Uddannelse skaber udvikling | Children’s Mission Denmark – Skandinavisk Børnemission Danmark – SBM\nHvordan udvikle fattige lokalsamfund, så befolkningen kan klare sig selv? Det sker ved at give dem mulighed for uddannelse. Derfor er uddannelse en af Children’s Missions indsatsområder. Mød studerende fra Filippinerne, Kenya og Uganda…\nI maj 2018 blev Michael Anthony de la Cruz uddannet fra National University of Manila i Filippinerne. Nu har han fået arbejde som regnskabsøkonom.\n– Jeg er så taknemmelig for mine faddere, som har støttet mig i 17 år. Tak for jeres kærlighed, omsorg, støtte og frem for alt jeres bønner. Jeg ville ikke have været, hvor jeg er i dag, hvis det ikke var for jer, siger Michael.\nMichaels vej til sin afgangseksamen har været lang og vanskelig. Da faderen forlod familien, måtte moderen forsørge familien på egen hånd. Uden Children’s Missions hjælp, havde en videregående uddannelse været utænkelig.\nHvem havde troet…\n.. at Shadrak Nagetei ville gå ud af grundskolen som en af de ti bedste drenge i hele Turkana-distriktet i Kenya? Han var en af de hundredvis af nedbrudte og sultne børn, Birgitta Arnlund mødte i 2008, Nu fortsætter han på et af landets fineste gymnasier.\nAf de 20 studerende, der fik priser af skolestyrelsen, kom ti fra Children’s Missions skole i Loki.\nIntet af dette havde været muligt uden trofaste givere og Loki-sponsorer, så der kunne betales anstændige lønninger til det hårdtarbejdende personale og drive en veludstyret skole.\nTopskole i Uganda\nI nabolandet Uganda har Children’s Mission og partnerorganisationen ABC’s skoler også opnået meget flotte resultater.\n– 49 ud af 80 studerende havde topkarakterer. På skolen i Kasangati var det 25 ud af 30. Vi er blandt de bedste skoler i landet. Vores skole bliver fremhævet i tv og aviser som en skole med meget gode resultater, siger skoleleder Trudy Odida og tilføjer:\n– Det har været hårdt arbejde, men når vi ser de flotte resultater og glæden hos skolens studerende, er det hele indsatsen værd!


Gold - Cinemaonline.dk - Hele Danmarks Filmsite\n10. juli 2017 af Jesper Poulsen\nNår filmen nu hedder "Gold", burde man måske have håbet på bare et enkelt gylden øjeblik. I stedet får man en bundskraber af karat!\nMan skulle ikke tro at det var muligt. Hvordan kan det næsten lade sig gøre at afvikle en film på 1 time og 48 minutter, som stagnerer i underholdningsværdi i præcis det sekund at filmen starter? Inspireret af en virkelig historie og med en central kraft som Matthew McConaghey som trækplaster… Ja, selv dette er ikke nok i forhold til at få vredet bare en anelse spænding eller nerve ud af ”Gold”.\nHistorien om Kenny Wells, der gang på gang støder panden mod muren, i forsøget på at få investorer med på vognen, når det drejer sig om jagten på guld. Han er tæt på at gå personligt konkurs, og ingen vil røre ham med en ildtang, indtil han teamer op med den ivrige geolog Mike Acosta (Edgar Ramirez – Point Break). Da parret rammer den gyldne åre dybt i Borneos jungle, synes lykken at vende. Sagen er nu bare den at alle pludselig kan bruge Kenny, og vil have en bid af kagen.\nDer er desværre slet ingen spænding i nogle af de tre dele man kan argumentere for at filmen består af. Det er frygteligt kedeligt at se Kennys kamp for at få finansieret sin gulddrøm, det er faktisk endnu mere ligegyldigt at se ham skøjte rundt i junglen, hvor han tilmed redder sig en tropisk sygdom, og hvad værre er at det magtfulde spil om rigdommen er så flad og ubegejstrende at se, så man simpelthen sidder og misser med øjnene undervejs. Selvom filmen er baseret på et autentisk scenarie, så har jeg stadig ikke fundet argumentation eller rimelighed for at ”Gold” skulle kunne omdannes til en film, som bare må nå ud til et publikum. McConaghey er totalt overgearet og hysterisk at se på, og heller ikke Bryce Dallas Howard (Peter Og Dragen, Jurassic World, The Village) bidrager med noget særligt i rollen som Kennys kæreste. Jeg gad egentlig godt føre en telefonsamtale med Stephen Gaghan (instruktøren bag bl.a. Syriana) , for at høre ham om han selv kan hitte rede i denne omgang lineært udebleven spændingskurve.\nDet er helt umuligt at fastholde bare en snert af interesse for figurerne og handlingen, for det hele er så intetsigende at man ikke engang kan skele til nogen referencer eller klichéer undervejs. Det eneste positive jeg kan fremmane om ”Gold” er at der næppe kommer en 2’er. Jeg tildeler blot filmen en enkelt stjerne.\nBonusmaterialet består af featurettes som omhandler filmens locationer, baggrundshistorien, Matthew McConagheys rolle, samt en slettet sekvens og kommentarspor fra Stephen Gaghan.\nPremieredato: 20. juli 2017\nSkuespillere: Matthew McConaghey, Bryce Dallas Howard, Edgar Ramirez, Stacy Keach, Corey Stoll, Craig T Nelson, Joshua Harto, Bill Camp, Toby Kebbell, Timothy Simons\nSelskab: Black Bear Pictures, Sierra Affinity


Bedste Isoleringsfolie online [Se bedste tilbud]\nEn masse online selskaber yder i dag alverdens billige fragtmuligheder til isoleringsfolie. En af de mest moderne er for nærværende levering til et afhentningssted, som giver dig fleksibiliteten til at hente ordren på et valgfrit tidspunkt. Fragtløsningen er nemlig i høj grad overkommelig, og endda ligeledes den mindst kostelige leveringsmåde.\nDu burde tillige vælge at bestille levering hjem til din privatadresse eller til hvor du arbejder. Leveringsformen bliver en gang i mellem en tak dyrere, men endda meget ukompliceret med isoleringsfolie online. Den mest letkøbte leveringsmanér vil dog til enhver tid være selv at hente pakken, som dog står og falder med at du fysisk befinder dig nær online firmaets butikker, eksempelvis Harald Nyborg, Bauhaus, Silvan eller Jem og Fix.\nLeveringshastigheden på isoleringsfolie kan vise sig at være virkelig afgørende forudsat man mangler varen inden for få dage, så af den grund er det selvsagt centralt at man finder leveringstidspunktet for isoleringsfolie. En hel del e-forhandlere – eksempelvis Silvan, Jem og Fix, Harald Nyborg og Bauhaus – garanterer billig dag-til-dag levering på mange af shoppens varer online, men vær påpasselig da det beroer på at orden realiseres inden et bestemt klokkeslæt, så de med sikkerhed kan nå at få produkterne hen til fragtfirmaet forud for at de lageransatte får fri.\nNogle enkelte e-handler i Danmark lover portofri fragt på isoleringsfolie online, men i reglen kræves det at du handler for et præcist beløb. I øvrigt må man tage den billigste leveringsløsning, der mange gange vil blive at få dem til at levere din ordre til en pakkeshop.\nEn masse byggemarkedskæder tilbyder klik-og-hent hvor du køber billig isoleringsfolie derhjemme og afhenter i butikken. For eksempel Stark, Bygma, Bauhaus, Harald Nyborg, Silvan, Davidsen, Jem og Fix, 10-4 og XL-Byg. Byggekæderne tilbyder blandt andet click-and-collect på isoleringsfolie i disse områder:\nHøjbjerg, Vanløse, Kokkedal, Skanderborg, Greve, Næstved, Vallensbæk, Nyborg, Brøndby, Rødovre, Stenløse, Rudersdal, Brønderslev, Tårnby, Brønshøj, Aalborg, Esbjerg, Hvidovre, Lystrup, Vordingborg, Herning, Hjørring, Haderslev, Svendborg, Thisted, Fredericia, Gladsaxe, Kalundborg, Dragør, Lillerød, Odense, Nørresundby, Lyngby, Brabrand, Hedensted, Gentofte, Risskov, Allerød, Silkeborg, Ringsted, Helsingør, Valby, Grenaa, Rønne, Nykøbing Falster, Hobro, København, Frederikssund, Herlev, Horsens, Kolding, Roskilde, Korsør, Vejle, Virum, Albertslund, Nakskov, Holstebro, Nærum, Ølstykke, Frederiksberg, Aarhus, Skive, Søborg, Tilst, Slagelse, Holbæk, Jyllinge, Birkerød, Farum, Ballerup, Åbyhøj, Ikast, Viborg, Ishøj, Frederiksværk, Hillerød, Middelfart, Varde, Værløse, Køge, Hedehusene, Solrød Strand, Randers, Aabenraa, Frederikshavn, Struer, Odder, Sønderborg, Haslev, Hørsholm, Taastrup, Glostrup, og Charlottenlund, .\nKlik-og-hent for isoleringsfolie er muligt i alle regioner af landet: Jylland (Syddanmark, Midtjylland, Vestjylland, Sønderjylland, Sydjylland, Østjylland, Nordjylland), Sjælland (Falster, Midtsjælland, Østsjælland, Amager, Vestsjælland, Lolland, Bornholm, Hovedstaden, Sydsjælland, Nordsjælland) og Fyn (Midtfyn, Sydfyn, Østfyn, Vestfyn, Nordfyn).\nNår der ses på data står det markant, at online shoppere jævnligt efterspørger bl.a. isoleringsfolie priser og køb isoleringsfolie. Man ser derudover tit internet shoppere søge eksempelvis isoleringsfolie online, isoleringsfolie tilbud og billig isoleringsfolie, plus de kendte byggekæder som Davidsen, 10-4, Silvan, XL-Byg, Jem og Fix, Stark, Bauhaus, Harald Nyborg og Bygma.\nFind den bedste pris på isoleringsfolie\nDet er jo efterhånden super praktisk for internetbrugere at vurdere tilbud på billige isoleringsfolie online fra diverse internet forretninger, og derved har masser af netshops set sig nødsaget til at sænke prisniveauet på isoleringsfolie kolossalt, og ydermere sikre gebyrfri levering.\nTil gengæld kan det til hver en tid blive lønnende at checke nogle få webshops efter billige priser på isoleringsfolie online inden du bestiller, så man er skråsikker på at indhente den prisbilligste pris. Se ikke kun hos de store byggemarkeder som Jem og Fix, Stark, Harald Nyborg, Bauhaus, XL-Byg, Bygma, Davidsen og 10-4.\nDu skal trods alt ikke undervurdere, at hvis en netbutik annoncerer billige isoleringsfolie online på tilbud til en tilbudspris som kan ses som enormt tiltalende, så bør det ofte være en indikation på en snydagtig online virksomhed. Handler med kort er heldigvis omfavnet af en ordning, der garanterer en overfor snydagtige e-forhandlere.\nGenerelt tilråder vi køb med kort eller mobilbetaling. Som et alternativ bør du udnytte en billig afbetalingsløsning fra f.eks. ViaBill, ifald du agter at afbetale pengene til isoleringsfolie senere. Dette fås normalt hos niche netbutikker, men dog sjældent de udbredte byggemarkeder som eksempelvis XL-Byg, Harald Nyborg, 10-4, Bygma, Davidsen, Silvan, Stark og Bauhaus.\nNår man ser på tendenserne fremstår det klart, at internetbrugere som regel efterspørger bl.a. isoleringsfolie tilbud og billig isoleringsfolie. Vi ser desuden som regel netshoppere søge eksempelvis køb isoleringsfolie, isoleringsfolie online samt isoleringsfolie priser.\nTrustpilot leverer relativt fremragende genveje til at kigge på mange aktuelle køberes kritik og derfor tilrådes det, at du efterforsker internet firmaets vurderinger forinden du færdiggør din shopping med billige isoleringsfolie online.\nFacebook giver dig lige så vel en lang række fremragende genveje til at få en idé om netbutikkens pålidelighed. Tilmed er der en række e-firmaer som tilbyder kunderne at skrive en vurdering af virksomhedens service, som tillige må udnyttes til at afveje hvor tilfredse kunderne er.\nFør nogen shopper billige isoleringsfolie online i en netshop kunne de egentlig gennemløbe dens regler, men det er mange gange et tidskrævende arbejde, specielt med de udbredte byggekæder som Bygma, Stark, Harald Nyborg, Jem og Fix, Bauhaus, XL-Byg, 10-4, Davidsen og Silvan.\nAlternativet kan derfor være at finde ud af om webshoppen er godkendt af e-mærket, da det typisk er et kendetegn for at internet forretningen forstår de danske regler, udover at shoppen fra tid til anden overvåges af fagfolk som har indsigt i vedtægterne på området.\nDesuden får du anledning til at få assistance, ifald du oplever besvær i forbindelse med din ordre på isoleringsfolie. Endvidere anbefales det at kunden er påpasselig med de mest vitale vilkår der har indflydelse på købet af isoleringsfolie online, fx den ombytningsret online forretningen bruger.\nDerfor er det desuden afgørende, at man til enhver tid gemmer ens faktura, så man fremadrettet vil kunne bevidne købet af isoleringsfolie, uagtet om man handler fra Harald Nyborg, XL-Byg, Jem og Fix, Davidsen, Silvan, 10-4, Bygma, Bauhaus eller Stark.


