Pludselig døvhed er en tilstand, der får den syge til at opleve pludseligt høretab. Denne tilstand er mere almindelig i det ene øre, selvom den forekommer i begge ører. Pludselig døvhed varer normalt kun et par dage.\nForskellige årsager til Tøre Tuli pludselig\nNår du oplever pludselig døvhed, kan du opleve flere symptomer såsom ringen for ørerne, pludselig svimmelhed, svært ved at høre stemmer i telefonen og ofte bede den anden person om at gentage samtalen.\nPludselig døvhed er normalt forårsaget af følgende:\n1. Sfor høj lyd\nAt høre lyde, der er for høje, såsom eksplosioner eller eksplosioner på tæt hold, kan beskadige hårcellerne, der leder lydvibrationer i dine ører. Dette kan reducere høreevnen og forårsage pludselig døvhed.\n2. Blokering ørevoks\nTilstedeværelsen af ørevoks, som tilstopper øregangen, kan også få dig til at opleve pludselig døvhed. Dette kan skyldes vanen med at plukke øret for dybt, så ørevoksen skubbes dybere og lukker trommehinden. Denne tilstand er også kendt som cerumen prop.\nSkader i hovedet, for eksempel fra trafikulykker eller sport, er også en af de ting, der kan få dig til at opleve pludselig døvhed. Årsagen er, at hovedskader kan forstyrre hjernefunktionen, der regulerer hørelsen, eller endda skade høreorganet direkte.\nStore trykændringer, såsom under dykning eller vægtløftning, kan forårsage rivning af membranen, der adskiller mellem- og indre øre (ferrilymfatisk fistel).\nDenne tilstand kan forårsage, at perilymfatisk væske, der er i det indre øre, strømmer ind i mellemøret, hvilket igen kan få dig til at opleve pludselig døvhed.\nPludselig døvhed kan også være forårsaget af en infektion, såsom en viral eller bakteriel infektion. Nogle infektionssygdomme, der vides at forårsage pludselig døvhed, omfatter bakteriel meningitis, borreliose, fåresyge, herpes og mæslinger.\nIndtagelse af visse lægemidler kan også forårsage bivirkninger af høretab, såsom ringen for ørerne og pludselig døvhed. Disse lægemidler er også kendt som ototoksiske lægemidler.\nNogle eksempler på lægemidler, der kan få dig til at opleve pludselig døvhed, er lægemidler til behandling af alvorlige infektioner, kræftmedicin og lægemidler til hjertesygdomme.\nOpretholdelse af øresundhed for at forhindre pludselig døvhed\nnu, For at forhindre risikoen for at opleve pludselig døvhed skal du passe godt på dit øres helbred. Her er nogle måder:\nUndgå at lytte til lyde, der er for høje.\nBrug høreværn, hvis du er tvunget til at være et sted eller en situation med en støjende lyd.\nUndgå at rense det indre øre med vatpind.\nRens øret ved at dryppe 2-3 dråber olivenolie eller mandelolie i øret, 2 gange dagligt i et par dage. Senere vil ørevoksen falde af af sig selv.\nTjek dit øres helbred til ØNH-lægen mindst en gang om året.\nHvis du oplever pludselig døvhed, skal du straks kontakte en læge. På den måde kan lægen fastslå årsagen til din pludselige døvhed og give den rette behandling.


Danskernes bedste vægttab er til dig, som ønsker et varigt vægttab, uanset om du skal tabe 5 eller 100 kg. Træningseksperten Henrik Duer har researchet på over 2000 danskere fra Det Danske Vægttabsregister, som har opnået det ”umulige”, nemlig et varigt vægttab. Disse succesfulde mennesker har tabt sig mindst 15 kg og holdt vægttabet i minimum et år. De har så at sige knækket koden. Det er første gang nogensinde, at du kan få indblik i hemmeligheden bag disse fantastiske resultater, og det er erfaringerne herfra, der ligger til grund for de effektive vægttabsprincipper, som Henrik Duer præsenterer dig for i denne bog. Ifølge Det Danske Vægttabsregister kæmper over 30 procent af deltagerne med en overspisningsforstyrrelse. Derfor bidrager psykolog Peter Nattestad med et kapitel i bogen om overspisningsforstyrrelser. Han fortæller, hvad der kendetegner forstyrrelsen, hvad du selv kan gøre for at slippe af med den, hvis du kan genkende symptomerne, og hvornår du skal søge hjælp. Derudover får du: • Verdens nemmeste kostplan uden kalorietælling • 35 lækre opskrifter baseret på almindelige fødevarer, som hurtigt får vægten til at falde • Fire lette hjemmetræningsprogrammer, der bygger muskler og forbrænder fedt Læs bogen, knæk koden og tab dig!


Caribien | S/Y Roselina\nAntigua – Panama\nRoselina Rejsebrev 17. maj 2006 Caribien, Panama\t0 Comment\nonsdag d. 10/5\n1800 Lettet anker i Little Bay; Montserrat sat storsejl og genua. Lader til forbrugsbatt. på stb. motor virker igen ikke\n1900 Motorsejlads (bb motor 1100 rpm) under støvskyen fra vulkanen\n2000 Endelig nok vind til at sejle. Vi sætter kursen lidt sydligt (ca. 225 magnetisk)\n2100 Endelig mad, tak Dirk 🙂\nRoselina Rejsebrev 8. maj 2006 Caribien\t0 Comment\nDirk’s oplevelser ombord på Sincerity\nVi ankom til Antigua i optaktsugen til Classic Yacht Regatta. Roselina skulle ikke deltage, da besætningen ikke var stor nok. Vi var 5 mand og skulle bruge 10, hvis det ikke skulle være alt for hårdt. Jeg ville gerne sejle med alligevel, så jeg skulle finde et skib at sejle med.\nEn uge mere på Antigua\nRoselina Rejsebrev 3. maj 2006 Caribien\t0 Comment\nTirsdag d. 25/4\nSkippers snak i går aftes om arbejde havde vist ikke gjort det store indtryk på besætningen, men ved 10-tiden var de da alle oppe. Efter morgenmad blev der så givet grundig instruktion i slibningens ædle kunst. Og sikke der blev slebet, og sikke fint det blev. Efter aftensmaden tog vi alle ind på Life Bar, hvor man ved køb af tre Mt. Gay drinks kunne få en T-shirt. Det lykkedes for os alle selv Sigurd, som ellers ikke drak alkohol, men han var så flink at købe til os andre 🙂\nEn uge på Antigua\nRoselina Rejsebrev 1. maj 2006 Caribien\t0 Comment\nPåskesøndag d. 16/4\nGitte og Carsten stod tidligt op for at opleve en lokal gudstjeneste. Allerede ved syvtiden startede det. Da de kom tilbage flere timer senere, var der stadig folk, der sov. Men det havde vist virkelig været en oplevelse.\nTilbage på Antigua\nRoselina Rejsebrev 24. april 2006 Caribien\t0 Comment\nJespers Fårekylling og andet godt fra logbogen\nTirsdag d. 11/4 – Iles des Saintes\nI går aftes er Preben vist kommet lidt til skade med en finger, og på mystisk vis er det lykkedes ham at afsætte blodspor over hele båden, så det så lidt makabert ud, da skipper vågnede og gik sin morgenrunde.\nRoselina Billeder 23. april 2006 Caribien\t0 Comment\nVandretur på Dominica\nVandfaldet og den kogende sø – se rejsebrev Dominica sætter sine spor.\nVidere fra Dominica\nRoselina Rejsebrev 14. april 2006 Caribien\t1 Comment\n…stadigt ømme -og nu også blanket af!\nAv, av, av. Det gør stadig ondt i benene, men vist også lidt i hovedet. Langsomt kom der liv på båden. Børnene sov meget længe, mens dem over 26 gjorde klar til en flodsejlads. Kl. blev 1000, men Jeffrey dukkede ikke op. Lidt senere sendte han en afløser, som sagde, at Jeff ikke havde det så godt. Af sted tog så Kristine, Henrik, Estrid, Jesper og Preben. De kom tilbage godt et par timer senere, og de havde været meget glade for turen op ad Indian River. Turen er ret kort, men man føler sig virkelig hensat til Amazonas eller i hvert fald noget der ligner. Og så var er der en bar øverst oppe ad flodløbet, hvor de havde en sikker kur mod tømmermænd, og Jesper købte straks en flaske.\nDominica sætter sine spor\nRoselina Rejsebrev 9. april 2006 Caribien\t1 Comment\nØmme lægge, hoveder og følelser\nOnsdag d. 5/4\nPancho kom tidligt og hentede Kristine og Henrik, som skulle ud og dykke. Ved titiden kom Pancho tilbage og hentede, Dirk, Gitte, Carsten, Jesper, Estrid og skipper sejlede os ind til dokken, hvor Corneil tog i mod os. Vi blev læsset ind i hans minibus. Sightseeingturen begyndte dog med et besøg på havnen i Roseau, hvor Customs & Immigration holder til. Det gik nemt og smertefrit, og snart var vi af sted.


