, fra anden udbyder. brugte i 2 dage. pillet kortet ud af den. hvorefter jeg lagde den i kassen igen.\nnu sider jeg med en telefon. der kræver en adgangskode. som JEG intet kender til som skulle være på 6 tegn. har gendannet den uden held.\nHVAD FANDEN GØR JEG NU ????\nSvar til: iphone 5s\nuhm normalt er en pinkode på 4 tegn\nhar du opgraderet din iphone\nAltså det forstår jeg ikke. Er problemet löst eller ej?\nNormalt er der ikke noget vildt kompliceret i det, ring til den originale udbyder, hvis du har byttet simkort fra et selskab til et andet eller lås den op via diverse online tjenester. - Det benytter jeg mig af eftersom, jeg ikke har lyst til, at tage til en butik 100km väk fra hvor jeg bor...\nhar prøvet at gendanne den, men det er det samme der sker efter jeg starter den op. ?:(\nAlle Mobiler der er solgt efter 2007 er ikke simlåst.\nOg man kan unlock en iphone ved at Gendanne iphones via itunes\nJeg tror du tager fejl faktisk.\nMen jeg bor ikke i Danmark og skal ikke sige, hvordan det virker der..\nI Sverige låser Telia deres mobiler. - I nu i hvert fald. Jeg går ud fra, at det måske ändre sig. Det er grunden til, at sider som:\nhttps://support.apple.com/en-us/HT201328 findes. Som blev opdateret 11 juni 15.\nHvad siger den du skal bruge og hvilken IOS version er den på\nJeg har købt min iPhone 5 i telia. Da jeg ku skifte til andet selvskab efter 6 mdr så skiftede jeg til OiSTER.\nDer var den ikke sim-låst\nMen det lyder underligt\nHar du tastet koden forkert flere gange måske ?\nHVIS telefonen ikke er simlåst - har som sagt låst en del op via diverse hjemmesider på nettet, så jeg har kunnet sälge dem, så er det bare, at sätte et andet simkort i telefonen. Slukke og tände skidtet og så fungere det.\nNormalt NÅR en telefon er simlåst, er der en fejl af en art. Kan ligne, at det simkort man har sat i, ikke fungere osv.\nMen en 6 cifferet kode, har jeg desvärre ikke styr på. Derfor rekommendere jeg, at ringe til den oprindelige forsälger af telefonen.\nLæste lige det her\nDet må være det der er sket med min tlf. For sidst jeg brugte den der have jeg en kode på 4 tegn\nvis du ikke har opdateret den til ios 9 så er din kode stadig kun 4\nog vis du gendanner en mobil vil der ikke være en kode på mobilen\nmen vis dit sim har en pinkode kan du finde den hos din udbyder\nDet lyder mere som en telefon lås\nAltså skærm lås\nvis han at Gendannet den vil den ikke være skærmlåst\nPrøv at sluk mobilen og hold POWER og HOME nede\nn¨r apple logoet kommer fra slip POWER og blive ved med at holde HOME inde\nså skulle der komme et ITUNES logo frem og du trykker gendan i ITUNES\nvis det ikke virker så kan jeg kun lave den vis jeg har mobilen i hånden\njo da... nemt nok gør som jeg har skrevet..\nfor vis du bruger min metode går mobilen i gendannelse mode..\nSå en eller anden polak ku nakke min mobil og gøre det\nTror du skal lære om hvad sikkerheden er i iphones.\nvis du har Icloud på din iphone ja så kan du ikke gøre en skid men vis den ikke er på (som man skal aktiver) så er de sku nemt at komme forbi oplåsnings koden\nDet kan jeg ikke få til at hænge sammen\nså send mig din Iphone uden Icloud men med kode til oplåsning...\n¤så sender jeg den tilbage ulåst\nSig mig er du tabt på gulvet. :)?\nnej jeg vil da ikke sende min iPhone til dig\nwell så kan du jo ikke se hvor nemt det er\nEr det sim kode eller den normale kode vi snakker om?\nJeg er ikke overrasket over det bare kan låses op egentligt..\nHvis Apple selv kan...ja så kan alle andre jo også.