Højrevigepligt - Wikipedia, den frie encyklopædi\nHøjrevigepligt er en færdselsregel, der bestemmer, at trafikanten skal holde tilbage for al trafik fra højre side. Dette er hovedreglen, som gælder, medmindre andet følger af trafiksignaler, færdselstavler eller afmærkning. Trafikanten skal desuden sikre sig, at trafik fra venstre holder tilbage for trafikanten selv i vigepligtsituationer.\nFærdselsloven skelner mellem to vigepligtsregler: Ubetinget vigepligt og højrevigepligt. Der er ikke noget i den danske færdselslov, der hedder betinget vigepligt, venstrevigepligt eller ubetinget højrevigepligt.\nBestemmelsen om højrevigepligt findes bl.a. i den danske færdselslov § 26, stk. 4.\nReglen finder anvendelse i de fleste lande med højrekørsel herunder de fleste europæiske lande. Det er dog forskelligt, hvor hyppigt den finder anvendelse i de enkelte lande. Eksempelvis i Danmark er de fleste vejkryds med blot moderat trafik udstyret med markering af ubetinget vigepligt, mens højrevigepligt i Frankrig benyttes selv på meget trafikerede veje, fx på ringvejen Boulevard Périphérique i Paris.\nAlle de steder, hvor ubetinget vigepligt ikke er anvist med afmærkning eller lignende, der gælder altid højre vigepligt (dog lige med undtagelse af vognbaneskift og sammenfletning). Det er typisk være:\nI villakvarterer og lignende.\nPå strande, hvor kørsel og parkering er tilladt.\nDesuden er der højrevigepligt i lyskryds, hvis lyset ikke virker, og der ikke er skiltet med ubetinget vigepligt.\nI 1927 fik Danmark sin første egentlige færdselslov. Den fastslog blandt andet bestemmelser om højrevigepligt. Der var højrevigepligt overalt. Selv bilister på de større veje skulle holde tilbage for alle, der kom ud fra mindre sideveje på højre side. Det førte til mange ulykker, især da bilerne begyndte at blive flere og køre stærkere på vejene. Dette var uholdbart i længden, og med ”Bekendtgørelse om Hovedfærdselsaarer” fra 1937 introduceredes begrebet ”hovedveje” defineret i henhold til færdselsloven. Denne hovedvejsordning fastlagde en række hovedfærdselsårer, hvor kørende fra sideveje skulle have ubetinget vigepligt for kørende på de veje, der var blevet udlagt som ”hovedveje”. Fra begyndelsen fulgte særlige hovedvejsskilte med, bl.a. den velkendte trekant på højkant med hvid bund og rød ramme. Samtidig gennemførte man den første hovedvejsnummerering i Danmark. Med færdselsloven af 1955 og den gældende færdselslov af 1976 med ændringer er sket en betydelig øget anvendelse af ubetinget vigepligt, og højrevigepligt er stort set blevet begrænset til villakvarterer, parkeringspladser, strande og lignede med lav hastighed.\n^ Færdselsloven, § 26, stk. 4\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Højrevigepligt&oldid=10632898"\nDenne side blev senest ændret den 22. februar 2021 kl. 13:55.


Gødning Vestjylland priser » Få leveret direkte\nVarerne der er vist i den her oversigt er fundet frem af websitets shopping-robot. Søgemotoren har hurtigt scannet mange hundredvis af tilbud med det formål at kunne præsentere dem der har mest mulig relation til gødning, og som den derfor estimerer vil vække din interesse.\nForuden søgningen du skrev på Google har robotten samtidig medtaget vendinger, som historikken viser at øvrige søgende normalt skriver i den forbindelse, eksempelvis gødning biologi gyldendal eller gødning af græsplæne foruden formuleringer som gødning æbletræ eller jem og fix gødning.\nDen viden bruger robotten som ekstra information til at vise de mest relaterede produkter. Det kan også ses at andre brugere leder efter nitrat gødning, gødning af kartofler samt jord gødning. Denne viden har algoritmen også taget i brug for, at finde vej forbi millioner af produkter.\nDesuden viser vores data, at søgefraserne akvarie gødning, syrisk rose gødning og hvad er gødning lavet af er aldeles anvendte, og af den grund er de også taget med af robotten foruden søgningerne gødning kemi, organisk gødning og hjemmelavet fosfor gødning. Vores håb er naturligvis at vi ikke skuffede dig med de viste varer, idet at nogle af disse kunne bruges.\nGødning findes fra moderne byggemarkeder, for eksempel Silvan, 10-4, Davidsen, Bauhaus, Bygma, Jem og Fix, XL-Byg og Stark.\nEn hel del netshops tildeler i øjeblikket et stort udvalg af leveringsmodeller. En der er meget almindelig er p.t. at få afleveret pakken hos en pakkeshop, hvor du selv kan afhente de nyindkøbte produkter i Vestjylland når du har mulighed for det. Fragtformen er altså usædvanlig ligetil, og ofte ydermere den mest betalelige fragtløsning.\nDu burde derudover udse dig at vælge at få sendt hjem til dig selv i Vestjylland eller til din arbejdsplads. Leveringstypen viser sig desværre en sjat mere pebret, men omvendt temmelig fleksibel. Den mest letkøbte leveringsform vil dog i de fleste tilfælde være at du selv henter ordren, som jo betinges af at du befinder dig lige ved gødning online butikkens bopæl.\nLeveringstiden er rigtig væsentlig hvis man har behov for gødningen øjeblikkeligt, og derfor er det skam passende at man checker det estimerede leveringstidspunkt for Vestjylland for den vedkommende vare.\nEn masse forretninger på nettet lover 1 dags levering i Vestjylland på en række af deres produkter, som imidlertid nødvendiggør at transaktionen gennemføres forinden et fastsat tidspunkt, således at de har mulighed for at nå at få gødningen distribueret før de lageransatte får fri.\nEn række gødning firmaer på nettet yder fri fragt, men i mange tilfælde kræver det at man handler for et præcist beløb. Som alternativ må man gribe den prisbilligste leveringsudgave, hvilket ofte er at få fragtmanden til at køre gødningen til et afhentningssted.\nGødning til Vestjylland\nDet er efterhånden meget ligetil for enhver at lave prissammenligning på gødning i blandt forskellige online firmaer, og altså har adskillige webshops i Vestjylland fundet det nødvendigt at nedskære salgsværdien på gødning betydeligt, og endda nogle gange præstere fragt uden betaling.\nMen det kan alligevel vise sig udbytterigt at efterprøve flere internet webshops nær Vestjylland efter tilbud på gødning inden du shopper, sådan at man er skråsikker på at skaffe sig den billigste pris.\nDu skal imidlertid være klar over, at i tilfælde af at en forretning på nettet frembyder gødning i Vestjylland for en pris der kan ses som utopisk gunstig, så bør det ofte være et fingerpeg om en fup internet shop. Bestillinger med kort er ikke desto mindre omsluttet af en vedtægt, hvilket hjælper dig som kunde imod fup online firmaer.\nVi foreslår generelt betalinger med kort eller MobilePay. Alternativt kunne du udnytte en afdragsløsning på gødningen som for eksempel ViaBill, hvis du efterspørger at afdrage beløbet over flere uger.\nForud for at folk bestiller gødning på en e-handler i Vestjylland behøver man helt sikkert bese e-butikkens handelsbetingelser, men det er oftest et tidskrævende projekt.\nEt alternativ kunne måske være at finde ud af hvorvidt e-firmaet i Vestjylland er e-mærket, hvilket bør være en angivelse af at online virksomheden forstår de danske love, og at webshoppen ofte undersøges af specialister der har nøje kendskab til de gældende regler. Desuden får du mulighed for støtte, når du møder problemer med gødningen som følge af din bestilling.\nLigeledes tilråder vi at køberen er omhyggelig omkring de fundamentale retningslinjer der indvirker på bestillingen, som fx den ombytningsrettighed på gødning internet forhandleren tilbyder. Derfor er det tilmed vigtigt, at man permanent gemmer ens faktura, således man senere kan bekræfte sit køb, uden hensyn til om man efterspørger produkter til en dame eller herre.\nInternet webshops i Vestjylland\nTrustpilot fremskaffer flere nyttige løsninger til at udforske en række nuværende gødning køberes tanker og på grund af dette stiller vi forslag om, at du beser e-forhandlerens omtaler inden du shopper.\nFacebook tilbyder lige så vel en lang række fortræffelige muligheder for at få et kig ind i gødning internet shoppens kundetilfredshed. Herinde ses endda internet forretninger som giver kunderne mulighed for at forfatte en kritik af virksomhedens service, som ydermere bør drages fordel af til at tage stilling til hvor glade kunderne er.\nDette website er finansieret ved hjælp af reklamer. Vi hjælper en gruppe af internet forhandlere idet vi præsenterer forretningernes tilbud, og tager betaling såfremt en af de besøgende på vores website fuldfører en ordre.\nVejledning vedrørende varer og butikker på nettet vedligeholdes fra tid til anden, men vi kan ikke garantere imod ændringer der potentielt er udarbejdet siden nyligste opdatering af vores informationer.\nGødning Vestjylland – Få 1000 liter gødning leveret til Gravene i Vestjylland


STEDER AT HUSKE. før de forsvinder. Inspiration til undervisning i forbindelse med fotoudstilling om klimaforandringernes konsekvenser. - PDF\nSTEDER AT HUSKE. før de forsvinder. Inspiration til undervisning i forbindelse med fotoudstilling om klimaforandringernes konsekvenser.\nDownload "STEDER AT HUSKE. før de forsvinder. Inspiration til undervisning i forbindelse med fotoudstilling om klimaforandringernes konsekvenser."\n1 Inspiration til undervisning i forbindelse med fotoudstilling om klimaforandringernes konsekvenser. Udstilling på Trapholt Museet og ved DesignCity Kolding, august - oktober 2012 Foto: Peter Hendrie/Getty Images 1\n2 Forord Dette hæfte er lavet til inspiration for skoleklasser, der skal besøge udstillingen: 100 Steder at huske før de forsvinder. Det der om klimaet, det har vi altså haft. Og ja, det har eleverne, godt nok, men har de nu fået det om de urbane varmeøer med eller nogle af de nyeste problematikker, tiltag eller mangel på samme med? Det gælder om hele tiden at følge med - også i forhold til at vide, hvad man selv kan gøre. At arbejde med udstillingen giver et nyt perspektiv på klimaundervisningen. Undervisningsidéerne kan bruges på forskellige klassetrin og på tværs af fagene. Hovedvægten af idéerne har en naturfaglig vinkling og vil passe godt ind i et tværfagligt projekt. Dansklærere vil også kunne bruge diverse oplæg til at lave opgaver omkring klima, som for eksempel prosatekster, essays, digte, fremtidsscenarier og billedanalyser for bare at give et par eksempler. Idéerne her i hæftet giver forslag til opgaver inden besøget på selve udstillingen, til aktiviteter under besøget og til opsamling og viderearbejde. Der kunne være valgt mange andre indfaldsvinkler, men jeg håber, I bliver inspireret og selv tilpasser det jeres undervisning og udvælger de idéer, I kan bruge. Baggrundsviden for lærere kan hentes på CAREs hjemmeside, på og i artiklen på side 3-5 i dette hæfte. Teksten kan kopieres og udleveres til de ældste elever. Der er efterhånden udkommet rigtigt meget undervisningsmateriale, der kan bruges i forbindelse med arbejdet med klimaproblematikker. I dette materiale findes der links til hjemmesider og forslag til anden litteratur. Skolerne kan også låne forskelligt materiale om klimaet på Center for Undervisningsmidler. Et godt udgangspunkt for undervisningen er kortet med de 100 spots. Find det på: Når man holder musen hen over de forskellige spots, kommer der billeder frem. Det er også muligt at se en video og læse teksten, som hører med til billederne. Hvis man som lærer ikke har mulighed for at låne bogen 100 Steder at huske, vil det være en fordel at have læst en del af teksterne på nettet. I mine forslag til undervisning henviser jeg flere gange til disse tekster. God fornøjelse og glæd Jer til udstillingen! Bettina Brandt Cand. Pæd. Bio. med særligt henblik på miljøundervisning 2\n3 Klimaændringer og livet på Jorden af Katherine Richardson, professor og prodekan, Københavns Universitet. Kan også læses på At leve i en varmere verden Når vi overvejer, hvordan den globale opvarmning påvirker og vil fortsætte med at påvirke livet på Jorden, så vil vores forestillingsevne uundgåeligt fokusere på, hvordan livet vil blive for os og vores børn som individuelle medlemmer af en art på Jorden. FN s Klimapanel (IPCC) forudsiger, at gennemsnitstemperaturerne på vores planet vil stige med op til 6 C i 2100, hvis der ikke gøres noget for at reducere udledningen af drivhusgasser fra menneskelige aktiviteter. Mediernes fremstillinger af denne forudsigelse bliver ofte fulgt af billeder af bikiniklædte strandgæster, der nyder solen, sådan at de (bevidst eller ubevidst) giver seere og læsere en grund til at associere klimaændringer med noget, vi rent faktisk ville nyde. Hvem, som