Boligfond lækkede følsomme private oplysninger - minby\nDen Sønderjyske By er blandt de tre ejendomme, som Frederiksberg Boligfond har solgt til amerikanske Blackstone. Beboerne har mulighed for selv at købe deres boliger. Foto: Martin Sørensen\nBoligfond lækkede følsomme private oplysninger\nSkrevet af Frank Schmidt Pedersen 27/12/2018, 10:09\nBOLIGSALG. En menneskelig fejl i forbindelse med salget af Den Sønderjyske By, Peter Bangs Hus og Svalegården forstyrrede julefreden og resulterede i en politianmeldelse af Frederiksberg Boligfond.\nLÆKAGE: Som omtalt i Frederiksberg Bladet 18. december var Frederiksberg Boligfond i gang med at sende 444 usb-stik ud »så alle beboerne får alt materialet om salget,« sagde Flemming Brank, der er for mand for Frederiksberg Boligfond.\nDet skete så 21. december, men det viste sig at indholdet på stikkene var for omfattende, og indeholdt personfølsomme oplysninger.\n»Vi er meget kede af det skete og har hurtigt iværksat flere tiltag. Først og fremmest har vores administrationsselskab, PrivatBo, anmeldt forholdet til Datatilsynet. Frederiksberg Boligfond og PrivatBo er lige nu i dialog med Datatilsynet, som bistår os. Sideløbende har vi også sat en undersøgelse i gang,« siger Flemming Brank i en pressemeddelelse. Boligfonden er kommet frem til, at der er udsendt cirka 40 filer med personfølsomme oplysninger, som ikke skulle være sendt med.\n»Vi kan lige nu oplyse, at meget tyder på, at der er tale om en menneskelig fejl,« siger Flemming Brank.\nDet drejer sig oplysninger, såsom CPR-nummer, kopi af sygesikringsbeviser, kopi af bilregistreringsattester samt sundhedsmæssige lægeudtalelse om lejere, skriver Andelsboligforeningernes Fællesrepræsentation, ABF, i en pressemeddelelse.\n»Det er det værste tilfælde at overtrædelse af persondatalovgivningen vi er stødt på. Frederiksberg Boligfond har udvist en total respektløshed overfor gældende lovgivning og ABF vil nu tage skridt til at anmelde Frederiksberg Boligfond til Datatilsynet og Politiet, siger direktør Jan Hansen.\nABF rådgiver i øjeblikket lejerne i forhold til at kunne købe de tre boligejendomme og stifte andelsboligforeninger, frem for at lade boligfonden sælge ejendommene til Blackstone.\nLÆS OGSÅ: Boligfonden sælger for 1 mia til Blackstone\n»Lejerne har som bekendt 10 uger til at stifte andelsboligforeninger, og vi vil nu arbejde positivt for, at fristens udløb forlænges. Lejerne kommer til at modtage nye USB-stik, når vi har dem klar. Vores mål er, at lejerne får den fornødne ro til at arbejde med materialet,« siger Flemming Brank, der opfordrer beboerne til at levere de allerede udsendte USB-stik tilbage til PrivatBo eller deres ejendomskontor efter juleferien.\nDyrlægen på Peter Bangs Vej er flygtet fra Sovjetunionen\nByvandring om det gamle og nye Frederiksberg\nSkrevet af NMB 16/02/2020, 14:15\nMød skaberen af kæmpesuccesen Vahalla\nSkrevet af NMB 15/02/2020, 07:15\nNye el-skraldebiler er forsinket\nSkrevet af Heidi Engelund 14/02/2020, 17:15\nSøren Spanning er død\nSkrevet af Heidi Engelund 14/02/2020, 14:00\nSkrevet af Heidi Engelund 14/02/2020, 08:15\nParkeringsfejl: Tre års p-afgifter i Porcelænshaven skal retur til bilisterne\nSkrevet af Heidi Engelund 13/02/2020, 16:15\nWilson og Væver i Frederiksberghallens Café\nSkrevet af Bo Børresen 13/02/2020, 07:30\nSe billeder fra året, der gik på Nørrebro og i Nordvest. Juli:\nÅRET DER GIK 2018: JUNI


Marengs-roulade med hvide ribs og lagkage med blåbær og nektariner til far. | Den glade kagekone\nMin kære gamle far havde fødselsdag forleden dag, og det skulle fejres med gode kager til kaffen. Jeg kunne lige akkurat høste 300 g hvide ribs i min have. Åh, hvor jeg dog glæder mig til, at jeg kan høste i spandevis af ribs, solbær og alt andet. Men jeg må væbne mig med tålmodighed og lade naturen gå sin egen (langsomme) gang. Jeg har også blåbær i haven, men hvis jeg kan høste mere end 10 stk (!) i år, så er det i det mindste mere end sidste år! Så jeg måtte i SuperBrugsen og købe blåbærrene. De var hverken danske eller økologiske, men store og flotte og fra Polen. Man kan ikke få alt hvad man ønsker sig. Men jeg tror da, at min far blev glad for begge kager alligevel.\nOpskriften på marengs-rouladen fandt jeg inspiration til i et blad fra min ferie i England der hedder “Baking Heaven”. Jeg har investeret i en fin roulade form i en special butik der hedder “Lakeland“, som jeg besøgte i ferien. Formen er super god. En silikone form, og meget bedre end den slags bagepapirsform jeg selv plejer at folde. Man skal aldrig gå ned på udstyr, vel? Det er endnu engang bevist!\nMarengs-roulade med hvide ribs:\n300 g hvide eller røde ribs (Husk at tage nogen fra til pynt!)\nPisk æggehviderne til de danner toppe der står selv. Pisk sukkeret i lidt efter lidt. Lav en form af bagepapir på ca 36×26 cm og 1 cm høj eller brug en rouladeform. Smør formen med smør eller spray med en bagespray fra Ama. Drys formen med mandelflager og hæld dejen ovenpå. Bages på 200 grader alm ovn i 8 min – Derefter skruer du ned til 160 grader og bager den i yderligere 8 min. Den skal lige være lidt lysebrun.Vend rouladen ud på sukkerdrysset papir og læg den til afkøling på en rist. Imens pisker du fløden til flødeskum sammen med vanillesukkeret. Pisk mascarponen i. Rør det godt sammen. Vend ribsen i. Når rouladen er helt kold smører du flødeblandingen ud på rouladebunden og ruller den forsigtigt sammen. Pynt rouladen med de resterende ribs og sigt flormelis henover det hele.\nDenne marengsroulade er glutenfri, så den kan du fint servere for glutenallergikere!\nOpskriften på lagkagen med blåbær og nektariner er en variation over jordbærlagkagen, som jeg lavede til min yngste datters fødselsdag. Istedet for bananer og jordbær er kagen fyldt og pyntet med en masse blåbær og nektariner i tynde både. Opskriften kan du finde her.\nDa jeg skulle fotografere kagerne oppe hos min far inden serveringen, gik det op for mig, at jeg havde glemt hukommelseskortet til kameraet hjemme i computeren. Øv! Så jeg måtte tage til takke med ,hvad der kunne være i kameraets egen hukommelse. Det var en udfordring, ikke bare at knipse løs. De blev vist okay…\nDette indlæg medvirker i Månadens Sötsak januar “Något för alla”.\nDette indlæg blev udgivet i Desserter, Fest, Frugtkager, Gæster, Have, Kageopskrifter, Køkkengrej, Kyskager, Lagkage, nem og hurtig, sommer, Uncategorized og tagget blåbær, dessert, Fødselsdag, fest, frugt, Glutenfri, hurtig, kage uden bagepulver, Lagkage, mandler, marengs, nektariner, nem, nytårsaften, Nytårsdessert, opskrift, roulade, Sommer, vanille. Bogmærk permalinket.\n← Cookies og grahamskiks i sommervarmen.\nMadeleins med hindbær til min fødselsdag →\n7 thoughts on “Marengs-roulade med hvide ribs og lagkage med blåbær og nektariner til far.”\n31. juli 2013 kl. 9:41 pm\nDet er en fornøjelse at læse dine indlæg på bloggen.