\nDen køre ios8. Men da jeg brugte den havde jeg en 4 cifret kode. Så har den været slukket indtil igår. Hvor jeg puttede min kærestes simkort i. Men så kom den med en 6 cifret kode. Som skal bruges efter den har været genstartet\nkan du tage et billed for du kan skrifte imellem 4 og 6 cifre på ios9\nhar du prøvet at indsætte et sim og så genstarte\nLOL der bliver trådt lidt vande i den her post.\nKan kun se en der træder vande og det er dig WH\njeg træder også vande.\njeg bor også i en gammel pool\nmen er rimlig sikker på du ikke kan åbne den med koden der er på!\nellers kunne alle jo gå ud og nakke en iphone, åbne den og sælge den,\nPrøv nu at læs det link på apples hjemmeside liga hvad men gør for at brude koden vis man ikke kan huske den... Ikke så svært vel\nFIk du et års forbrug af tandpasta med da i fik taget det billed?\n@Jimmi det var ikke sådan direkte henvendt mod dig.\nMen jeg har allerede tidl. fortalt, hvordan det ser ud, når man bytter simkort i en simkort låst telefon.\nDet er tydeligvis ikke det, som er problemet.\nJeg har også rekommenderet, at teste med et andet sim, det er tydeligvis ikke det, der er problemet.\nProblemet er, at der er en helt almindelig kode på mobilen, som brugeren har glemt.\nHan kan IKKE nulstille den telefon og så forsvinder koden på magisk vis via iTunes med mindre, han har lavet et backup af den telefon osv.\nJeg har for eksempel selv en iPhone.. jeg har adskillige og jeg har ALDRIG haft iTunes installeret. Jeg bruger Copy Trans Manager i stedet, siden jeg stort set aldrig behöver, at kopier noget til min telefon, så er det spild af plads, at have iTunes, for slet ikke, at nävne, at det stinker MAX.\nMen du er jo ikke til meget hjälp Jimmi, når du foreslår ting, der har väret foreslået 1000 gange tidligere.\nHvad jeg gerne vil se fra dig:\nStep by step guide til, at löse det problem han har.\nHvis du ikke kan fremtrylle en guide eller skrive en, så lad emnet ligge.\nOg noget helt andet: Jeg vil ikke väre uvenner med dig Jimmi eller nogen anden.\nFor alt jeg ved, kan den telefon väre stjålet i byen i weekenden.\nJeg linker ikke til et program, der kan löse det her problem, når jeg ikke "kender" "OP".\nNo pun intended, men det virker ret suspekt det hele og hvis man ejer sin telefon eller har köbt den legalt, kan man kontakte tidl. ejer eller sit teleselskab og få hjälp.\nvis man ikke kan følge en simple guide som apple har lavet og som ALLE dem som med bare en lille smule forstand på iphones kender\nja så kan jeg sku ikke hjælpe.\nOverrasker mig som sagt ikke....\nSamme med Android jo, man kan wipe den når man booter ind i Androids svar på DFU thingy.\nJeg har aldrig prøvet det der Jimmi, ærlig talt, så er tanken om, at låse mig ude af min telefon lidt... hmm.\nAnyway, så betyder det ikke det vilde, er telefonen nakket virker Find my iPhone via web stadig udmærket, men jeg vil mene nu hvor jeg har haft tid til, at læse det du har linket, som om, at det burde løse ops problem.\nDen her part af dokumentet ville være god for mig:\nDet ændre dog stadig ikke på, at hans leverandør af mobilen eller forrige ejer og et kundenummer, ville kunne have fixet det for længe siden.\nMen nu må vi se, om "OP" vender tilbage, med et forhåbentligt løst problem\nOvervej først den officielle guide? Eller, hvis du bruger en ældre version af en iOS-enhed og har Siri aktiveret på låseskærmen, kan du prøve at bruge Siri til at låse op uden at miste data. Dette er trinnet:\nÅbn Siri for verdensuret, klik på knappen Verdensur> og gå derefter til listen over musik og melodier, der er valgt som alarmringetone. Du vil også se knappen "Køb mere musik", klik på denne knap> Gå til iTunes Store> Sidst Klik på Hjem-knappen i et trin. Hvis du ser hovedskærmen, har du med succes låst iPhone op.