har levet gennem en vinter på tempererede breddegrader, har ikke på et eller andet tidspunkt inderst inde ønsket sig lidt mere af den der globale opvarmning, som folk snakker så meget om? Umiddelbart lyder en temperaturstigning på 6 C ikke af ret meget. Mange af os oplever langt større temperaturændringer fra sommer til vinter. Men det, som er virkeligt vigtigt i IPCC-forudsigelsen, er det ord på 10 bogstaver, som skjuler sig midt i sætningen: gennemsnit. Forestil dig, at du har fødderne i ovnen og hovedet i fryseren. Du har nok en behagelig gennemsnitstemperatur, men du vil helt sikkert opleve de ekstreme temperaturer, du føler i hver ende af kroppen, som ubehagelige. Den globale opvarmning påvirker Jorden på stort set samme måde. Nær ved Ækvator forventes relativt små (dvs. mindre end gennemsnittet) temperaturstigninger, mens der for polarområderne er forudsagt langt større temperaturstigninger. Temperaturstigningerne vil, uanset hvor de sker, påvirke livet på Jorden. Isbjørnen bliver allerede brugt som et gribende symbol på, hvordan global opvarmning truer de arktiske organismer. Forskerne mener, at den dramatiske tilbagegang i de seneste årtier blandt kejserpingvinerne på den anden side af planeten skyldes klimaændringer, og at fortsatte temperaturstigninger i dette område kan føre til, at arten bliver udryddet. At isbjørne og kejserpingviner (og mange andre organismer) er truet af klimaændringerne, er i første omgang ikke en direkte konsekvens af de varmere temperaturer, de udsættes for. Alle planter og dyr har udviklet sig til at kunne overleve i en række forskellige temperaturer, og vi ved nu, at begge disse dyr kan overleve varme sommerdage i zoologiske haver i byerne, så det er ikke temperaturstigningen i sig selv, der truer isbjørnene og pingvinerne. Truslen kommer rettere fra ændringer i deres leveområder forårsaget af temperatur-stigninger. Disse ændringer af leveområderne medfører forstyrrelser i økosystemerne og i sidste ende i fødekæden. På grund af påvirkningen af deres miljø får den globale opvarmning ganske enkelt isbjørne og pingviner til at sulte. Tilgængeligheden af føde for begge disse dyr afhænger af, hvor store arealer der er dækket med is. Isbjørne jager havpattedyr fra havisen. De længerevarende isfri perioder opstår som konsekvens af de stigende temperaturer i Arktis, og dette reducerer isbjørnenes adgang til deres føde. På samme måde er kejserpingviner i Antarktis afhængige af små havdyr (primært krill), der lever af alger, som vokser under isen. Med mindre is er der mindre substrat, som algerne kan vokse på, mindre føde for krillen og dermed mindre føde til pingvinerne. Krill regnes for en nøgleart i det antarktiske øksystem, fordi så mange organismer (fra pingviner til bardehvaler) er afhængige af dem som føde og for deres overlevelse. Reduktionen i isdækket en direkte konsekvens af den globale opvarmning har følgevirkninger for hele økosystemet og truer en række arter, som findes der. Klimaændringer er mere end temperaturændringer Tabet af isen forårsaget af den globale opvarmning har med andre ord afgørende betydning for livscyklus og økosystemstruktur i polarområderne. Lignende eksempler (ikke med is, naturligvis, men hvor ændringer i levesteder forårsaget af klimaændringer forstyrrer eller forventes at forstyrre økosystemer og true arter) kan blive fundet over hele Jorden, i havene og på land. For de fleste organismer, der lever på landjorden, hænger de mest slående ændringer af leveområder sammen med vand. Her er resultatet af klimaændringerne nemlig enten meget mere eller meget mindre vand, end hvad der hidtil har været tilfældet. Stigende havniveau Vi ved, at ændringer i klimaet følges af ændringer i havniveauet. Det er der to grunde til: For det første udvider varmt vand sig, og havene fylder simpelthen mere i varmt end i koldt klima. For det andet, og det er i 3\n4 sidste ende vigtigere, bestemmer den globale temperatur, hvor meget af vandet på planeten der findes i form af is. Når gletsjerne på land smelter, vil det vand, de frigiver, bane sig vej til havet og bidrage til stigningen i havniveauet. Vi ved, at havniveauet på planeten i løbet af den geologiske tidsskala på flere hundrede millioner år har varieret med flere hundrede meter. Stigninger i havniveauet som følge af de stigende globale temperaturer i løbet af de seneste årtier er allerede registreret. Spørgsmålet er nu, hvor stor en stigning i havniveauet vi kan forvente i de kommende år som følge af den fortsatte opvarmning. I sin rapport fra 2007 forudsagde IPCC en maksimal global stigning i havniveauet i 2100 på 59 cm. Man bemærkede dog også (og dette punkt bliver kun sjældent gengivet i pressen), at der er nogle relevante faktorer, som ikke blev taget med i denne vurdering, simpelthen fordi man ikke havde tilstrækkelige data. Der bliver hurtigt indsamlet data (specielt om issmeltning, der sker hurtigere, end IPCC forudsagde), og de fleste eksperter i is og havniveaustigning mener nu, at FN s vurdering fra 2007 formentlig er en undervurdering af, hvad vi kan forvente at se i dette århundrede. Der er stadig meget diskussion om, hvor meget havniveauet egentlig vil stige, men forslag på en meter eller højere bliver mere og mere almindelige i den videnskabelige litteratur; og naturligvis er det også vigtigt at huske, at stigningen i havniveauet ikke vil stoppe i Der er en betydelig tidsforsinkelse i havniveauets reaktion på opvarmningen. Selv hvis vi stopper alle former for menneskelig påvirkning af klimaet i dag, vil havniveauet stadig stige flere årtier ind i fremtiden. Med andre ord vil de beslutninger, som nutidens generationer træffer med hensyn til, om og hvordan man skal bekæmpe de meneskeskabte klimaændringer, have afgørende betydning for fremtidige generationer af både vores egen og andre arter, der lever her på Jorden. Øget stormaktivitet Det giver sig selv, at højere havniveauer har alvorlige konsekvenser for lavtliggende landområder. 45 % af den menneskelige befolkning og 75% af vores superbyer (flere end 10 millioner indbyggere) findes i kystområder, og der har allerede været eksempler på, at små øsamfund i Stillehavet og det Indiske Ocean har været nødt til at flytte til højere områder. Det er imidlertid ikke kun størrelsen af havniveauets stigning i sig selv, der truer vores egen og andre arter i disse kystområder. Stormfloder forårsager store ødelæggelser i kystområder. En af de faktorer, som afgør højden på en stormflod, er naturligvis havniveauet. En anden er størrelsen af den storm, som driver stormfloden. Orkaner og tyfoner (tropiske cykloner) får deres energi fra den varme, der er oplagret i havets overflade. Disse storme dannes kun over havvand, hvor overfladetemperaturen er mindst 26,5º C. I forhold til et koldere hav øger et varmere hav dermed risikoen for, at disse storme udvikler sig og bliver mere intense. Det er blevet påvist, at der er sket en stigning i intensiteten af orkaner og tyfoner i de senere årtier, hvilket svarer til den periode, hvor havtemperaturen er steget. Der skal dog en længere tidsperiode til, for at vi med sikkerhed kan sige, at den globale opvarmning er den direkte årsag til den observerede stigning. Dog, forståelsen af forholdet mellem havets temperatur og stormudviklingen gør for- udsigelsen af en øget stormfrekvens og intensitet som følge af klimaændringerne meget holdbar, og som orkanen Katrina, der ramte New Orleans i 2005, på tragisk vis demonstrerede, så kan kombinationen af stormfloder og lavtliggende byer være en dødelig cocktail. For lidt vand En af de vigtigste faktorer, som påvirker udbredelsen af plantelivet og strukturen i økosystemerne på land, er adgangen til vand. På en varmere planet er der mere vand i atmosfæren. Fordelingen af nedbøren ændres imidlertid også dramatisk. Generelt kan vi sige, at de områder på planeten, som allerede er våde (får meget nedbør), vil, som en konsekvens af klimaændringerne, blive endnu vådere; og de, der for nuværende er tørre, vil blive endnu mere tørre. Især stigningen af tørke i tørre områder vil have stor betydning for mange arter inklusive vores egen med henblik på deres evne til at finde føde. Adgangen til fødevarer er allerede et problem i det centrale Afrika, og klimaændringerne vil kun gøre situationen værre. Problemet er imidlertid ikke kun begrænset til Afrika. I mange områder rundt om i verden både i de industrialiserede lande og i udviklingslandene falder grundvandsspejlet, og bønder skifter til mindre vandkrævende afgrøder, end hvad de traditionelt har dyrket, hvis ikke de dropper landbruget helt. Efterhånden som et område bliver mere tørt, bliver det naturligvis ikke kun vanskeligere for planterne at vokse, området bliver også mere udsat for brande. Den internationale opmærksomhed har været rettet mod de udbredte og ødelæggende skovbrande, der i de senere år har hærget både Australien og det vestlige Nordamerika. Brande 4\n5 er naturlige fænomener, og mange faktorer påvirker deres udvikling. Det er derfor nødvendigt med en længere tidsperiode, før det kan fastslås, om der er en årsagsforbindelse mellem den synlige stigning i brandene og klimaændringerne. Men forudsigelsen om, at brande vil udgøre en større risiko i nogle områder som følge af klimaændringerne, er rimelig, da risikoen for brande bliver større, når et område bliver mere tørt. Globale ændringer er mere end klimaændringer Næsten alle anerkender nu, at stigningen i atmosfærens CO2- indhold forårsaget af menneskelige aktiviteter påvirker klimaet ved at forøge drivhuseffekten i atmosfæren. Der er imidlertid kun få, som er klar over, at den samme stigning i atmosfærisk CO2 udgør en direkte trussel mod mange arter i havet, fordi den får overfladevandet i havene til at blive mere surt. Havene dækker 71 % af Jordens overflade og er i direkte kontakt med atmosfæren. Efterhånden som mængden af CO2 i atmosfæren stiger, opløses mere af det i havenes overfladevand. Når CO2 bliver opløst i vand, dannes der kulsyre, og opløsningens surhedsgrad forøges (det er derfor, kulsyreholdige drikke er skadelige for tandemaljen). Mange organismer, der lever i havet, danner kalciumkarbonat (kalk) og bruger det til opbygningen af skaller eller til strukturer, de lever i. Kalciumkarbonat bliver opløst under sure forhold, og det menes, at selv de forholdsvis små ændringer, som er sket i havets surhedsgrad, og som forventes at fortsætte, når det atmosfæriske CO2 stiger, vil have en voldsom indvirkning på en række marine organismer. En gruppe, som vækker betydelig bekymring i denne forbindelse, er korallerne. De er allerede under betydeligt pres på grund af det skiftende klima. Det lader til, at mange koraller ikke kan tåle varmere temperaturer, og koral-blegning, hvor korallerne mister deres farver, finder oftest sted efter en usædvanlig varm periode. Desuden er strukturen af den type af kalciumkarbonat, som koraller danner, (aragonit) særlig følsom over for stigninger i havenes surhedsgrad. Klimaændringer anses generelt for at være den største trussel på langt sigt mod Great Barrier Reef i Australien. Nogle forskere har forudsagt, at hvis CO2-udledningerne fortsætter uhindret, vil der inden udgangen af dette århundrede ikke være nogen steder i verdenshavene med plads til en sund vækst af koraller. Livet på Jorden og klimasystemet Dette kapitel begyndte med at overveje, hvordan klimaændringen kan påvirke livet på Jorden. Det er kun passende at afslutte med at overveje, hvordan de ændringer, der finder sted i livet på Jorden, kan påvirke og føre til ændringer i klimaet. Vores samfund er langsomt ved at acceptere det faktum, at vores art ændrer størrelsesordenen af drivhuseffekten i atmosfæren ved at øge atmosfærens koncentrationer af drivhusgasser. Det burde derfor ikke komme som nogen overraskelse, at andre organismer i Jordens system også påvirker klimaet. Planter fjerner CO2 fra atmosfæren gennem deres fotosyntese. Vi er klar over, at nogle områder, såsom regnskoven i Amazonas, er særlig vigtige med hensyn til at fjerne CO2 fra atmosfæren og indlemme det i biomassen. Forskerne forudsiger imidlertid, at de kombinerede virkninger af skiftende temperaturer og skiftende nedbørsmønstre som følge af menneskeskabte klimaændringer vil reducere udstrækningen af regnskovsområderne og dermed reducere kapaciteten for CO2-optagelse. På samme måde ved vi, at havet indtil nu har optaget mellem en tredjedel og halvdelen af den ekstra CO2, vi har udledt i atmosfæren. Store dele af denne optagelse skyldes igen fotosyntese. Nogle af de små planter synker, efter at have optaget denne CO2, ned i de dybeste dele af havet og eliminerer hermed muligheden for, at den indbyggede CO2 vender tilbage til atmosfæren. I et varmere ocean vil de biologiske processer, der fjerner CO2 fra atmosfæren, blive mindre, både fordi der vil være mindre planteaktivitet (på grund af en formindsket opblanding af næringsstoffer fra bundvandet til overfladen i et mere temperaturopdelt hav), og fordi øget bakterieaktivitet i det varme vand vil nedbryde de synkende plantedele, før de når dybhavet. Klimaændringernes indvirkning på livet på Jorden har med andre ord feedback-virkninger, der i sig selv påvirker klimaet, og som potentielt forstærker den globale opvarmning. Eftersom vi er dyr, der lever i atmosfæren, har vi en tendens til at sætte lighedstegn mellem klima og lufttemperatur og betragte klimaændringer som noget, der simpelthen handler om ændringer i luftens temperatur. Som vist her kan det ikke være fjernere fra sandheden. De lufttemperaturer, vi mærker, er blot en enkelt komponent i Jordens komplicerede klimasystem, hvor ikke kun atmosfæren, havene og landjorden, men også alle levende organismer spiller en rolle. At forudsige, hvordan klimaændringerne vil påvirke fremtiden for vores art på Jorden, kræver forståelse og anerkendelse af dette fantastiske system med dets myriader af interaktioner. 