\nMens det endnu var rabarbersæson, bagte jeg rabarberkagen med marengslåg et par gange. Da vi kun er to, var der kage til kaffen flere dage og det var en nydelse hele vejen til det sidste stykke. Marengsen bliver ikke ødelagt af at stå nogen dage. Sidste gang bagte jeg dobbeltportion og brugte en bradepande. Måtte bage den dagen før, da den skulle bruges på Rosens Dag, hvor rosenkredsen solgte kaffe og kage i Lars Bengtsons have. Kagen blev fin og solgte helt godt.\nI søndags bagte jeg så kagen igen med lige dele solbær og ribs i stedet for rabarber. Jeg siger dig, det er ikke ilde!\nOg det var sidste stykke fik vi i dag og var stadig en nydelse.\n31. juli 2013 kl. 9:49 pm\nEj, hvor sjovt! Hvor er det dejligt med en tilbagemelding på mine opskrifter. Jeg er så glad for de rosende ord. Tak!\nDesværre kunne jeg ikke deltage i Rosens dag. Jeg har stadig til gode at se Lars B. ‘s have. Alle siger, den er så smuk. Skægt, at du bagte rabarberkagen til den lejlighed.\nJeg har også overvejet variationen med ribs! Det smager garanteret godt! Hvis du har mange ribs, så må du bage denne roulade. Den er himmelsk!\nMarie Bergman - Om livet på Cypern siger:\n6. februar 2014 kl. 5:22 pm\n6. februar 2014 kl. 5:24 pm\nTack så mycket! Hälsningar från Ulrika\n2. januar 2016 kl. 11:46 pm\nHej, har lige bagt marengsroulade – gæsterne spiste rub og stub, men jeg var faktisk ikke helt tilfreds. Syntes den var lidt ‘rå’ indeni – a la flødebolleindhold. Først nu ser jeg din opskrift – 2 x 8 min ved faldende varme. Er det virkelig nok til at få den gennembagt? Og kan du rulle den efter 2 timers afkøling? I den opskrift jeg brugte, skulle man dække den med et fugtigt viskestykke for at holde den ‘rulbar’…. Hilsen Lise\n5. januar 2016 kl. 5:48 pm\nJeg kan selv godt lide flødebolle-konsistens 😋 Men jeg syntes nu, at den var mere gennembagt den gang jeg lavede den. Det er desværre længe siden jeg sidst bagte denne marengsroulade, så jeg husker ikke hvordan det færdige resultat/konsistens var. Men der er jo forskel på ovne. Måske skal du prøve at bage den lidt længere tid næste gang. Og du har ret – Det kan være en god ide at overdække bunden med et fugtigt klæde, hvis man vil være sikker på at rouladen ikke revner, når den skal rulles.\nHvis jeg bager denne opskrift en anden gang og oplever fejl og mangler ved opskriften, så retter jeg selvfølgelig indlægget til. Det gør sig gældende ved alle mine opskrifter. Tak for dit input! 😊\nGodt nytår! Og tak for din hilsen!


Vækst, Udvikling, Innovation & Effektivitet!\nPressemeddelelse november 1, 2012 Uddannelse\nStår du eller din virksomhed i en situation, hvor det hele går lidt for langsomt? Er den daglige gang på arbejdspladsen blevet mere kompliceret, fordi I mangler inspiration til, hvordan I skal imødekomme kundernes krav og markedets efterspørgsel?\nEn arbejdsplads i vækst skaber plads til udvikling, innovation og effektivisering, men hvordan opnår man disse elementer, når man sidder fast i det forkerte spor? Skal mængden af ressourcer forøges, eller skal de nuværende ressourcer udnyttes på en anden måde?\nHos Probana Business School tror vi på, at virksomheder og individer kan lære at udnytte deres ressourcer til at imødekomme både individuelle og organisatoriske mål. Det kræver blot, at man tilegner sig de rigtige redskaber til sin værktøjskasse. At styrke ledere og medarbejdere med lederpotentiale giver enhver organisation et fremadrettet boost, som ikke bør undervurderes.\nPersonaleledelse, forandringsledelse, værdiskabende ledelse, resultatorienteret ledelse, udviklende ledelse, forretningsudvikling og strategiudvikling er alle uhyre vigtige kompetenceområder. Med en MiniMBA fra Probana Business School vil du kunne komme til at mestre disse! Med en Mini MBA fra Probana Business School får du udvidet din horisont, udviklet dine kompetencer og udbredt dit netværk. Uddannelsen foregår i samarbejde med landets bedste undervisere fra de videregående akademiske uddannelser og toppen af det danske erhvervsliv. Mini MBA'en vil gøre dig bekendt med de nyeste tendenser og værktøjer, der kan føre dig og din virksomhed sikkert videre i den nye økonomi. Uddannelsen er baseret på e-learning med kursusdage, så den er skræddersyet til den travle businessmand og -kvinde. Læs mere omkring uddannelsen på: http://www.probana.com/dip.asp


Natlampe i stikkontakten: en børnelampe med bevægelsesføler, stikkontakt og LED-version, små modeller med en switch, en bi og andre former - Belysning - 2019\nSlaviske tapet i moderne design\nArrangement og design af en lang korridor\nFunktioner af valget af baby puder\nVed mørkets indtrængen ønsker man en følelse af komfort og sikkerhed i rummet, og hvis almindelige lamper tændes til aftenforhold, så er et så lyst lys ikke nødvendigt for at sove. Til dette bruger de fleste mennesker natlys tilsluttet en almindelig stikkontakt.\nEt natlys i stikkontakten er oftest efterspurgt i familier, hvor der er børn. Den dæmpede rolige og varme type lys påvirker en søvn af et barn og en voksen positivt. Nattlampen hjælper med let at navigere i rummet, hvor du kan slappe af og roe nervesystemet, ikke foruroligende dets glød. En mand sover bedre.\nDette produkt har en række funktioner:\nDen er lavet af ildfast materiale;\nUdsender et blødt natlys;\nIrriterer ikke øjnene;\nDet er kompakt;\nMange modeller har en switch.\nEn separat kategori omfatter natbelysningsudstyr til børnenes soveværelse. Forældre kræver især dem, da det skal certificeres.\nEn række modeller af nightlights giver dig mulighed for at bruge dem til forskellige værelser. Lamper kan vælges til næsten ethvert interiør.\nDenne belysningsenhed er en lille lyspære eller LED, smukt dekoreret med en loftseng eller hætte. Natlys er lavet af forskellige materialer. Hvert produkt har sine egne egenskaber.\nLamperne adskiller sig fra hinanden ved at:\nDe lamper der anvendes i dem. Det kan være halogen, glødelamper og energibesparende lamper. LED natlys er i speciel efterspørgsel. Dens fordel er, at det praktisk talt ikke opvarmes og ikke bruger meget energi.\nStedet hvor de vil blive installeret. For eksempel på loftet, på bordet, direkte i stikkontakten, enkeltvis og så videre. Rosette natlyset har ingen ledning, hvilket gør det mere bekvemt end en væglampe.\nEvne til at flytte fra en strømkilde til en anden. Rosette lys kan også tilsluttes og stationært.\nBrugte materialer til loftet. Fås i glas, plast osv.\nStil design. Modeller tilbydes, alt fra klassisk stil til high-tech.\nEffekten af det udsendte lys.\nSærlige træk. Aktivt købte belysningsapparater med omskifter. De er meget praktiske at bruge, det er ikke nødvendigt hver gang at tage stikket ud for at trække det ud af stikkontakten, eller du kan bare trykke på en knap.\nBørn kan lide natlyset med bevægelsesføler. Børn glemmer ofte at slukke for lyset bag dem, og så bliver elektricitet ikke økonomisk forbrugt. Når et barn løber ud af rummet, slukker et sådant natlys sig selv, hvilket er meget praktisk.\nDer er også belysning legetøj, karruseller, båndoptagere og endda natlys med baby monitor funktion. Lamper med indbyggede fotoceller er i stor efterspørgsel. Lyset selv tændes, når det bliver mørkt i rummet og går ud, når lyset kommer frem.