Erhvervs- og ungdomsuddannelserne i Odense er også rollemodeller, når det kommer til at skabe tobaksfrie miljøer for unge.\nTal fra Odense Kommunes Ungeprofil og ungdomsuddannelsernes egne undersøgelser viser, at andelen af unge, der ryger, stiger i begyndelsen af de unges tid på en ungdomsuddannelse. Derfor er det vigtigt at gøre en aktiv indsats på uddannelserne og vise handling.\nRøgfri skoletid - hvorfor?\nDer er mange gode argumenter for at gøre jeres uddannelsessted røgfrit. Først og fremmest er de skadelige konsekvenser ved rygning yderst veldokumenterede. Ved at indføre røgfri skoletid vil I som uddannelsessted være gode rollemodeller og sende et signal om, at rygning ikke er normen hos jer.\nEt uddannelsessted uden røg vil kunne styrke fællesskabet og skabe en mere ens kultur blandt eleverne. Med kreativitet og ad nye veje er det muligt at skabe fællesskaber, hvor rygning ikke er en del af det sociale samvær.\nHvis I vil i gang\nRøgfrit Odense hjælper gerne med at udarbejde en tobakspolitik og har også en række forskellige rygestoptilbud både til elever og medarbejdere samt tobaksevents. Disse kan afholdes på uddannelsessteder.\nHvis I som uddannelsessted selv har idéer til eller konkrete ønsker i forhold til røgfrihed, er I velkomne til at kontakte os på mail rygestop@odense.dk. I vil efterfølgende blive kontaktet inden for 2 arbejdsdage.


Kranio-Sakral Terapi – BJ-Kliniquen.dk\nFør du modtager en behandling, vil vi forslå at du læser artiklen om Stillepunkt.\nKraniet, rygsøjlen, korsbenet, halebenet og centralnervesystemet er Kranio-Sakral Systemet.Centralnervesystemet er kroppens computer. Det omfatter hjernen, rygmarven og rygmarvsnerverne med hjernevæsken, der pumpes rundt i membranerne uden om hjernen. “pumpebevægelsen” kaldes KST rytmen.KST rytmen blev opdaget af William Southerland i 1920érne og er i dag en del af lægestudierne i USA. 1976 startede Dr. Upledger den første undervisning i KST for “menigmand” – siden er KST blevet den hurtigst voksende kropsterapi i USA og Europa.\nKST = Kranio Sakral Terapi\nKST er en terapeutisk behandling af centralnervesystemet. KST behandling består af forskellige teknikker til en naturlig genoprettelse af skævheder og spændinger, der belaster centralnervesystemet. Når man løsner de forskellige spændinger i membraner, bindevæv og muskler, så hjernen og rygmarven kan bevæge sig frit, kan kroppen klare resten selv.\nKroppens “computer” er programmeret til at kunne selv, når den blot får lov. Dvs. når kroppen bliver befriet for spændinger og skævheder retter den sig selv.\nAlle KST teknikker har det “blide tryk” til fælles. Terapien udføres altid med meget let hånd, og dette opleves altid meget behageligt af klienten.\nKranio Sakral Terapiens anvendelse\nVed fødslen bliver vi klemt og vredet – så går det ellers slag i slag. Vi slår os og vi falder, støder hovedet, får piskesmæld osv. Når man lider fysisk overlast, kan der ske flere ting. Kroppen spænder op, kraniets membraner krymper og begrænser hjernens funktioner, Kraniets knogler kan forskubbe sig, så hjernen ikke kan fungere optimalt, eller den betydningsfulde nerve i nakken, Nervus Vagus kan sætte sig i klemme:\nNakke-, ryg- og skuldersmerter samt spændte muskler\nHovedpine og/eller migræne, glemsomhed\nNervøsitet, søvnløshed og/eller træthed\nMave- og fordøjelsesproblemer. Mavesår, spiser for meget