5\n6 Truet af klimaforandringer Her er tre forskellige overskrifter som eksempler på, hvor undervisningen før fotoudstillingen kunne tage sit udgangspunkt: Folkefærd Et udgangspunkt for forberedelse til udstillingen kunne være at se på folkefærd, hvis levevis, habitat og kultur er truet på grund af klimaændringer. Eleverne kan selv finde litteratur på nettet og i bøger om de forskellige folkefærd. Nedenfor er eksempler på litteratur. Spotsene henviser til fotonumre. Se tekst på: Spot 30. San-folket i Kalahari-ørkenen, Namibia Web: Bog: Buskmennesker: Et folk i Kalahari-ørkenen. Krasilnikoff, Arthur Spot 40. Mokerne, Mergui øerne, Myanmar Søg på nettet med ordet: Seagypsies Spot 50. Nenetterne på Jamal-halvøen, Sibirien, Rusland Web: Spot 70. Mbuti-Pygmæer i Congo-bassinet, DR Congo Web: Spot 72. Inuitter i Nunavut, Canada Søg på nettet med ordene: Inuitter klima Spot 33. Bajau-folket i Sulu-Sulawesi-havet, Malaysia Web: Dyreliv Et andet udgangspunkt kunne være truede dyrearter. De fleste vil nok få et billede af isbjørnen på nethinden, når man tænker klimakonsekvenser. Men udstillingens tekster nævner også dyr som seglfugle, middelhavsmunkesæl, den korthalede albatros, japansk trane, trompettrane og skovrensdyr. Fokuser på dyreliv og læs om de specielle arter. Under udstillingen kan eleverne så knytte dyr til de forskellige billeder. Storbyer Storbyer som Rotterdam, London, New York, Perth, Beijing, Chicago, Bangkok og Amman er brugt som eksempler i udstillingen. Se på klimaproblematikken i forhold til storbyer. Nøgleord kunne være: Undergrund, infrastruktur, oversvømmelse, hedebølge, urbane varmeøer 6\n7 Videoklip, billeder og links Her er nogle ideer til, hvor dine elever selv kan finde viden på nettet: Klimafilm På kan du se korte videofilm om de 100 steder, der er truet af klimaforandringer. Følg linket de 100 steder. CARE har produceret en del korte interviews med mennesker, der fortæller hvordan de er ramt af klimaforandringerne. Oversigten findes her: klimavidner. QR-koder QR-koder kan bruges på elevernes smart phones ved at downloade en app, QR-reader. Her er koderne til CAREs små videoklimafilm. De kan også ses på: klimavidner. Tørke Cyklon Oversvømmelse Klimaundervisning.dk Selv om hjemmesiden ikke bliver opdateret, kan den stadig bruges til at søge efter materialer og idéer til arbejdet med klima i alle skolens fag. Siden har også en linkliste, som giver gode idéer til, hvor eleverne i øvrigt kan søge oplysninger i forbindelse med klimaundervisning. Undervisningsavis fra Metro-Media om klima 7\n8 De 9 klimaplager Et udgangspunkt for forberedelse til fotoudstillingen kunne være at se på de 9 klimaplager: Gletsjerne smelter Korallerne forsvinder Ekstreme vejrfænomener Polerne smelter Ørkenen breder sig Lad eleverne søge på nettet og i bøger for at finde eksempler på konsekvenserne af hver af de 9 klimaplager og på steder i verden, som kæmper med disse konsekvenser. Mens I ser udstillingen kan eleverne inddele billederne under hver af de 9 klimaplager. Det er klart, at nogle fotos hører under flere kategorier, men det kunne også give et indblik i sammenhængene mellem de forskellige konsekvenser. Alternative måder at give eleverne opgaver under udstillingen på kunne være at dele billederne op i: Mindre nedbør Havene stiger Temperaturstigninger Permafrosten tør Hvis man som her lister alle katastrofescenarier op, så vil det også være vigtigt, at der kommer bud på løsninger. Se nærmere i afsnittet omkring handling og klimaløsninger. Det er også en mulighed at give eleverne en helt konkret opgave i forhold til et foto og lad dem komme med forskellige bud på, hvad man kan gøre for at undgå, at katastrofescenarierne bliver til virkelighed. Konsekvenser for dyr, mennesker eller landskab Verdensdele Aktører, der laver hjælpearbejde de forskellige steder Konflikter eller klimabegreber (se næste side) 8\n9 Konsekvenserne af klimaforandringer Her er nogle eksempler på problematikker, som eleverne gruppevis kan arbejde med: Konflikter i forhold til vandmangel, ørkendannelse, landbesiddelse og ressourcer. Eksempel: Lake Chad i Chad (spot 26) Fortidsminder og kulturarve, som forsvinder på grund af skovbrande eller optøning af permafrost. Eksempler: Olympiadalen (spot 14), Venedig (spot 24), begravelseshøje i Altai-bjergene i Rusland (spot 22), moskeer lavet af mudder i Timbuktu i Mali (spot 37), hvalfangerbebyggelse og Inuvialuithytter ved Pauline Cove på Herschel Island i Canada (spot 62). Afgrøder og landbrugsmetoder, der ikke længere er tilstrækkelige på grund af klimaforandringerne. Eksempel: kartoflerne i Irland (spot 51). Risikoen for vandbårne sygdomme gennem temperaturstigning og øget regnmængde. Eksempel: malaria i Etiopien (spot 71). Foto: Jeff Hutchens /Getty Images 9\n10 Nye Begreber Der kommer hele tiden nye begreber i spil. Har eleverne styr på nedenstående? Katastrofeberedskab Krisehåndtering Advarselssystemer Konfliktforebyggelse Og hvad med: Økosystem Urbane varmeøer Forsuring af havene Biodiversitet Albedoeffekten CO2 kvoter Drivhusgasser Grundvandsmagasin Koraller og mangrove som kystbeskyttelse Eutrofiering El Niño Endemiske arter Saltbalance Tågeskov Skovbrand og hedebølger Erosion Orkan, monsunstorm, cyklon Mudderlavine Saltbalance Gletsjersøer Diatomeerne Delta Atol Lad eleverne arbejde med, brainstorme omkring og finde forklaringer på begreber og fagudtryk, de vil møde i teksterne på fotoudstillingen. Af lidt mere fagspecifikke begreber og betegnelser, der bruges i teksterne, kan nævnes: 10\n11 Quiz Her er nogle læs og forstå spørgsmål, der kan bruges på udstillingen. Bemærk at spørgsmålene er stillet, så eleverne har en chance for at finde frem til det rigtige foto uden at skulle læse alle teksterne. Eksempelvis vil et spørgsmål om teproduktion nok lede eleverne hen mod billedet med teplukkere. Vælg selv hvor mange spørgsmål, du vil lade eleverne arbejde med. Byt eventuelt rundt på rækkefølgen og suppler med yderligere spørgsmål. Tallet i parentes henviser til fotonummer og kan udelades alt efter hvor meget tid, man har til at se udstillingen. 1. Det er et problem, at en stor del af byen Rotterdam ligger under havets overflade, men hvor stor en del, er der tale om? Mere end halvdelen (4) 2. Hvilket land er verdens tredje største teproducerende land? Sri Lanka (5) 3. Ud over bomuld, hvad er Gujarat også Indiens største producent af? Salt (7) 4. Hvor meget bevæger klitterne i Namibørkenen sig om året? 20 m (8) 5. Hvilken by er verdens tættest befolkede storby? Tokyo (10) 6. Hvis tendensen med global opvarmning fortsætter, hvornår forventes det så, at Nordpolen er isfri? 2013 (11) 7. Hvad er problemet for moskusokserne på Grønland? De kan ikke finde føde pga. islagene og den øgede snedybde (17) 8. For de australske aboriginere er barken fra papirbarktræet af stor betydning. Hvad bruger de den til? Til kanoer (23) 9. Store industribyer i Rusland/Sibirien har deres olie, gasanlæg, rørledninger, veje og jernbaner bygget på permafrost. Hvorfor er det et problem? Alt fra lejligheder til hospitaler og fabrikker er bygget på pæle, som er hamret ned i permafrosten, der er ved at smelte (27) 10. Hvor stor en temperaturstigning skal der til, før at alle korallerne i Great Barrier Reef i Australien udryddes? 3 grader (31) 11. Den sydlige rethval lever hovedsagelig af kril. Hvorfor er det et problem ved stigning i havtemperaturen? Varmere vand giver færre alger, som kril lever af, og derfor bliver der færre kril (34) 12. Hvilke konsekvenser får klimaændringer for orangutangerne på Borneo? Ødelæggelse af deres leveområde, skovene, på grund af skovhugst. (Skovene fældes blandt andet for at gøre plads til palmeplantager, hvor man laver palmeolie. Palmeolien er en vigtig eksportvare til den vestlige verden, som bruger den som vegetabilsk olie eller til biobrændsel). Skovhugst giver også mindre frugt, flere malariatilfælde og øget fare for skovbrande (41) 13. I Himalaya i Nepal er albedoeffekten et problem. Hvad er albedoeffekten? Den hvide sne kaster sollys tilbage, men når sneoverfladen skrumper, kastes der mindre sollys tilbage til atmosfæren. I stedet bliver varmen opsuget af jorden, som så smelter mere is (53) 14. Det ældste levende træ, man har fundet (9550 år) i verden, er i Sverige. Det er en gran. Stigende temperaturer og mindre nedbør er et problem, men hvad kan ellers true grantræerne? Granbarkbillen (59) 15. Hvor kan man gå på vandet, og hvad er uforligneligt og enestående ved dette sted? Ved Vadehadet, som er en uforlignelig fuglelokalitet og består af et enestående landskab (65) 16. Den største ishylde i verden kan føre til en dramatisk stigning i havniveaet, men hvad hedder den, og hvor er den placeret? Ross Ice Shelf, Antarktis (66) 17. Hvad truer med at udrydde store dele det urgamle dyreliv i Baikalsøen? Forurening og global opvarmning (75) 18. Hvilket erhverv er truet på Halligerne i Tyskland? Landbrug (89) 19. Quelccaaya-iskappen i Peru smelter. Hvad er konsekvenserne? Mange peruanere vil stå uden pålidelig vandforsyning, og Andesbjergene vil mangle sne (90) 11\n12 Spørgsmål til undersøgelse Et alternativ til at forberede sig på udstillingen kunne være at lade eleverne stille spørgsmål til eksempelvis 2-3 fotos efter eget valg på selve udstillingen. Selv blev jeg nysgerrig, da jeg så disse billeder: Hvad er det for et sted, det har jeg da aldrig hørt om, gad vide hvad man kan finde om det? Er det fisk, der er på fotoet, kan de sælge så mange, og hvad med hygiejnen? Er der mon forskningsresultater, man kan se fra det? Baikalsøen blev dannet, hvor jordens skorpe går fra hinanden i en gigantisk sprækkedal i det sibiriske plateau. Sprækken er stadig aktiv og udvider sig omkring to centimeter om året, hvorfor søen hele tiden vokser. Det må jeg finde noget mere omkring 12\n13 Vadehavet Spot nr. 65. Vadehavet - Danmark Hvor man kan gå på vandet Danmarks Vadehav er et lavtliggende kystområde dannet for omkring år siden efter den sidste istid, hvor isen dækkede det meste af Danmark. Efterhånden som isen smeltede, strømmede vandet vestpå. Da det nåede kysten, skabte siltaflejringer nyt lavtliggende land, som lige siden har taget form efter havets høj- og lavvande. Danske og udenlandske turister flokkes til Vadehavet for at tage en vandretur på vand og for at opleve det varierede landskab af skrænter, moser, sandstrande og tidevandsmudderflader, hvor forskellen mellem lavvande og højvande kan være op til 1,8 meter. Både plantelivet og dyrelivet i vadehavsområdet har tilpasset sig såvel havets stigning og falden som det skiftende saltindhold. Det har skabt et så rigt og varieret økosystem, at Vadehavet regnes for at være et af de 10 vigtigste vådområder i verden. På hver eneste kvadratmeter er der op til rejer, orme, snegle og muslinger, hvilket gør Vadehavet til et pakket spisekammer for over 10 millioner trækfugle. Hvert efterår ankommer gæs, ænder, måger, almindelige ryler og andre vandfugle for at overvintre eller for at hvile sig og opbygge deres fedtreserver, inden de begynder den lange rejse til deres yngleområder. Dynamikken i Vadehavets landskab, der hele tiden bliver bygget op og nedbrudt af havet og vinden, kan være tidevandsfladernes redning. Man regner med, at nye sediment-aflejringer kan holde trit med den stigning i havnivea et, som den globale opvarmning medfører. Kun hvis havniveauet stiger mere og hurtigere end forventet som nogle forskere mener, det vil vil der ikke være sediment nok til at opbygge nyt land. Det ville føre til oversvømmelser af en uforlignelig fuglelokalitet og et enestående landskab. Udstillingen vises for første gang på et af de steder, hvor et foto er taget. Det vil være oplagt for eleverne at have kendskab til klimaforandringerne i forhold til Vadehavet. Et godt udgangspunkt vil være at lytte til de første 30 minutter af følgende radioudsendelse, som kan høres på nettet: Vadehavet i forandring. Klima og miljø 24. december 2008 kl. 15:15 på P1. Udsendelsen fortæller om konsekvenserne af den globale opvarmning, som for eksempel hvordan havspejlsstigning kan føre til oversvømmelse af trækfuglenes vigtige rasteplads. Den rejser problematikken om digerne kan holde til den stigende mængde af stormfloder og ser på muligheden for nye habitater for arter som østers. Også selve dannelsen af Vadehavet bliver diskuteret. Den globale opvarmning får Vadehavet til at stige er en artikel, som kan rekvireres gennem biblioteket. Den blev offentliggjort kl. 07:33 på JP.dk. På hjemmesiden er der mange spændende teoretiske og praktiske opgaver og forslag til øvrige besøgssteder ved Vadehavet. 