\nI en separat række allokeret belysning projektorer. Under arbejdet viser de tegninger af loftet på rummets væg, for eksempel i form af en stjerneklar himmel.\nEn meget speciel og nyttig funktion har saltlampe. Det har et smukt udseende, såvel som en ejendom, der er gavnlig for helbredet. Natlyset har en kapacitet, der er fyldt med salt. Mens produktet er i drift, saltet opvarmer, desinficerer luften i rummet og fylder det med nyttige dampe. Denne model af lampen er nyttig for forældre, hvis børn ofte lider af forkølelse, især faryngitis.\nBørns natlys har et mere interessant design og er lavet i form af legetøj, blomster, stjerner og andre originale former.\nLysdesignere tilbyder forbrugerne forskellige former og størrelser af produkter:\nFor voksne tilbydes modeller med enkle former, i form af geometriske figurer eller lavet i form af enkle farver.\nBørnenes nattelys forbløffer med sortimentet. Produkter til børn er i form af dyr, fugle, huse, karruseller, blomster, bier og så videre.\nDet vigtigste kriterium ved valg af enhver lampe er dens miljøvenlighed, brandmodstand og sikkerhed. I grund og botten køber kunder små, uklare modeller. Et natlys i stikkontakten bør ikke tiltrække opmærksomhed.\nVed valg af lampen er størrelsen vigtig. I større tilfælde kræves der mere energi, flere lamper, og ikke alle forbrugere er tilfredse med det.\nEn stor rolle er spillet af lampens farve og lampens natlys. Foretrukne pastelfarver - blå, grøn, blå, gul. Kun i dette lys hviler de menneskelige øjne. Men moderne forskere har gennemført en undersøgelse, og det viste sig, at hver farve påvirker menneskekroppen på forskellige måder. Derfor skal du vælge belysningen meget omhyggeligt.\nEksempelvis viste eksperimenter udført på hamstere det den røde Farve har en positiv effekt på kroppen. blå lys forårsager aggression. hvid har en mindre negativ effekt end blå.\nSom et resultat anbefaler forskere, at folk, der arbejder om natten, bruger lamper med rødt lys, så kroppen får den mindste belastning. Men konturerne af objekter med rødt lys er ikke særlig tydelige.\ngrøn lyset af et natlys, hvis det ikke er lyst, vil have en række fordele i sammenligning med rødt. Med en grøn glød opnår en persons syn særligt haster, møbler og andre genstande, samt deres konturer er let synlige indendørs. Du kan endda skelne farver i rummet. Uanset hvilken farve lampen brænder, skal den under alle omstændigheder ikke være lyse og diffunderede. Det ville være rart, hvis lampen er udstyret med en relæfunktion.\nNightlights i stikkontakten er ganske mange virksomheder. Men blandt dem er der flere mærker, der har bevist sig på markedet for tjenester fra den gode side. De er berømte for mængden af produkter og en bred vifte af produkter.\nDe fem øverste er:\nFir Camelion. Det blev grundlagt i Hong Kong og har været i drift i over 50 år. Det har datterselskaber i Tyskland, Argentina, Mexico, Canada, Tyrkiet og andre lande. Virksomheden fremstiller og sælger batterier, batterier, lamper til haven, biler, spotlights, lommelygter, samt forskellige natlys. Alle produkter finder deres kunder over hele verden. Produkter af dette mærke er nemme at installere og nemme at bruge. Fixtures opfylder alle sikkerhedsstandarder og har et interessant design. Camelion-mærket holder altid på den moderne teknologi og står ikke stille og forbedrer sine produkter kontinuerligt. Natlamper i dette firma skaber en særlig behagelig atmosfære på værelset, forbruge et minimum af energi og tilslutte direkte til stikkontakten. Virksomheden vokser konstant og har allerede 16 planter.\nKøbere sætter pris på produkterne af dette mærke til lave omkostninger og høj kvalitet.\nLucia. Et italiensk firma, der fremstiller produkter til rumbelysning. I Rusland har det været på markedet for varer og tjenesteydelser siden 2013. Paolo Tucci grundlagde det. Firmaet er opkaldt efter sin datter. Fabrikanten tilbyder mere end 300 modeller af forskellige armaturer, natlamper, gulvlamper. Ved fremstilling af udstyr anvendes materialer som gips, metal, læder, glas, krystal, akryl. Produkter af romantisk, klassisk og moderne design er til salg. Produktlinjen indeholder 9 samlinger. Blandt dem er f.eks "Natura", "Firenze", "Pietra Isola", "Pelle Nerre".\nBrennenstuhl. Udkom i 1958 i Tyskland takket være sin grundlægger Hugo Brennenstool. I øjeblikket er en af lederne i produktionen af elektriske produkter i Europa. Konstant på jagt efter innovative modeller af belysningsenheder (og ikke kun). Virksomheden overholder alle standarder i produktionen. Han forsøger at være særlig opmærksom på kundernes ønsker, for eksempel kan der leveres op til 10 års garanti for nogle produkter.\n"Svetozar". Dette er et russisk lysproduktionsselskab. Sortimentet af dette mærke er meget forskelligt og indeholder belysningsudstyr til hjemmebrug og til kontorer. Virksomheden forsøger at købe alle forbrugsstoffer til enheder i vores land, på grund af hvilket produktionsomkostningerne falder. Hovedproduktet i produktionen er polycarbonat. Anlægget arbejder med både detail- og engroskunder. Alle produkter har certifikater. Produkterne bruger LED-lamper, der tjener op til 10 år.\nTDM Electric. Navnet er betegnet som "National Electrotechnical Company Morozova"Et ungt firma, der blev vist for ti år siden, tilbyder højkvalitets husholdnings- og industriel belysning. Udfører en kompetent prispolitik med mere end 12.000 modeller af elektriske apparater. Området omfatter både beskedne modeller og eksklusive designmuligheder.\nIfølge kundeanmeldelser fra fabrikanter, der er nævnt i artiklen, er nightlights og armaturer fra Lucia, Camelion, det tyske firma Brennenstuhl og den russiske Svyatozar i største efterspørgsel. De vælges på grund af det smukke design, holdbarhed, styrke og sikkerhed i brug. Disse producenter har mange interessante multifunktionelle modeller.\nIkke alle kan lide produkterne fra TDM Electric. Påstande er primært rettet mod design af produkter. Mange klager over deres skrøbelighed. Nogle forældre er ikke tilfredse med det ringe udvalg af lamper til børn.\nLysnøgleapparater i form af lamper og natlamper er kommet ind i vores liv. Sådanne enheder er i hver familie. De tillader ikke at være bange for mørket og gøre vores liv mere behagelige om natten. På trods af at mange betragter dem som produkter kun til et børns soveværelse, får mange voksne med stor succes natlys i selve stikkontakten.\nSe videoen: Lamp From PVC pipe - I Love You DIY Luminárias de PVC lampada love Светильник своими руками (September 2019).\nSilikone emalje: typer og egenskaber\nBlandt det store udvalg af maling og lak varierer silikone emaljer i en række unikke egenskaber. De er populære ikke kun i byggebranchen, men også i andre industrier. Silikone maling er i stand til at beskytte enhver overflade mod miljøets skadelige virkninger. Egenskaber af sammensætningen Silikone emalje har egenskaber, der giver dig mulighed for at bruge denne type produkt, hvor du skal sikre den bedste kvalitet og maksimal modstand af den malede overflade. Læs Mere\nDen planetariske mixer fra den anerkendte italienske producent af husholdningsapparater Smeg har ikke kun et imponerende stilfuldt udseende, men kan også klare enhver madlavning. Dette apparat er virkelig professionelt køkkenudstyr. Egenskaber og fordele Det italienske brand Smeg er kendt for mange fans af højkvalitets husholdningsapparater til køkkenet, dets produkter er altid pålidelige, moderne og efterspurgte. Læs Mere\nBlender Manufacturers Oversigt\nSpar tid er den vigtigste opgave for den moderne værtinde. Blandere, blenders, multikookere, kaffemaskiner er designet til at reducere tiden og lette vores indsats i forberedelsen af en række retter og drikkevarer. En af disse uundværlige hjælpere er en blender. En blender er et elektrisk apparat, der er designet til hurtig slibning og blanding af produkter, hvilket gør cocktails, smoothies, saucer. Læs Mere\nTeglsten i stuen indretning\nBrugen af murstensværker i indretningen af stuen blev en populær trend for flere år siden. Tilstedeværelsen i huset eller lejligheden af en sådan udsmykning fylder hele værelset med en særlig atmosfære. Hvilket værelse vil dekorere? Ved første øjekast ser det ud som om mursten er fjenden af rummet, det reducerer visuelt størrelsen af rummet og gør det mørkt. Læs Mere\nKork - nyt gulv. Hidtil har kontroversen omkring fordele og svagheder i dette materiale ikke formindsket. Han er eksotisk, dyr. Hvorfor er kork bedre end laminat? Er det muligt at lægge korkgulve i køkkenet, badeværelset? Lad os analysere situationen fra forskellige vinkler. Hvad er det? Korkgulve er et miljømæssigt sikkert materiale til produktion, hvor det øverste lag af korkeg er brugt. Læs Mere\nUnder alle klimatiske forhold er der tidligst eller senere behov for frysere. De bruges til industri og indenlandske behov. Samtidig er det vigtigt at regulere temperaturen inde i køleenheden, da indholdet, som det er beregnet til, kan ændre deres egenskaber under indflydelse af visse temperaturer. Læs Mere\nCopyright 2019 \_ Design og indretning \_ Natlys i stikkontakten


Fremgang og nye skader – Lørdag d. 1. juni 2013. – Rasmussens Tennis\nJeg havde egentlig to hårde singler planlagt i dag, men formiddagens kollision med Thomas Szulevicz’ hårde forhånd regnede desværre væk. Tilbage var en kamp her til eftermiddag mod Henrik Kristensen, som jeg aldrig har vundet over. Sidst vi spillede var for et par uger siden, og det resulterede i den håndledsskade, som jeg siden har moslet med. Nu er skaden stabiliseret af en skinne, og formkurven er for opadgående, så jeg havde gode forhåbninger til dagens kamp.\nDet skulle vise sig at være berettiget, for det blev en meget tæt og langvarig affære. Vi skiftedes til at bryde hinandens serv, hele seancen endte med 3-6, 6-4, 4-6 i Henriks favør efter 2½ time. Med til historien hører, at jeg var et mulehår fra 5-5 i tredje sæt med mange breakbolde og tabte til slut på en uheldig bold, der ramte en linje og hoppede helt væk fra mig.\nNu har en ny skade så vist sig: Jeg har i længere tid haft en lille smerte i venstre side af brystet. Jeg har haft den før og har også været ved læge, for det kunne måske være noget hjerteproblem af en art. Men lægen kunne ikke finde noget galt med mit hjerte og sagde, at det var en muskelskade. Sådan føles det også. Den sidder for oven på venstre bryst, og den gør ondt, når man trykker på den. Den gør også ondt, når jeg spiller, og specielt, når jeg skal serve. Det er bare lidt mærkeligt, at det er i venstre side, for jeg spiller jo med højre arm, og den venstre bruges mest til at holde balancen med og kaste bolden op.\nJeg vover en opdatering med formkurven. Jeg er ret godt tilfreds med at spille næsten lige op med Henrik, og forhåbentlig er den nye skade ikke alvorlig.\nForrige Forrige indlæg: Dødszonen\nNæste Næste indlæg: Liga Pouf-dag – Søndag d. 2. juni 2013.


LITTERÆR OG DIPLOMATISK AKTIVITET\nLitteraturdyrkelse. De frygtløses Akademi. Diplomati. Pius VI. Tommaso Placidis saligkåring.\nFransk herredømme. Forholdet til Rom.\nI 1600- og 1700-tallet var der en sand opblomstring af forfattere, som fornøjede byen med deres skrifter. Blandt digterne huskes Cesare Mattei, der blev kaldt den coresiske poet, Melchiore Bosso, Giovanni Battista Petrillo, den berømte Marinos ven [Giovanni Ambrogio Marini, it. forfatter. 1594-1650. PH.], Gabriele Castaldi, hvis drama om Santa Oliva blev opført i mange år på pladsen foran helligdommen  og især Sante Laurienti [digter og historiker, 1597-1656, PH.]. Kun lidt af den omfattende litteratur er bevaret til trods for, at mange af værkerne blev trykt. Gregorio Landi Vittori var et stort navn i sin tid, han skrev filosofi på vers på latin, og blev hyldet som en ny Virgil. Om den kvindelige digter Beatrice Colangeli skriver Laurienti »etrusca poesi delectata est et nonnulla composuit opuscula.« [Etruskisk poesi er en nydelse og (hun) skrev nogle værker. PH.]\nBlandt prosaforfatterne bør man huske på Ulisse Ciuffi, der skrev »Genealogia delle famiglie corane« samt Gregorio Milita, Sante Laurienti og Antonio Ricchi, som har skrevet mange af de kilder, som vi idag har til Coris historie. Laurienti benyttede sig af de to førstnævnte til sin »Historia Corana«, ligesom senere historikere har benyttet sig af hans uvurderlige manuskript.\nDe Frygtløses Akademi\nAccademia degli intrepidi – De frygtløses Akademi – blev oprettet i 1778. Dets segl er et laurbærtræ med inskriptionen »Ne quidem fulmina terrent« »End ikke lynet frygeter de«. Dets storhedstid varede henved 100 år. Coris adelige deltog i de akademiske møder, hvor enhver kunne lufte sit talent og underholde sig med de mere eller mindre fordækte og bidende satiriske vers. Blandt æresakademikerne var Cesare Cantù, der skrev et værk som hyldest til akademiets medlemmer.\nI S. Maria-kirkens arkiv findes stemplet og andre minder om Akademiet, heriblandt Cantùs skrift  .\nEftersom Cori ligger tæt på Rom, var det let for mange coresiske præster at få en stilling i et af de mange kontorer i den pavelige curie i Rom. De holdt Coris fane højt, og de skaffede byen mange goder. Først og fremmest var der den store Massari, en ven af Sixtus IV [pave 1471-1484, PH.], der tjente ham på vigtige missioner og som var pavelig udsending i Tyskland. Han ville være blevet kardinal, hvis blot Sixtus havde levet længere, men i stedet blev hans strålende karriere bremset af falske anklager under den følgende pave.\nDe tre medlemmer af Verallislægten Girolamo, Paolo Emilio og Fabrizio sad i mange år i de højeste embeder inden for Pavestatens forsamlinger.\nPietrantonio Maggi var sekretær for Paul IV [pave 1555-1559, PH.]. Han opnåede at få byen fritaget for at skulle betale en høj skat, som den skyldte Kirken.\nGiovanni Amati tjente kardinal kardinal Medici, der som pave Pius IV [1559-1565, PH.] gjorde ham til kannik i Lateranet og senere biskop af Minori.\nManlio Giannuzzi var værdsat af Gregor XIII [1572-1585, PH.], hvilket fremgik ved flere lejligheder. Blandt andet udnævnte paven blev hans ene søn Giovan Battista til sin særlige skatmester og hans anden søn Pietro til biskop af Alatri.\nNicola Manatri stod højt i Gregor XIV’s [1590-1591, PH.] agtelse, og han døde dagen inden han skulle udnævnes til kardinal.