13\n14 Postkort fra verden Hvordan ser det ud? Hvordan påvirkes mennesker og dyr, der lever i området? Hvilke ændringer kan man se i landskabet, og hvad vil der ske videre frem? Er der noget, vi kan gøre? Med udgangspunkt i et udvalgt foto fra udstillingen, skal hver enkelt elev lave et postkort eller et brev, som om de har besøgt stedet. Hej Camilla Nu er det en uge siden, jeg ankom til Peru. Det, jeg først bliver nødt til at fortælle dig om, er, hvor meget klimaet har ændret sig her igennem de sidste 10 år. Jeg har talt med en peruaner omkring gletsjerne, som er meget vigtige for vandforsyningen Kære Mor og Far Hold da op, hvor er New York en spændende by. Men alligevel er jeg glad for, at jeg kun er på besøg. Byen ligger jo i et lavtliggende tidevandsområde, og de sidste år er hyppigheden af orkaner taget til her i området. Det betyder 14\n15 Handling og klimaløsninger I forbindelse med 100 Steder at huske har vi samlet 100 eksempler på, hvordan du, din familie, virksomhederne og politikerne kan løse eller modvirke klimaproblemerne. Det er ofte enkle og billige løsninger, som nedsætter udslippet af CO2, samt løsninger som afhjælper konsekvenserne af klimaændringerne. Forslagene til løsninger er opdelt i 9 kategorier. Find dem på Her er eksempler på løsningsforslag, hvor den enkelte person selv kan gøre noget: 30 Drik vand fra hanen - en liter flaskevand lægger flere hundrede gange mere pres på klimaet end en liter vand fra vandhanen. Danskernes forbrug af flaskevand resulterer årligt i udledningen af næsten tons CO2. 31 Når man genanvender en øl- eller sodavandsdåse, kræver det kun 5 % af den energi, der skal til for at lave en ny dåse. Hvis du putter 100 af dine brugte dåser i metalcontaineren, kan fabrikken lave 90 nye - bare ved at genanvende metallet i de gamle. 32 Du kan som privatperson eller virksomhed købe CO2- kvoter for at udligne den mængde CO2, du uundgåeligt udleder, når du f.eks. kører i bil eller flyver. Kvoterne kan købes under både frivillige og obligatoriske ordninger. 33 Det kræver langt mindre energi at producere vegetarmad end kød. Hvis du bliver vegetar, kan du gøre dit CO2- fodaftryk 1,5 tons mindre på årsbasis. Til sammenligning sparer du cirka et ton CO2 årligt, hvis du udskifter din almindelige bil med en hybridbil. 34 Det gennemsnitlige hjem modtager 224 reklamer med posten på et år, og de fleste ryger på lossepladsen. Hvis dette blev stoppet, kunne hver husholdning spare 4 kg CO2 på årsbasis. 35 Brug smørrebrødspapir i stedet for stanniol til madpakken det vil spare din familie for et CO2-udslip på 10 kilo om året. 36 Hvis du fire gange om ugen bruger indkøbsnet i stedet for plasticposer, når du køber ind, vil din families CO2-udslip blive reduceret med 16 kilo om året, og I vil spare 400 kroner. Lad eleverne se på forslagene, lav nogle kategorier, der hedder Det kan jeg selv, Det kan min familie, Det kan politikerne og så videre. Lad opdelingen være udgangspunkt for en diskussion. 15\n16 Kontakt: Trapholt Æblehaven Kolding Tlf Foto: Getty Images Federico Veronesi Bobby Haas Romilly Lockyer Martin Puddy Kenneth Garrett John Henry Claude Wilson Michael Poliza Frank Schreider Daryl Benson Michael S. Yamashita Joel Sartore Sisse Brimberg Belinda Wright Dan Kitwood Jochen Schlenker Jeff Hutchens Peter Bennets 16\nKlimaændringerne nu Kan vi se, at klimaet har ændret sig? NOAHs Forlag\nKlimaændringerne nu Kan vi se, at klimaet har ændret sig? De fleste mennesker er begyndt at få en fornemmelse af, at klimaet er ved at ændre sig. Vi tænker normalt ikke så meget over det, fordi klimaændringerne\nSlide 1-10: Den første del af slideshowet er stemningsbilleder, der viser vand, som eleverne kender det fra deres hverdag og eventuelt ferier.\nNoter til slideshow Dette slideshow sætter scenen og introducerer temaet vand. Idéen er at få elevernes sanser i spil og tankerne i gang. Det anbefales at lade billederne tale for sig selv, så det er elevernes\nBaggrundsmateriale noter til ppt1\nBaggrundsmateriale noter til ppt1 Dias 1 Klimaforandringerne Afgørende videnskabelige beviser Præsentationen giver en introduktion til emnet klimaforandring og en (kortfattet) gennemgang af de seneste\nRen information om. Global opvarmning\nRen information om Global opvarmning Din hurtige guide til klimaproblemet Synes du, at vintrene er blevet mildere? Der er blevet sagt meget om klimaforandringer. Nogle tror stadig ikke rigtigt på dem.\nTrækfuglespillet Introduktion 1. Spille felter fordeles under åben himmel fx i v- eller s-formation. Ca. 1-2 meter mellem hver felt. 2. Hvert hold har en terning. Terningens øjne bestemmer hvor hurtigt\nForord. Klimaets udvikling Obligatoriske projektopgave 15/02 2012\nForord Vores rapport om klimaets udvikling er udarbejdet i sammenhæng med 9. klasses obligatoriske projektforløb. Forløbet har strækket sig over 5 hele skoledage, hvor man med eget ansvar har, skulle tilpasse\nRen information om Global opvarmning Din hurtige guide til klimaproblemet Synes du, at vintrene er blevet mildere? Der er blevet sagt meget om klimaforandringer. Nogle tror ikke rigtigt på dem. Andre er\nGlobal opvarmning og klimaændringer - 1 -\nGlobal opvarmning og klimaændringer - 1 - Jeg valgte emnet global opvarmning og klimaændringer fordi jeg syndes det lød spændende og jeg vidste ikke så meget om det I forvejen. Jeg valgte også emnet fordi\nKlima-, Energi- og Bygningsudvalget 2014-15 KEB Alm.del Bilag 33 Offentligt\nKlima-, Energi- og Bygningsudvalget 2014-15 KEB Alm.del Bilag 33 Offentligt Notat om hovedpunkter i Synteserapporten til IPCC s Femte Hovedrapport Baggrund IPCC har ved et pressemøde i København d. 2.\nThe tipping point Klimaændringernes langsigtede konsekvenser NOAHs Forlag\nThe tipping point Klimaændringernes langsigtede konsekvenser Midt i 2016 passerede CO 2 -koncentrationen i atmosfæren et niveau på 400 parts per million (ppm). Og vi kan ikke forvente, at dette niveau\nTruede dyr. Titel. Forfatter. Hvad forestiller forsidebilledet? Hvad fortæller bagsideteksten om bogen?\nNaturen i fare Klimaændringernes konsekvenser for naturen NOAHs Forlag\nNaturen i fare Klimaændringernes konsekvenser for naturen Vores planet er truet. Og truslen kommer ikke udefra, men fra os selv. Vi kan spore menneskeskabt ødelæggelse af økosystemer og dyreliv tusinder\nINDHOLDSFORTEGNELSE. Statistik. Generelt om biodiversitet. Folks viden om biodiversitet. Eksempler på menneskers påvirkning.\nRAPPORT OM BI ODI VERSI TET 2015 03 03 INDHOLDSFORTEGNELSE 03 Statistik 04 Generelt om biodiversitet 05 Folks viden om biodiversitet 06 Eksempler på menneskers påvirkning 07 Olieforurening 08 Vi rammes\nFP9 GEOGRAFI. Elevnavn: Elevnummer: Skole: Hold: 1/22 G2. 9.-klasseprøven. December 2015\nFP9 9.-klasseprøven GEOGRAFI December 2015 G2 Elevnavn: Elevnummer: Skole: Hold: Elevens underskrift Tilsynsførendes underskrift 1/22 G2 Folkeskolens 9.-klasseprøve 2015 Indledning Klimaet ændrer sig Vi\nGlobale og regionale klimaforandringer i nutid og fremtid - årsager og virkninger?\nGlobale og regionale klimaforandringer i nutid og fremtid - årsager og virkninger? Eigil Kaas Niels Bohr Institutet Københavns Universitet 1 HVAD ER DRIVHUSEFFEKTEN? 2 3 Drivhusgasser: H 2 O, CO 2, CH\nFolkeskolens afgangsprøve Maj 2011. Geografi - Facitliste. Elevnavn: Elevnummer: Skole: Hold: 1/23 G3\nFolkeskolens afgangsprøve Maj 2011 Elevnavn: Elevnummer: Skole: Hold: Elevens underskrift Tilsynsførendes underskrift 1/23 G3 Indledning Mexico Mexico, som har et areal på 1.964.375 km², er det tredjestørste\n4. KLASSE UNDERVISNINGSPLAN NATUR OG TEKNOLOGI. Lærer: IG. Forord til faget i klassen\n42016 Lærer: IG Forord til faget i klassen Eleverne skal i faget natur/teknologi udvikle naturfaglige kompetencer og der opnå indblik i, hvordan naturfag bidrager til vores forståelse af verden. Eleverne\nFigur 1. Skyerne - en vigtig men mindre godt forstået spiller i det globale klimasystem 2.\nKØBENH AV NS UNIVERSITET Hvad er klima? skrevet af Philipp von Hessberg (v 1.2,. 10. 2009) Klima er gennemsnitset for en lokalitet eller en region. Man bruger normalt 30 års gennemsnitsværdier til at beskrive\nKlimaprofiler USA. Udvikling: Nummer 4 i verden CO2-udledning pr. indbygger: 19.7 ton pr. år\nKlimaprofiler USA Udvikling: Nummer 4 i verden CO2-udledning pr. indbygger: 19.7 ton pr. år Klimapolitik USA er en meget vigtig spiller i kampen om fremtidens klima, da landet har det suverænt højeste\nRegnskov. Verdens regnskove. Tempereret regnskov. Tropisk regnskov. Eksempler på tempererede regnskove\nRegnskov Verdens regnskove. En regnskov er en skov, der har sit tilnavn fra den daglige regn. Regnskove opstår overalt, hvor nedbørsmængden overstiger fordampningstabet måned for måned. Regnskoven producerer\nBør vi handle på klimaforandringerne?\nBør vi handle på klimaforandringerne? 5 10 15 20 25 30 35 40 45 Spørgsmålet om, hvordan vi bør handle i hverdagen, hvis eksempelvis en mand falder om på gaden, synes knapt så svært at svare på. Her vil\nTænk hvis du var en ryle - Cases til de forskellige lande\nTænk hvis du var en ryle - Cases til de forskellige lande Namibia: Fugleflokken skal passere Sahara-ørkenen. Det har været et usædvanligt tørt år uden megen regn, så vandhullerne er udtørrede. Flokken\nDyr i bevægelse Fra Fælles Mål 1l læringsmål for forløbet\nDyr i bevægelse Fra Fælles Mål 1l læringsmål for forløbet Fælles Mål for N/T Efter 4.klassetrin Eleven kan relatere natur og teknologi til andre kontekster Eleven kan beskrive enkle naturfaglige og teknologiske\nflodbølger Naturens værn mod\nFOTO: CARSTEN BRODER HANSEN Naturens værn mod flodbølger Af Carsten Broder Hansen, biolog og videnskabsjournalist Det nylige voldsomme jordskælv i Japan er blot det seneste i en række af meget store naturkatastrofer.\nFP9 GEOGRAFI. Elevnavn: Elevnummer: Skole: Hold: 1/22 G1. 9.-klasseprøven. Maj-juni 2015\nFP9 9.-klasseprøven GEOGRAFI Maj-juni 2015 G1 Elevnavn: Elevnummer: Skole: Hold: Elevens underskrift Tilsynsførendes underskrift 1/22 G1 Indledning Klimaet ændrer sig Vi taler meget om klimaændringer i


Geoff Anderson Dozer 6 fiskejakke | Køb den her\nFiskejakker > Fiskejakker > Geoff Anderson Dozer 6 fiskejakke\nGeoff Anderson Dozer 6 fiskejakke\nDozer 6 er dern nyeste udgave af den velkendte Dozer fiskejakke-model fra Geoff Anderson. Den nye udgave er blevet opgraderet med mange nye lækre detaljer.\nI den nye jakkemodel er der arbejdet meget med materialerne. Du får den mest slidstærke Dozer-version nogensinde, som kan bruges år efter år. Både ved søen, åen og kysten.\nDen dansk designede Dozer 6, er designet af lystfiskere til lystfiskere. Alle detaljer er tænkt igennem, ned til den mindste lille funktion og detalje. Den er lavet ud fra en lystfiskerens behov.\nDozer 6 jakken byder på:\nFuldstændigt saltvandsbestandigt materiale\nVandtætte YKK AquaGuard lynlåse\nJusterbart krave- og hættedesign\nMange ind- og udvendige lommer inkl. stor ryglomme\nMagnetlukke på sidelommer\nForbedret bevægelsesfrihed ved bl.a. skuldre og underarme\nDozer 6 fås i flere udgaver. Sort, denim, leaf eller grøn.\nDen kommer desuden i størrelser fra small til jumbo.