\nAngelo Picchioni var Gregor XVI’s [1831-1846, PH.] stedfortræder i det pavelige korrespondenceskretariat. Til disse navne kan tilføjes Luigi Landi Vittori, biskop af Assisi, der har den fortjeneste at have genfundet S. Chiaras lig, monsignore Alessandro Chiari, P. Luigi Pasquali samt andre fremragende gejstlige, der har gjort Cori ære med deres intelligens og retskaffenhed  .\nGiovanni Angelo Braschi [1717-1799, pave fra 1775, PH.] var velkendt i Cori før han blev pave under navnet Pius VI. Som ung havde han været kannik ved S. Pietro, og han tog ofte til vores by som gæst hos familien Ceva, som havde et storslået palads på Monte Pio og en ville i Colle  .\nDa han blev udnævnt til kardinal og abbed af Subiaco [lokalitet tæt på Rom, PH.], besøgte han Civitella-klostret, hvor han blev grebet af beundring for det genemført franciskanske liv, man førte der. Og han lærte mere om dette klosters grundlægger, Tommaso fra Cori, som på det tidspunkt var ved at blive kanoniseret. Kort efter sit valg til pave sørgede Pius VI for, at denne proces hurtigt blev ført til ende. Således havde han i 1778 den tilfredshed at udgive et dekret, der fastsatte, at Tommasos dyder var heroiske og i 1786 saligkårede han ham. I Rom deltog han personligt i den højtidelige gudstjeneste i S. Maria in Aracoeli, og tre år senere rejste han igen til Civitella for at bede ved hans grav  .\nDen store pave bør huskes, ikke kun for disse religiøse bånd til Cori, men også for det arbejde han gjorde for at tørlægge De pontinske Sumpe, som man også her kunne mærke de triste effekter af, for den støtte han gav til olivenavlen samt for at have genåbnet de brud, hvorfra man fik den marmor, der udsmykkede Vatikanets sakristi. Også Leo XII benyttede sig af denne marmor til at forskønne baptisteriet i S. Maria Maggiore  . For at vise sin taknemmelighed skrev Coris Podestà til paven: »Deres Hellighed har forøget vores glæde ud over enhver beskrivelse, og vi ville være de mest utaknemlige af alle mennesker, hvis vi ikke med alle vore kræfter udtalte en offentlig og uforglemmelig påskønnelse til Deres hellighed...«\nOg paven svarede: »De andre byer er blot stolte af deres monumenter for menneskelig hæder, der som oftest minder os om krige og blodsudgydelse. I kan derimod være stolte af en mand, som Den hellige Stol fremhæver som heroisk med hensyn til enhver dyd i verden...« \nTommaso Placidis Saligkåring\nDa den salige Tommaso blev kanoniseret var der endnu nogle af de ældste coresere, der huskede ham, og flere af dem aflagde vidnesbyrd om ham. Blandt dem var Ortenzio Marchetti, der som barn var blevet helbredt for en farlig øjensygdom. Også blandt de yngre var han en kendt skikkelse, af deres mødre havde de hørt beretninger om hans mirakler. Det var familieminder, der berettede om mirakler. Saligkåringsprocessen varede mere end et halvt århundrede, men mindet om ham var hele tiden levende, og håbet om at se ham saligkåret blev stærkere og stærkere.\nDa Coris kirkeklokker den 3. september 1786 ringede for at annoncere, at paven havde udtalt sig om Tommasos hellighed og at Kirken havde erklæret ham for salig, blev Coris borgere grebet af en overvældende glæde. De ivrigste var i Rom den morgen for at være blandt de allerførste, der bad til den nye salige og for at takke paven for hans mange tjenester. Disse heldige hørte to kære navne runge under Peterskirkens hvælvinger: Tommaso og Cori.\nDet er ikke let at beskrive de fester, som Cori fejrede sin saligkårede med. Der var pomp og pragt med musik og fyrværkeri, husene var illuminerede som det aldrig var set før. Under stor entusiasme blev det foreslået at flytte liget tilbage til Cori for at stede det til hvile i en kirke, som folket ville opføre nær hans fødehjem. Men forslaget blev dog ikke anset for gennemførligt. Hverken paven eller befolkningen i Subiaco ville have tilladt det, så det blev anset for lettere gennemførligt at skaffe nogle relikvier. Og paven gav da også gerne sin tilladelse. På den tid tog man det ikke så nøje med udgifter, og for at kunne opbevare relikvierne på dekorativ vis, blev der i Rom bestilt et rigt udsmykket relikviegemme til 200 scudi. Der blev skulderbladet, to fingre, nogle ampuller med dele af hjertet, fire ribben, dele af brystet og pulver fra hjernen lagt ind. Alt var parat til den højtidelige overførsel, da der skete noget typisk coresisk.\nMarco Stampiglia [formodentlig den ansvarlige for ceremonien i Subiaco, PH.], der var interesseret i arbejdet, ønskede som kompensation en af byens tre nøgler. Byrådsmedlemmerne afslog dette privilegium og truede med at gå rettens vej, hvis ikke relikviegemmet omgående blev udleveret  . Stampiglia protesterede først, men gav siden efter, og tidspunktet for transporten samt måden, den skulle udføres på, blev fastsat.\n»Om morgenen den 20. september 1788,« skrev monsignore Boncompagni, »gik tolv unge coresere fra Rom med relikvierne på deres skuldre. De oplevede selv et under fra den saligkårede, for da de tog den hellige byrde på skuldrene, syntes den dem yderst hård og umulig at bære hjem til byen på grund af den store vægt. Men så snart de kom ud af porten til Laterankirken, blev den så let, at der ikke var behov for at fire andre mænd skulle hjælpe til. De kostelige relikvier blev tilbedt på deres vej gennem Castelli Romani til Cori, men den største hyldest fik de i Cori. Det var en sand triumf; hele byen ventede. Blandt de første til at indfinde sig og tage imod dem var byrådsmedlemmerne og blandt disse den aldrende viceguvernør Ortenzio Marchetti, der var dybt rørt  . Efter beslutning af kardinal Francesco Albani skulle relikvierne opbevares i S. Maria kirken »usque dum Episcopus aliter providere decrevit  « [oversættelse].\nI 1787 var Placidifamiliens hus blevet opkøbt for at bevare det for eftertiden og i 1792 velsignede biskoppen af Velletri, monsignor Buffa, højtideligt det område, hvor det var meningen at den kirke, som byen ville rejse til den salige Tommaso, skulle opføres. Men tiderne skiftede og Napoleon kom med sine hære og erobrede Italien. Dog stod der i det velsignede område i 40 år et krucifiks til minde om begivenheden og som symbol for håbet om bedre tider.\nDe franske hære, der gik ned gennem Italien under Napoleons felttog, medbragte de principper om frihed, love og lighed, der drev deres unge republik. Soldaternes ankomst blev mange steder fejret med store fester og overalt blev der plantet træer for friheden.\nFørst da italienerne så, at deres kunstskatte blev stjålet og ført til Frankrig, deres mad blev spist, deres soldater dræbt og Pius VI og Pius VII taget til fange, forstod de, at franskmændene var røvere og ikke befriere. I Rom spurgte Marforio Pasquino [de to »talende« statuer, der satirisk kommenterede livets gang i Rom, PH.]: »Er det rigtigt, at alle gallere er tyveknægte?« »Nej ikke alle,« svarede Pasquino, »men Bonaparte er.« \nEftersom italienernes nationale stolthed og tro blev såret, prøvede de at undgå overgreb ved at gemme både ting og mennesker af vejen. Herved blev et andet onde, bandituvæsenet, fremmet i stedet, og befolkningen måtte se det, som det var lykkedes dem at redde fra franskmændene, stjålet af røvere.\nDen 17. marts 1809 erklærede Napoleon Kirkestaten for nedlagt og forenet med det franske kejserrige. I hele det gamle territorium blev navne og administration skiftet ud. Cori blev en del af Tevereregionen, Velletriprovinsen og Corikantonen sammen med kommunerne Roiccamassimo og Giuliano [i. e. Giulianello. De foregående administrative benævnelser fra napoleonstiden er forsøgt oversat til dansk efter bedste evne. PH.]. Il Podestà blev udskiftet med en Maire, der samarbejdede med et byråd. Det ser ud til, at disse rådsmedlemmer ikke følte sig særlig beærede af denne tillid, der blev vist dem af fremmede, for som en protest nægtede de i et helt år at mødes. Og eftersom Coris »Libro dei Consigli« ikke viser nogen tegn på den nye administration, er det tegn på, at den forblev lukket under hele det forhadte herredømme. Den blev først åbnet, da det var endte, hvilket skete i 1814  .\nDa de franske kommisærer ankom til Cori, var Santuario del Soccorso et af de steder, de først besøgte i byen. Her skete der som så mange andre steder det, at de efter at have ranet, hvad de ville i kapellet, til sidst kravlede op på alteret for at tage Madonnastatuens kostbare guldkroner. Så skete der imidlertid noget, som fortælleren [dvs. Pistilli, PH.] ikke tøver med at betegne som et mirakel. Da de allerede stod med fremstrakte hænder for at fjerne skatten, blev de som lammede og ude af stand til at røre sig. Vi ved ikke, hvordan denne paniske scene endte, men ét er sikkert: De kostbare kroner blev på deres plads.\nTidernes støv har dækket andre ubehagelige begivenheder, og vi lader dem gerne ligge i fred.\nForholdet til Rom\nI middelalderen hørte Cori sammen Velletri, Frascati, Albano, Tivoli og andre småbyer i Lazio ind under jurisdiktionen SPQR – Senatus populusque romanus, Det romerske Senat og folk  .\nDet er ikke let at fastslå, hvilke rettigheder Senatet havde i de enkelte byer, og historikerne beretter om føderationer, ærespagter, arvegodser og endda om feudalitet. Igennem århundrederne var den ene eller den anden ting mere eller mindre fremherskende. Først var der tale om en føderation, til sidst blev byerne betragtet som arvegodser. I alle tilfælde var de juridiske rettigheder ikke af stor betydning, generelt var de reduceret til opkrævning af nogle skatter og donationer samt til byernes udsendelsen af tre mænd – i nyt tøj og med standarter – til Testacciolegene  . Det vigtigste var valget eller godkendelsen af il Podestà efter de enkelte kommuners statutter. Denne situation havde absolut nogle negative sider, men den reddede byerne under SPQR fra at lide under en eller anden herremands tørst efter magt og besiddelser. Norma, Sermoneta og Artena passerede fra den ene fyrste til den anden, og deres velbefindende afhang af fyrsten storsindethed. Cori havde derimod hele tiden sin frihed, omend diskret overvåget at det romerske Senat.\nI 1410 blev en meget vigtig pagt mellem Rom og Cori underskrevet. Cori fik retten til at vælge et kommunevåben og mottoet SPQR tilbage (mens byen tidligere som uafhængig republik havde haft mottoet SPQC)  . I denne anledning donerede byen den smukke Minervastatue, der derefter blev opstillet på trappen til Capitol som symbol på Den Evige Stad.\nDisse pagter med det romerske folk blev fornyede i 1512. Blandt andet blev det fastslået, at il Podestà skulle være en romersk adelsmand, der skulle have alle de forudsætninger i form af retskaffenhed og retfærdighed,\nFOTO XVII - MIDDELALDERGADEN\nVerralli  – familier, der alle fik stor succes. Det fik andre coresiske familier til også at vende sig mod Rom, hvor man kunne opnå høje embeder og indbringende goder. Derved ændrede den store ære fra det romerske Senat sig med tiden til at blive et problem for byerne i Lazio, hvis fremmeste borgere af pengeårsager og af dygtighed flyttede deres aktiviteter og rigdom til Rom. De blev romere og glemte deres hjembyer.\nForholdet til Rom var ikke altid fredeligt, for Senatet benyttede enhver lejlighed til at forsøge at ændre alliancen til et herredømme, mens byerne forsvarede deres kommunale rettigheder. Det kan ikke undre nogen, når man tager i betragtning, at Senatet på et vist tidspunkt krævede afgifter, ikke bare fra byerne, men også fra paven, så denne skulle betragte sig selv som værende i permanent eksil, indtil han havde betalt tribut for sit ophold i Rom  .\nI begyndelsen af 1700-tallet genopstod et gammelt stridspunkt mellem Cori og Rom angående udnævnelsen af dommeren. Cori nød det privilegium at kunne vælge dommeren uden krav om godkendelse eller skatter fra provinsmyndighederne. Det blev givet i 1392 af Bonifacius IX, fornyet af Martin V og Nicolaj V og endelig gjort eviggyldigt af Sixtus IV [pave 1471-1486, PH.]  . Tre århundreder senere afskaffede Senatet denne ret. Cori kommune holdt dog på sin ret, og fortsatte trods presset fra Rom med at foretage de frie valg, man altid havde gjort. Men Rom vandt til sidst, da Benedikt XIV i 1750 anerkendte Coris status som et len underlagt det romerske Senat  .\nVed saligkåringen af Tommaso Placidi udfærdigede Senatet et højtideligt dokument som bevis for sit venskab med Cori. Konservatorerne deltog i ceremonien i Peterskirken, idet de ankom i et gallatog »for at give en prøve på deres fromhed, nidkærhed og hengivenhed overfor den saligkårede fra den by, der nyder særlig beskyttelse fra det romerske folk.« \nEt maleri af den salige Tommaso blev sat ind i Konservatorkapellet på Capitol og man lod en klokke støbe med inskriptionen »Divo Francisco ac Beato Thomae a Cora olim clienti nunc Patrono S.P.Q.R. dicavit« [Til den guddommelige Frans og den salige Tommaso fra Cori, engang undersåtter, dedicerede S.P.Q.R. nu (denne klokke). PH.]. Men selv støbt i malm ville senatet minde om sine store privilegier: olim client – engang undersåtter.\nDenne alliance mellem Rom og Cori varede indtil 1832, da der blev indført en mere tidssvarende ordning i Kirkestaten. Først i 1847 ophørte det romerske Senat helt med at have nogen autoritet over Cori.\nFOTO XVIII - GADE I CORI\n Francesco Sabatini fandt nogle sider af dramaet om den hellige Oliva i 1879. A. Pistilli gengiver nogle vers i „Il Santuario di Cori“. [x]\n Ugo Ludovisi Bongompagni, »L’apostolo del Sublacense. Vita del B. Tommaso da Cori O.M.« Rom 1923\n »Libro dei Consigli di Cori« anno 1778 gengiver to yderst fine breve fra hhv. podestà’en og fra paven.\n Libro dei Consigli comunali di Cori, anno 1788\n Ordspillet lyder på italiensk: É vero che i Galli son tutti ladri? –tutti no ma buon a parte, si”, hvor det sidste jo lyder som ”Bonaparte”, men egentlig betyder ”de fleste”…\n Libro dei Consigli comunali di Cori, anno 1809\n Giorgio Falco »Roma, Storia« i »Enciclopedia italiana«, 1936\n Den første oplysning er tradidionel og sandsynligvis ikke sandfærdig, mens den anden kan påvises i dokumenter.\n [Henvisninger til diverse pavelige skrivelser på latin, refereret i Statuta civitatis Corae. PH.]