Can Shoulder injuries be prevented? | by Bundgaard\n← Caring for your breasts\nPregnancy and what to eat? →\nHer kommer et indlæg om skulderskader, som jeg tidligere har udgivet på Bodybooster:\nKan skulderskader undgåes?\nTemaet er uendeligt stort, da alle kan få skulderskader – og risikoen for at pådrage sig en sådan i løbet af livet er relativt stor. Dog er især sportsfolk tilbøjelige til at pådrage sig skulderskader, idet mange sportsgrene involverer unaturligt mange gentagende, hvor skulderleddet er inddraget og især med gentagne armbevægelser over hovedet.\nEn af de hyppige skader inden for styrketræning og den nye trend crossfit, er skader i skulderen. Skadens type, mekanisme og karakter er meget varierende. Årsagerne til skulderskader kan være mange, men de mange skulderskader kan være et resultat af effektiv og krævende træning, som mange umiddelbart ikke kan leve op til.\nGanske kort om skulderen\nDer findes et hav af artikler, hvor der er lavet en skarp gennemgang af de forskellige passive og aktive strukturer, der løber over og omkring skulderleddet, derfor kommer her kun en ganske kort gennemgang af skulderen for at give et lille indblik i det komplekse led.\nDen største bevægelse i skulderen sker i art. humeri, som er leddet mellem overarmsknoglen og skulderbladet. Leddet har en lille og flad ledskål ift. kuglen på overarmsknoglen, og derudover relativt slappe ligamenter og ledkapsel. Set i forhold til fx hofteleddet er det et led med mindre stabilitet, som alligevel skal kunne klare relativ høj belastning.\nDer findes en del passive strukturer, der skal være med til at gøre skulderen stabil, som ledkapsel, brusk og ligamenter. Derudover er der musklerne i rotatorcuffen, trapezius inferior, serratus anterior og mm. rhomboideii samt alle andre muskler der går over skulderens led.\nHvorfor kommer der skader i skulderen?\nDer ses generelt en tendens til at folk er utålmodige, og vil alt for meget på for kort tid. Så altså en tendens til utålmodighed og manglende langtidsplanlægning. Udover dette fokuserer folk ofte på enkelte dele af skulderens muskulatur. I styrketræning trænes der stort set altid for meget bryst ift. bagside. Desuden mangler der i størstedelen af de øvelser der køres fokus på kvaliteten af den bevægelse, der foregår i skulderleddet. Dette sker især i crossfit, når man presses til sit yderste af uret og der slækkes på teknikken, men det sker bestemt også for mange under ganske almindelig styrketræning. Knoglen i overarmen skal rotere om sin egen akse – og ikke banke frem i den forreste del af leddet, når armen løftes og roteres på samme tid.\nKan skaderne forebygges?\nEn god start er opvarmningsøvelser, der øger den neuromuskulære kontrol. En øget neuromuskulær kontrol kan hjælpe dig med en mere stabil skulder, og at leddet roterer og glider mere hensigtsmæssigt.\nDet kan som altid ift. skulderen være en fordel at træne rotatorcuffen, men vær opmærksom på at en del andre muskler, der bidrager til skulderleddets stabilitet. Generelt kan siges, at det er alle muskler, der udspringer fra kroppen eller skulderbladet og hæfter på overarmen. Udover de fire muskler i rotatorcuffen kan nævnes: teres major, latissimus dorsi, deltoideus, triceps – det lange hoved, biceps, choracobracialis og pectoralis major. Det er derfor vigtig også at træne disse udover rotatorcuffen.\nDerudover er øget fokus på kvaliteten af bevægelsen i skulderen en god ide, og det kan meget vel betyde lavere tempo og færre kg – og fx at have fokus på, at overarmen ikke banker frem i den forreste del af skulderleddet, men ”holder sin plads” og roterer om egen akse. Så forebyggelse/genoptræning af skulderen kan meget vel være suppleret med funktionelle øvelser, der har fokus på netop det du skal bruge skulderen til.\nForslag til øvelser til neuromuskulær opvarmning\nDen neuromuskulære opvarmning handler meget om at kunne kontrollere at skulderen kun laver de bevægelser der er intentionen – og om at undgå at den protraheres (kører tilbage)eller at caput glider anteriort i cavitas (glider fremad i skulderleddet).\nStort set alle indenfor træningsverdenen kender til de traditionelle rotator cuff øvelser, og rigtig mange har også en okay kontrol over skulderen i disse øvelser (og mange laver dem uden at have reelt fokus på kontrol af skulderen imens). Der hvor problemet ofte opstår er, når vi bliver udfordret på et lidt højere niveau – altså når fokus er på noget andet/en anden bevægelse, mens vi samtidig skal have kontrol over skulderen kun laver de bevægelser, der er intentionen.\nHer er lidt alternative øvelser med et lidt mere funktionelt præg. Ofte når vi skal kunne kontrollere skulderen sker der rigtig mange andre ting samtidig – du går mens du løfter en kasse, men skal stadig have kontrol over skulderens bevægelser. Især i crossfit, hvor udøverne bliver pressede pga. stopuret i de forskellige WODs gælder det at fokus på kontrol af skulderen hurtigt kan ryge. Derfor er øvelserne herunder tilpasset i en sådan grad, at fokus ligger på, at du skal kunne kontrollere skulderen trods det, at der sker andre ting samtidig. Først en skriftlig gennemgang af de 6 øvelser, og derefter finder du dem vist på video.\nArmcircles: Star med at rette dig op og sæt skulderbladene på plads. Øvelsen laves som én lang sekvens uden pause. Armene bevæges rundt i cirkler i tre forskellige størrelser først forlæns – dernæst baglæns. Hele øvelsen udføres med håndfladerne først opad, så imod hinanden og til sidst nedad. Udfør hele øvelser 2-3 gange.\nSakse: Start med at rette dig op og sæt skulderbladene på plads. Hold armene foran dig med bøjede albuer og håndfladerne opad. Saks hænderne ind over hinanden skiftevis over og under hinanden. Gentag med håndfladerne nedad. Kan evt. laves med en let vægt. Udfør hele øvelser 2-3 gange.\nSave: Start med at rette dig op og sæt skulderbladene på plads. Hold armene foran dig med bøjede albuer og håndfladerne opad. Før armene hurtigt frem og tilbage med håndfladerne først opad, så indad og til sidst nedad. Fokuser på at have kontrol over skulderbladene og skuldrenes placering. Udfør hele øvelser 2-3 gange.\nStående balance med stor bold på et ben: Stå med ret ryg og en stor bold i hånden. Før bolden rundt i store 8 tal foran kroppen. Stå på modsatte ben af den arm der trænes. Udfør øvelsen 10 x 10 sek.\nKnæstående på bold indadrotation m. elastik m. feedback: Stå på knæ på en bold. Forsøg at rotere omkring overarmens akse. (Albuen skal holdes på samme sted.) Brug modsatte hånd til at mærke efter, at du ikke trækker skulderen fremad imens du roterer. Udfør øvelsen 15-20 reps af 2-3 serier.\nStående udadrotation m. elastik et ben m. feedback fra modsatte hånd: Placer elastikken foran dig selv i mavehøjde. Løft armen ud til siden i skulderhøjde og hold den. Brug modsatte hånd til at mærke efter, at du ikke trækker skulderen fremad imens du roterer. Stå på modsatte ben af træningsarmen. Udfør øvelsen 15-20 reps af 2-3 serier.\nØvelse 1 – Armcirles\nØvelse 2 – Sakse\nØvelse 3 – Save\nØvelse 4 – Stående balance med stor bold på et ben\nØvelse 5 – Knæstående på bold indadrotation m. elastik m. feedback\nØvelse 6 – Stående udadrotation m. elastik et ben m. feedback fra modsatte hånd\nAlt for mange ignorerer desværre de begyndende symptomer til en skulderskade, som oftest er kortvarige smerter fra skulderen i forskellige aktiviteter/bevægelser. Dette er kun med til at forværre tilstanden og om end gøre genoptræningsforløbet længere.\nHusk på at du ikke må have ”dårlige” smerter i forbindelse med din træning. Dette er et tydeligt signal fra din krop om, at noget ikke er som det skal være. Så lær at kende forskel. Der er smerter, fordi musklerne er fyldt med syre efter benhård træning, men der skal aldrig komme smerter fra sener og led – så er der noget du skal have rettet op på.\nSkulderleddet er et komplekst led – og der kan være mange forskellige grunde til at dine skuldersmerter som fx instabil skulder, impingement, skader på rotator cuffen, ”frossen” skulder, betændelse i en slimsæk i skulderen og meget mere. Mit bedste råd til dig, der oplever skuldersmerter er at opsøge en fysioterapeut, der har erfaring med behandling af skulder, og som kan hjælpe dig godt på vej mod en bedre og stærkere skulder. På denne måde kan du hurtigst muligt fortsætte din træning – for vi ved jo godt alle sammen, at det ikke er sjovt at være sat ud med en skade.\nTak for hjælp med artiklen til Michael Harbo fra Arkadens Fysioterapi, som også har leveret øvelserne, der er vist på video. (Videoerne er fra Digifys). Har du lyst til at læse mere jeg har skrevet, så kan du finde det her på Bodybooster eller læse mere her på bloggen 🙂\nDette indlæg blev udgivet i Skader og rehabilitering, Træning. Bogmærk permalinket.


Håndvask som coronatiltag i Usa River | Tanzibarn\nHåndvask som coronatiltag i Usa River\nSelvom de stadig står tæt, er situationens alvor ved at gå op for borgerne i Tanzania. Vores partnerforening URICO har fået midler fra Tirstrup Idrætsefterskole til at stille "håndvaske" op strategiske steder i byen, så lokalbefolkningen kan vaske hænder og benytte sæbe.\nTanzania er endnu ikke hårdt ramt af den verserende Corona-krise, men landet er på stikkerne og der er en forståelse for, at en epidemi i landet kan medføre store ødelæggelser - ikke mindst for landets hospitalsvæsen.\nI Tanzania er det officielle smittetal på ca. 500 mennesker og få døde, men dette tal ændres dag for dag. Der er samtidig stor usikkerhed forbundet med tests i Tanzania, efter landets præsident hævder, at en papaya er testet positiv. Daudi beretter om lukkede skoler, institutioner og butikker, hvilket er hårdt for økonomien.\nDe lokale foreninger i Usa River gør dog deres til, at folk bliver informerede om Corona-virus og har muligheder for at holde sig smittefrie. I efteråret løb eleverne fra Tirstrup Idrætsefterskole et stort velgørenhedsløb for Tanzibarn. Foreningen URICO har fået nogle af disse midler til at sætte små håndvaske op og informere lokalbefolkningen om smittebekæmpelse. De lokale kvinder i låne-/sparegrupperne har tilmed bidraget med sæbeproduktionen til håndvaskene, så det hele virker.


Heidi Kure's Private Dagpleje | Privat Dagpleje Frederikshavn\nDGI yogainstruktør, januar 2020\nForedrag om arbejdslyst, november 2019\nForedrag med Carsten Sommerskov: Positivitet der virker, oktober 2019\nMotorik og sanseuniverset ved Christina H. Rømer, Februar 2019\nHelteyogakursus, april 2018\nFørstehjælpskursus med specielt fokus på små børn, november 2017\nYogarollinger, uddannelse til børneyogainstruktør ved Helle Kaur Nissen, november 2017\nMusikalsk foredrag med Sigurd Barett, september 2017\nForedrag med MaleneQ om børns seksualitet, september 2017\nForedrag med Lars Mogensen: Kommunikation og konfliktløsning, oktober 2016\nForedrag med Carsten Sommerskov: Motivation der virker, maj 2016\nRecertificeringskursus til Idrætsdagplejer, januar 2016\nForedrag om Sansemotorik og dagplejebørn v/ sansemotorisk konsulent og pædagog Henrik Smith, januar 2016\nForedrag om ADHD v/ formand for ADHD foreningen: Jette Myglegaard, november 2015\nForedrag om sensitivitet, september 2015\nWorkshop om Særligt sensitive børn, april 2015\nKursus i Musik, sang og bevægelse v. Helle Hjorth, februar 2015\nKursus i Børns motoriske udvikling og vanskeligheder i alderen 0-3 år, 2014\nFørstehjælpskursus målrettet de mindste, 2014\nUddannet Certificeret idrætsdagplejer, 2014\nHvem er Heidi Kure Jakobsen\nJeg er gift med Johnny og vi har pigerne Katrine, Celina og Delinda i aldrene 15, 8 og 7 år. Katrine går i 9. klasse på Halvorsminde mens de 2 andre går på Privatskolen i Frederikshavn. Celina går desuden til Ninja-Kidz og både Celina og Delinda går til yoga.\nMin største passion er børn og deres udvikling og jeg er så heldig at min passion er blevet mit arbejde. Jeg passer pt. 3 skønne børn Amelia, Astrid og Alberte og til juni kan vi byde velkommen til Agnes. Så er A-holdet komplet :D\nNår jeg har fri fra arbejde, er det bedste jeg ved at være sammen med min familie, men jeg nyder også at bruge fritiden på at undervise børn. Jeg har mit yogahold for piger i alderen 5-8 år, mine kampsportsbørn i alderen 4-7 år og mit karate fredagshold for unge i alderen 9 – 14 år. Derudover underviser jeg voksne i yoga i Sportscenter Nord og kører selvforsvarskurser for teenagepiger.\nUdover samværet med børnene kan jeg godt lide at bruge min krop og træne, noget jeg prøver at give videre til børnene i dagplejen. Jeg tror på at når de mærker at jeg kan lide det så smitter det også af på dem. Jeg når i hverdagen ikke alle de ting jeg godt kan lide, så pt. Bliver der prioriteret kampsport, yoga, spinning, crossgym og løb.\nFra dag et da jeg startede op som privat dagplejer (pr. 1. januar 2019 Pasningsordning) har jeg anset som det allervigtigste at sikre at børnene hos mig har det godt, får sund mad og får bevæget sig og styrket motorikken. Derfor har jeg taget en del forskellige kurser for hele tiden at hente inspiration til, hvordan jeg implementerer de ting i hverdagen.\nDet punkt jeg har sat højest på programmet i min pasningsordning er at få bevægelse ind på en måde som børnene synes er sjovt, så det bliver en naturlig del af deres hverdag. Jeg startede med at blive certificeret idrætsdagplejer, som var en glimrende måde at få inspiration til lege der ikke kun er sjove for børnene, men netop styrker motorikken. Det er godt at have dem i sin værktøjskasse, men jeg syntes stadig at der manglede input. Så tog jeg et kursus med Helle Hjorth i sang og bevægelse. Her er der kommet nogle sanglege ind som børnene kan lide og som vi også kan bruge i vores hverdag. Et foredrag med Sigurd Barrett gav også lidt til værktøjskassen. Alligevel syntes jeg at vi manglede lige den der ting der var prikken og i´et og den fandt jeg så i yogaen, da jeg blev uddannet børneyogalærer. Her har jeg fundet så mange gode ting, at vi bruger yogaen flere gange om ugen. Det kan laves ude og inde, så vi er ikke begrænsede på nogen måde. Vi har yogastudiet vi kan bruge så meget vi vil, så er vejret træls, så er det altid muligt at køre derned på pasningsordningens cykel. Jeg mærker selv glæden i kroppen når vi bevæger os til vores yogasange og alle børnene er med.\nUdviklingen stopper dog aldrig, så der er også planlagt et par kurser for 2020 der omhandler De styrkede læreplaner og Barnets Sproglige udvikling.


Kan gluten fremprovokere utæt tarm og autoimmune sygdomme – Madforlivet.com\nForsiden › Viden og Forskning › Kan gluten fremprovokere utæt tarm og autoimmune sygdomme\n2. juni 2021 Af Anette Harbech Olesen\nKan gluten være medvirkende til, at der opstår huller i den vigtige og beskyttende tarmslimhinde. Tilstanden kaldes for utæt tarm eller permeabel tarm og kan skabe ballade i kroppens indre. Det kan give sig udtryk både i form af allergi, eksem og en lang række autoimmune sygdomme.\nEn sund menneskekrop er et fintunet økosystem, hvor kroppens milliarder af celler arbejder sammen som et utrætteligt og velsmurt sæt tandhjul. Desværre kan forskellige faktorer påvirke kroppens finmekanik negativt, så tandhjulene begynder at skurre. For nogle mennesker kan gluten være en sådan faktor: en kæp i tandhjulet.\nForskning i glutens rolle i stigende antal autoimmune sygdomme\nProfessor Alessio Fasano, som i mange år har beskæftiget sig med cøliaki og gluten, forskede i årsagerne til det stigende antal autoimmune sygdomme, og her pegede pilen blandt andet i retning af gluten.\nProblemerne begynder, når gluten fra maden, vi spiser, ankommer til tarmen. Glutens vigtigste protein er Gliadin, og det findes hovedsageligt i hvede, men også i byg og rug. Gliadin kan provokere visse tarmbakterier til at danne proteinet Zonulin, og det er dette protein, der er skurken.\nSlimhinden i tarmen har bittesmå, tætte porte i cellevæggen, som regulerer, hvad der må passere fra tarmen og videre ud i blodbanerne; som for eksempel vigtige næringsstoffer og vitaminer, der hjælper vores krop til at fungere optimalt og holde den sund og rask. Og det er disse ”gatekeepers” i tarmsmhinden, Zonulin kan gøre skade på.\nNår portene ikke fungerer, udgør tarmens slimhinde ikke længere et uigennemtrængeligt panser og kan dermed ikke beskytte kroppen optimalt mod uønskede stoffer. I stedet opstår det, vi kalder ”utæt tarm.”\nUønskede stoffer kan finde vej til blodbanerne\nUnder normale omstændigheder vil alt, hvad vi spiser, gøre ét af to: De gavnlige stoffer vil absorberes i blodbanen og derfra blive transporteret ud i kroppen – og resten vil ende som afføring uden nogensinde at komme i kontakt med andet end tarmen.\nMen hvis tarmen er utæt, kan uønskede stoffer, der skulle være endt som affald, som f.eks. ufordøjede proteinkæder og toksiner fejlagtigt finde vej til blodbanerne. Dette vil få immunforsvaret til at reagere, og vi kan udvikle allergier (som f.eks. intolerance overfor bestemte fødevarer) eller autoimmune sygdomme. Et unormalt højt indhold af Zonulin er blandt andet sat i forbindelse med udviklingen af cøliaki, type 1 diabetes, leddegigt, sklerose og inflammatorisk tarmsygdom.\nImmunforsvarets reaktion påvirker altså ikke alene tarmen, men kan også ramme andre organer, væv og knogler. Derfor kan symptomerne på en utæt tarm også være mange forskellige lige fra astma og hormonelle ubalancer til psoriasis, mavesmerter, kronisk træthed, depression, angst, hyperaktivitet, epilepsi, migræne, ADHD og en række andre.\nDesværre kan utæt tarm vise sig at blive en ond cirkel. For når først tarmen er gennemtrængelig, forstærkes problemet, efterhånden som mere af det, vi ikke kan tåle, finder vej gennem hullerne, for så opstår risikoen for øget inflammation og en yderligere svækkelse af tarmens normale funktioner.\nDerfor er det af yderste vigtighed for vores sundhed, at vi passer godt på det fine og følsomme økosystem, som vores tarme jo er. Det gælder ikke bare i forhold til gluten. Også bakterier, virus, parasitter, stress, for meget alkohol, visse gigttabletter, antibiotika, toksiner og kemiske stoffer i maden kan udfordre tarmens slimhinder og dermed medvirke til en utæt tarm.\nVores tarme har det nemlig præcist ligesom andre af naturens økosystemer – forurener vi det med for meget kemi, skubber vi til den naturlige balance, og økosystemet kan ikke gøre det, som det er bestemt til optimalt; nemlig at beskyttes os mod sygdomme.\nDu kan læse mere om gluten her Glutenfri – hvad er gluten og hvorfor skal man spise glutenfrit?\nDu kan læse mere om autoimmune sygdomme her Skal årsagen til autoimmune sygdomme findes i mavven ,\nDu kan læse mere om fordøjelse og utæt tarm HER\nDu kan læse om, hvordan du selv holder tarmen i form HER\nDu kan læse mere om gigtsygdommen lupus og tarmen HER


Værdigrundlag. Respekt. Relationsskabelse. Ligeværdighed. Professionalitet. Frihed og ansvar Anerkendelse. Mangfoldighed og accept - PDF\nDownload "Værdigrundlag. Respekt. Relationsskabelse. Ligeværdighed. Professionalitet. Frihed og ansvar Anerkendelse. Mangfoldighed og accept"\n1 Værdigrundlag Redigeret juni 2017 Relationsskabelse Positive rollemodeller Ligeværdighed Frihed og ansvar Anerkendelse Mangfoldighed og accept Positiv, humoristisk ånd Respekt Åbenhed og troværdighed Professionalitet\n2 Indholdsfortegnelse Menneskesyn 3 Vores tretrinsmodel 3 Respekt 4 Frihed og ansvar 5 Anerkendelse 6 Mangfoldighed og accept 7 Positiv, humoristisk ånd 8 Åbenhed og troværdighed 9 Professionalitet 10 2 af 10\n3 Menneskesyn Vi opfatter den unge, som værende en aktiv medspiller i sit eget liv. Den unge besidder en indre drivkraft til at ændre sit liv (i en positiv retning). Den unge er, som udgangspunkt motiveret, engageret og villig til at tage ansvar for sit liv. Den unge har derfor ret til at have indflydelse på (samt ansvar for) sit eget liv. Vi tror på, at den unge udvikler sig i et samspil med omverdenen, derfor anlægges et helhedssyn, hvor den enkelte forstås i alle de sammenhænge denne indgår i, bl.a. familien, netværk, skolen mv. Ligeledes opfordres og støttes de unge til at deltage i aktiviteter på lige fod med jævnaldrende, ikke anbragte unge, i nærmiljøet. Vi vil støtte den unges udvikling ved at skabe en kultur, hvor alle har ret til at være sig selv og blive accepteret for den, de er. Vi anser menneskets kompetencer (og behov), som en foranderlig størrelse, der bestandig er i udvikling. Vi ønsker at give den unge en chance for at ændre sit liv positivt, på trods af dennes personlige bagage, som er afhængig af arv og miljø. Vi er bevidste om, at én nær relation kan have betydning for, at den unge kommer i en positiv udvikling. Vores tretrinsmodel I det følgende vil vi beskrive vores værdier, samt hvordan de kommer til udtryk i praksis. - Beskriver den overordnede værdi - Udfolder vores forståelse af den værdi. - Er vores syn på hvordan en værdi implementeres i praksis. 3 af 10\n4 Respekt - Pædagogikken tager udgangspunkt i respekten for det enkelte individ. - Møde den enkelte unge, som et individ, der indeholder sine egne personlige ressourcer. - Pædagogisk tage højde for, at alle er forskellige, samt at alle bærer på forskellige erfaringer. - Lære de unge at respekt kommer til udtryk på forskellige måder, bl.a. ved måden vi omgås, samt måden vi tiltaler hinanden på. - Der findes regler, som er ens for alle; men intentionen vil til stadighed være at tage hensyn til individet i kollektivet. - Hver enkelt ung har individuelle aftaler, hvilke er beskrevet i udviklingsplanen. Disse aftaler er i overensstemmelse / i tråd med de overordnede fælles aftaler. - Den voksne er rollemodel for den unge og er derfor bevidst om at handle anerkendende og respektfuldt i relationen til den unge. 4 af 10\n5 Frihed og ansvar - Der tilbydes mulighed for at varetage den grad af individuel frihed, der vurderes hensigtsmæssig for den enkelte. - Lære de unge, at frihed og ansvar er to uadskillelige faktorer / komponenter, at der med individuel frihed også følger et ansvar for at leve op til de aftaler, man indgår. - Vurderer den enkelte unges kompetencer på baggrund af alder, udviklingsniveau m.m. således, at der bliver taget individuelle hensyn. - Tage hensyn til specifikke retningslinjer fra rådgiver. - Være bevidste om, at de unge ikke altid kan leve op til det ansvar, og derfor kan få brug for omsorg ved, at den voksne samler dem op på en konstruktiv måde, når det går galt. - Tilbyder faste rammer og en struktureret hverdag. - Drøfter de unge på p-møde, hver uge samt i kontaktpædagog-teams, således den individuelle frihed løbende bliver justeret. - Involverer de unge i beslutningerne vedrørende deres hverdag, i.f.t. skole, arbejde, familiebesøg m.m., bl.a. i den fokuserede samtale, som foregår en gang ugentligt, og vi skriver et referat af mødet (er uddybet senere). - Være bevidste om, at en relationspædagogisk tilgang forudsætter tillid og fortrolighed. Det kan være svært for den unge at leve op til, derfor arbejder vi med små skridt uden forventning om, at tilliden er gensidig. 5 af 10\n6 Anerkendelse Vi har en anerkendende tilgang i vores arbejde. I relationen til de unge ser vi muligheder frem for begrænsninger, og arbejder med de udviklingstrin, der er øje for, for den enkelte ung. Fokusere på udviklingspotentialet i situationen og hos den unge. Se den enkelte unge, som et unikt individ med personlige ressourcer og interesser. Møde den enkelte unge, dér hvor han/ hun befinder sig udviklingsmæssigt. Tage hånd om de unges problemer, ved at lytte og forsøge at forstå / se fra deres perspektiv. Arbejder ud fra tesen om for at behandle alle ligeværdigt skal alle behandles forskelligt. Personalet er fysisk og psykisk tilgængelig for den unge, så den unge har mulighed for at søge / få / have kontakt. Personalet benytter sig af forskellige kontaktformer, bl.a. den fokuserede samtale, en mere uformel samtale, f.eks. en køretur i bilen samt aktiviteter såsom cykling, fitness og gåtur. Personalet har alle en KRAP-uddannelse (KRAP er en uddannelse i Kognitiv, Ressourcefokuseret og Anerkendende Pædagogik). Et vigtigt element i KRAP er, at betingelsen for menneskelig udvikling er et positivt og anerkende fokus. Uden at benægte, at der også kan være tale om belastninger og særlige behov. Krap er teoretisk og metodisk forankret i de kognitive behandlingsformer og i det ressourcefokuserede menneske- og behandlingssyn). 6 af 10\n7 Mangfoldighed og accept Der er plads til en mangfoldighed af væremåder og holdninger i personalegruppen Der hersker en høj grad af accept af hinandens forskelligheder. Anerkende, at der er forskellige måder, hvorpå, man kan håndtere konflikter, opgaver, udfordringer, daglige aktiviteter / gøremål m.m. Værne om de forskelligheder, som personalegruppen repræsenterer. Give plads til forskellige interesser og kompetencer. Være bevidste om, at de unge har glæde af, at personalegruppen består af forskellige voksne, fordi relationer også handler om kemi, og den unge har større mulighed for at identificere sig med en voksen, når der er forskellige typer at vælge imellem (mænd / kvinder, yngre / modne). Sammensætter en dagligdag, hvor det er muligt at lave det, man brænder for ud fra en forståelse af, at det giver energi og engagement til resten af arbejdspladsen, når den enkelte trives. Skaber mulighed for, at personalet kan efteruddanne sig samt tage kurser for at dygtiggøre sig, udvikle sig og forfølge sine interesser og kompetencer. 7 af 10\n8 Positiv, humoristisk ånd - Der er plads til en positiv, humoristisk ånd, hvor der er kærlig omsorg for ens medmennesker. - Tilstræbe at skabe et miljø med positive oplevelser, smil og latter. - Hjælpe de unge med at blive bevidste om deres adfærd og sprogbrug, samt hvilken betydning disse to komponenter har for de andre unge / voksne og det fællesskab, der er på Ulvskov. - Personalet har forskellige sociale arrangementer for at skabe et godt sammenhold. Den positive kultur, som er blandt de voksne, smitter af på blandt de unge. - De voksne laver sociale aktiviteter med de unge, såsom traditioner, udflugter, aktiviteter, cykelture og ferier for at skabe sammenhold og en god kultur. 8 af 10\n9 Åbenhed og troværdighed - Åbenhed og troværdighed tilsigtes og efterleves i vores samarbejde. - Kontinuerligt have kontakt med vores samarbejdspartnere, bl.a. sagsbehandlere og lærere. - Have klarhed om de beslutninger, vi har taget over for de unge, forældre m.m. - Hyppig kontakt med forældre. - Udfærdiger statusrapporter og afholder statusmøde, ved behov eller minimum, hvert halve år. - Kontinuerlig kontakt med rådgiver/sagsbehandler. 9 af 10\n10 Professionalitet - Der ydes en professionel og faglig kompetent indsats i arbejdet. - Tilstræbe en høj grad af dokumentation i det daglige arbejde, bl.a. ved løbende at nedskrive iagttagelser således, at der kan dannes grundlag for udarbejdelse af statusrapporter, den fokuserede samtale samt drøftelse af relevante problematikker på p-møder. - Vi benytter dagbogssystemet Planner4You, der anvendes som det primære interne informationsmedie på opholdsstedet. Planner4You er et kommunikations- og dokumentationsværktøj indeholdende journalføring på de unge, internt beskedsystem, medicinering, vagtplan, kalender og dokumentopbevaring m.m. - Alle medarbejdere bliver løbende undervist i at bruge programmet, som er under implementering. Medarbejderne der møder ind, læser, hvad der er skrevet, siden vedkommende sidst var på vagt. Tillige finder mundtligt overlap sted fra medarbejder til medarbejder. Der er udarbejdet et arbejdspapir, hvor personalet inden vagtstart, fordeler de unge mellem sig, og aftaler hvem der fx står for madlavning, dagens aktivitet osv. - Tilbyde den unge en fokuseret samtale en gang ugentligt, hvor udviklingsplanen er omdrejningspunktet, således at den unge og kontaktpersonen i fællesskab har fokus på de mest relevante udviklingsområder / fokusområder. Der bliver lavet et referat af denne samtale. - Personalet afholder ugentligt p-møder, og modtager supervision hver anden måned, hvor relevante problematikker vedrørende de unge bliver drøftet. Dette for, at den pædagogiske indsats er konsolideret med den relevante teoretiske viden, hvilket fremmer høj faglighed, samt en ensartet indsats over for den unge. - Personalet bliver løbende tilbudt kurser samt videreuddannelse, således at den enkelte føler sig klædt på til at møde målgruppen på en professionel måde / samt har indsigt i relevant teoretisk viden på området. - Opholdsstedet blev akkrediteret i af 10\nHvordan rummer vi forskelligheden og hvad er AMOs rolle? Workshop 1, A\nHvordan rummer vi forskelligheden og hvad er AMOs rolle? Workshop 1, A v. Maja Frahm Oue Socialrådgiver/Psykoterapeut Jeg elsker den brogede verden Jeg elsker den brogede Verden, trods al dens Nød og Strid;


Overvældende natur og skybrud i Kina - Rejsetip Kina\nOvervældende natur og skybrud i Kina\nUnder ophold i Beijing tog vi på en 4 dages udflugt til Sydkina til utrolig smuk og fremmedartet natur og ikke engang skybrud og oversvømmelser kunne gøre oplevelsen mindre.\nUdsigten fra vores hotel til Yulong floden\nKina - et kæmpemæssigt land.\nNår man kommer med fly fra Beijings smog,bil- og menneskemylder er kontrasten enorm, når man lander i Guilin i Guangxiprovinsen: Her så grønt og frodigt, og så får man meget hurtigt øjnene op for en helt særlig bjergformation-grønne kalkbjerge ,stejle som søjler og mangfoldige som....og ifølge kineserne også de flotteste under himlen! Måske har de ret.\nEfter en enkelt dag og nat i Guilin,hvor programmet var tæt besat af oplevelser tog vi på flodtur på Lijiangfloden og så blev der problemer med kameraets hukommelseskort, for der var så mange motiver og udsigter og ...og ..og.\nVi vidste at juli måned er regnfuld, og det giver selvfølgelig anderledes oplevelser, så en anden gang med solskinsgaranti kalder disse bjerge på et gensyn....\nVi rejste cirka 3-4 timer ned ad floden, dvs vi flød med en voldsom strøm og vores guide sagde at vi var heldige for sejladsen ville blive indstillet de følgende dage på grund af den meget voldsomme regn over området. Bådene har kun kræfter til at transportere turisterne denne ene vej, så undervejs ser man massevis af tomme både sejle tomme retur.\nPå turen bliver alle både passet op af mænd på bambusrafter, der vil sælge jadefigurer, eller udskårne træfigurer, det var en helt særlig oplevelse at se dem gøre handler mens de både styrede figurer, egen båd, penge og prissætning.\nUndervejs passerer man en masse særlige bjerge og udsigter som kineserne kalder sjove navne. Bl.a er der en meget kendt udsigt som kineserne fejrer ved at den pryder deres 20yuan-seddel.\nI Yangshuo blev vi indkvarteret i Yangshuo Mountain Retreat-Hotel ved Yulong-floden. Det ligger c. 5-10km udenfor byen med gratis daglig shuttleservice ind til Yangshuo og den beliggenhed og hele ideen og atmosfæren i dette hotel var enestående. Oprettet af et amerikansk lærerpar som ønskede at lave bæredygtig turisme og udelukkende beskæftiger sig selv og kinesere fra de omkringliggende landsbyer, som bliver oplært i sprog, bogføring og så trækker på lokale madspecialiteter og iøvrigt bruger områdets enorme bambusstammer og andre naturlige ressourcer i stedets møbler. Det lod til at denne økologiske ramme fungerede flot og så delte man overskuddet med læge- og uddannelsestjenester i området, næsten for smukt til at være sandt, men det virkede overbevisende\nVi boede i dejlige værelser med udsigt til haven med voldsomme bambusplanter og til Yulongfloden.Det var en stor oplevelse at se floden ændre sig fra vi kom: da var den vild, men blålig og fyldt med flåder af bambusrafter der blev staget ned af floden af kinesere i regnfrakker og med store parasoller over turisterne - et meget farverigt skue..De følgende dage var floden brun og stor og ikke en eneste vovede sig ud på det vand.\nDa vi besøgte Yangshuo fandt vi ud af ,hvor meget vand der var kommet og det blev ved at komme: flere pladser stod under vand, man kun se de faste bænke nede i vandet, der var lagt sandsække rundt i gaderne som kineserne kunne bruge af og de shows vi skulle have oplevet var aflyst grundet oversvømmelse.\nOplevelsen af at spise frokost i en restaurant, hvor vi opdagede at serveringspersonalet gik gennem baren hvor vandet stod i godt og vel ankelhøjde uden overhovedet at bemærke det.I Sydkina er de åbenbart vant til lidt af hvert... satte oplevelsen hjemme i DK en uge senere i relief. Her blev der talt om udsigten til skybrud og hver en sten blev vendt i medierne i dagene forud: Hvordan det havde været ved sidste skybrud, hvilke forsikringskvaler man kunne komme ud for osv osv og hvad skete: det regnede ganske almindelig sommerregn i det meste af Danmark.\nUnder en tørvejrsperiode lejede vi mountainbikes og kikkede lidt rundt i området , blandt andet ind i landsbyer, hvor der ikke var veje, kun spor af skiftende bredde, så vi for ret hurtigt vild og måtte vende rundt da det igen begyndte at regne. Al denne regn får det måske til at lyde som en noget blandet oplevelse. Det var det slet ikke, anderledes- ganske vist -men regnen er jo lun og temperaturen over 30 så selv om man bliver rigtig meget våd, så er erindringen om den smukkeste natur og en meget venlig befolkning det der står tilbage og de bjerge og hotellet, det er en oplevelse som hermed anbefales på det varmeste


Casper Nielsen klar til Lyngby | Fodbold | fyens.dk\nCasper Nielsen klar til Lyngby\nPubliceret 03. april 2018 kl. 14:35\nCasper Nielsen måtte tage en tur i græsset efter en hård nærkamp mod Sønderjyske, men den løbestærke midtbanespiller ventes klar til lørdag. Foto: Claus Fisker/Ritzau Scanpix\nOB-spillerne stod over i træningen onsdag. Reserverne vandt ude over FC København på et straffesparkmål af Jóan Símun Edmundsson.\nFodbold: OB kunne dagen efter 2-1-sejren over Sønderjyske trække ilt med større lethed, da træner Kent Nielsen tirsdag havde en del af spillerne til træning.\nEn del reserver og talenter, og dem som ikke fik meget spilletid mod Sønderjyske, stillede op i en reservekamp ude mod FC København.\n- Reserveholdet vandt 1-0 mod et stærkt FCK-hold, som også leverede en fin kamp. Så det var en udmærket oplevelse, sagde træneren.\nCasper Nielsen stod over tirsdag, fordi han døjede med efterveer af en stempling på bentøjet.\n- Vi har fri fra træning onsdag, og så regner jeg med, at Casper kan træne igen torsdag, mente træneren.\nPå den gode side kunne Jens Jakob Dyhr Thomasen gennemføre en halv times kamp for reserverne mod FC København, og dermed nærmer Thomasen sig spilletid på Superligaholdet efter flere uger, hvor chanceskaberen har været på grund af en fiberskade i lysken.\nDet vil være et kraftigt skub i den rigtige retning, hvis Thomasen kan nå at finde formen i de sidste fem kampe i nedrykningsspillet. Det er dog nok tvivlsomt, om han får spilletid allerede i weekenden ude mod Lyngby, men derefter burde vejen til græsset være banet, og bagefter venter som bekendt kampen om at blive syv - og jagten på en Europa League-billet, når først OB er 100 procent sikret mod degradering.\nAngriberen Rasmus Festersen trænede let tirsdag. Festersen har fortsat visse problemer med en sene i anklen, men bør dog være i bedring.\nOB spiller på lørdag klokken 16.00 i Lyngby, hvor hjemmeholdet prøver at bygge op til de afgørende playoffkampe mod nedrykning, idet Lyngby reelt er uden chance for at redde sig allerede i selve nedrykningsspillet.\nOB stillede således op i reservekampen:\nThomas Mikkelsen (46. Oliver Christensen)- Jacob Buus, João Pereira, Nana Welbeck (75. Kasper Skræp), Mikkel Desler - Julius Eskesen (60. Elias Lamnaouar), Mathias Thrane, Jens Jakob Thomasen (30. André Rømer), Mohammed Fellah (88. Mathias Bonde) - Rasmus Jönsson (80. Jonathan Harboe), Joan Simun Edmundsson. Bænk: André Rømer, Jonathan Harboe, Elias Lamnaouar, Kasper Skræp, Mathias Bonde, Oliver Christensen. OB var stærkest i første halvleg, hvor det også blev til en føring, da Joan Simun Edmundsson efter 21 minutter omsatte et straffespark, der var begået mod Julius Eskesen. Reserveholdets træner John Bredal sagde efter kampen til ob.dk:\n- Vi spiller en super første halvleg. Thomas Mikkelsen var første gang nede at ligge tre sekunder før pausen. Vi holdt dem helt fra chancer, og det var taktisk disciplineret lige fra angriberne og ned til de to firebackkæder. Vi spiller os til store muligheder og gør det rigtig godt offensivt.