Vare nr.: 18-COSMO2-W\nFremtidens stofmaske. En suveræn kosteffektiv filtermaske med patenteret design som øger mellemrummet mellem mund, næse og maske og giver mulighed for glat vejrtrækning.\nVaskbar, desinficerbar og genanvendelig op til 20 gange kontra almene mundbind og stofmasker.\nMin. 96% filtrering efter udsættelse for 75% medicinsk alkohol og varmt vand under 90 °C.\nPatenteret mikroporøs teknologi.\nIkke-vævet, 100% bomuld, hudvenlig, allergivenlig, behagelig og åndbar.\nCOSMO AXE02-form med den unikke næseklips-teknologi sikrer ingen kondens på briller, tæt pasform og intet pres på næsen.\nElastiske ørestropper med silikonejusteringsspænder sikrer pasform i alle ansigtstyper og størrelser.\nStøvmasker og filtrerende masker (filtermasker) Engangsmundbind & engangsskægbind Mundbind & skægbind\nArtikel nr: 18-COSMO2-W\nNæste generation ansigtsmasker\nGennem mange årtier er der blevet udviklet og perfektioneret på ansigtsmasker, mundbind og filtermasker, for at forhindre luftbårne bakterier.\nGenerelt er der sket tre vigtige udviklingsstadier\n1 Generation - Gaze materiale masker\nLavet i gaze materiale\nBlændeåbningsstørrelsen kan kun udelukke store luftpartikler.\nBeskyttelseseffekten er begrænset, og den kan ikke blokere PM2.5.\nDet er ubehageligt at bære.\n2 Generation - Smelteblæste stofmasker\nLavet af ikke-vævet materiale.\nBlændeåbningsstørrelsen kan skære partikler i mellem- til stor størrelse i luften og absorbere støvet ved den elektrostatiske virkning.\nFiltreringseffektiviteten reduceres markant efter få timer på grund af dampkondensation.\nMasken kan ikke vaskes eller desinficeres.\n3 Generation - Patenteret mikroporøs teknologisk filtermaske\nEn lille blændeåbningsstørrelsen, åndbart materiale og effektiv filtrering.\nBrug af de fysiske principper for filtrering af partikler i luften.\nHygroskopisk & åndbar.\nAnti-rynke materiale, let at vedligeholde og kan vaskes og genbruges op til 20 gange..\nDen tredimensionelle økseformede maske øger mellemrummet mellem mund, næse og maske og giver mulighed for glat vejrtrækning.\nAnbefalet brugstid: 60 timer (Uden at beskadige filterfilmen).\nVaskbar, desinficerbar og genanvendelig op til 20 gange kontra.\nSmelteblæst stofmaske til engangsbrug.\nRynkefrit materiale, let at vedligeholde.\nMateriale: 43,5% polyester, 38,8% bomuld, 9,9% ikke-vævet stof, 7,8% ePTFE-sammensat Ikke-vævet stof.\nAnvendelse: Daglig brug.\nProduktet er ikke behandlet med ethylenoxid\nExecutive standard: GB/T32610-2016 Class D\nMikroporøst filter = bedre beskyttelse\nEn edderkoppelignende mikrostruktur med hundreder af millioner af mikroporer pr. Kvadratcentimeter.\nDet mikroporøse filter består af tre kategorier: Dybde, der filtrerer over 98% af partikler, Overflade, der filtrerer 99,99% af partikler og til sidst Skærmen. Skærmen er som en sig og er 100% effektiv til at tilbageholde partikler, der er større end filterets porestørrelse.\nDen mikroporøse COSMO MASK kan filtrere alle partikler med en diameter på over 0,3 μm. Virus er <0,1 μm i diameter og transmitteres hovedsageligt gennem dråber og aerosoler, som generelt er større end 5 μm og 1 μm diameter. Hvilket grundlæggende vil sige at masken beskytter effektivt.\nBillig ansigtsmaske i brug\nCosmo masken er en kosteffektiv filtermaske i brug, grundet den suveræne genanvendelighed.\n1 COSMO MASKE kan anvendes i op til 60 timer. Testet op til 100 timer.\n1 traditionel maske kan anvendes 3-4 timer.\nPå en arbejdsdag med eks. 8 timer har du normalt brug for minimum 2 traditionelle masker/mundbind.\nCOSMO2 mikroporøs filtermaske kan vaskes op til 20 gange og derfor genanvendelig. Dette betyder, at COSMO2-maske svarer til 20 engangsmasker. For at minimere brugen af plast vejer en COSMO2 maskepakke kun 0,018 kg.\n1 x COSMO2-maske = 20 x mindre plast, 20 x mindre affald, 20 x mindre forurening.\nCOSMO2 bekæmper virusspredningen og beskytter miljøet 20 x gange mere end engangsmasker.


Hjemmetrænings indflydelse på hverdagslivet - PDF\nHjemmetrænings indflydelse på hverdagslivet\nDownload "Hjemmetrænings indflydelse på hverdagslivet"\n1 Hjemmetrænings indflydelse på hverdagslivet - En kvalitativ undersøgelse om ældre borgeres oplevelser under hjemmetræning. Ergoterapeutisk udviklingsarbejde og forskning Bachelorprojekt Juni 2009 Udarbejdet af Natalia Barner Hold 2006A Gruppe 12 Metodevejleder: Susanne Fortmeier Faglig vejleder: Lilly Jensen Dette bachelorprojekt er udarbejdet af Ergoterapeutstuderende ved Ergoterapeutuddannelsen København, Professionshøjskolen Metropol. Det foreligger urettet og ukommenteret fra uddannelsens side og er således et udtryk for de studerendes egne synspunkter. Dette projekt - eller dele heraf - må kun offentliggøres med de studerendes tilladelse.\n2 Resumé Denne undersøgelse havde som mål at belyse ældres oplevelser under hjemmetræning ud fra følgende problemstilling: Hvilken indflydelse oplever ældre borgere, at hjemmetræning har på deres aktivitetsdeltagelse i hverdagslivet. Undersøgelsen har benyttet et kvalitativt undersøgelsesdesign med semistrukturerede interviews. Dataene blev analyseret via en systematisk tekstkondensering og med en teoristyret kodning ud fra aktivitetsteorien MOHO. Som helhed kan det konstateres, at opgørelse af undersøgelsens data peger på, at informanterne ikke oplevede, at der var nogen indflydelse på deres aktivitetsdeltagelse i hverdagslivet på grund af at træningen foregik i deres eget hjem. Bearbejdning af dataene ud fra den valgte teori kunne pege på, at hjemmetræning indirekte kan virke som katalysator for en omidentificering som led i en rehabiliteringsproces. Herved kan træning i hjemmet måske påvirke borgerens deltagelsesaktiviteter i hverdagslivet positivt. Resultaterne viser således måske noget om, hvordan borgere, der nyligt har været udsat for alvorlig sygdom eller traume, reagerer på hjemmetræning. På trods af at datagrundlaget for lille og datakvaliteten for ringe kan undersøgelsens resultater måske bruges som udgangspunkt for en mere kvalificeret undersøgelse, om hvordan ældre borgere oplever, at hjemmetræning påvirker deres daglige aktiviteter i træningsperioden. Søgeord: Hjemmetræning, ældre borgere, aktivitetsdeltagelse, MOHO, indflydelse. Tegn:\n3 Abstract This study aimed at putting a light on the experiences of elderly people during home rehabilitation. The research question was: What kind of influence do elderly people experience on their occupational participation in everyday life during a home-based occupational therapies program? It was a qualitative study with semi-structured interviews. The data were analysed with a systematic condensation of text and by theory controlled coding based in the MOHO theory of activity. In general the results from the analysis of the data seem to show that the informants did not experience any influence on their occupational participation during the home-based occupational therapy rehabilitation.. The analysis of the data based on the chosen theory showed that home based occupational therapy implicit might be a catalyst for a new personal identification as a part of the rehabilitation. In this way home- based occupational therapy might influence the occupational participation in daily life positively, and in this way the results of the study perhaps somehow show how elderly people, who recently have had a serious illness or traumatic experience might react on home-based occupational therapy. Even though the data material is too small and the quality of the data too low the results of the study might be used as a foundation for a more qualified research study about how elderly people experience the influence of home-based occupational therapies programs on their occupational participation in everyday life. Keywords: Home-based rehabilitation, elderly people, occupational participation, MOHO, influence. Signs:\n4 Indholdsfortegnelse Hjemmetrænings indflydelse på... 1 hverdagslivet... 1 Udarbejdet af...1 Resumé... 2 Abstract Problembaggrund Ældre population Ældrepolitik og lovgivning Genoptræning Hjemmetræning Problemstilling Problemanalyse Forforståelse Teori MOHO Menneskelig aktivitet Vilje Vanedannelse Udøvelseskapacitet Omgivelse Aktivitetsdeltagelse Aktivitetsforandring Hjemmets betydning Metode Forskningstype og design Interviewguide Udvælgelse og kontakt til informanter Etiske overvejelser, interviewsituationen og media Transskribering Analysemetode Resultatopgørelse Præsentation af informanterne De to cases Aktivitetsdeltagelse Daglige aktiviteter Daglige vaner og rutiner Leg\n5 6.3 Hjemmets betydning Diskussion af resultater Opsummering af resultater Resultaterne og empirien Forståelse af resultater i forhold til MOHO Forståelse af resultater i forhold til Hjemmets betydning Diskussion af metode Udvælgelse og kontakt til informanter Interviewguide Interviewsituationen Overførbarhed Analysemetoden Anvendeligheden af teori Konklusion Perspektivering Formidlingsovervejelser Referencer Bilag Interviewguide Briefing Indledende spørgsmål Bilag Informationsbrev Bilag Samtykkeerklæring Bilag Briefing og debriefing Bilag Data i matrice\n6 1. Problembaggrund 1.1 Ældre population I de næste 40 år forventes der en stigning i antallet af ældre i Danmark. Man kan allerede forudsige, at de kommende generationer af ældre generelt vil være økonomisk mere velstillede og i bedre fysisk form. For de har rødder i den tid, der har været præget af mindre fysisk hårdt arbejde, stigende økonomisk velstand, mere fritid og flere kulturtilbud. De kommende ældre vil forvente at kunne være aktive i bred forstand og indgå som en integreret del af samfundet (Hansen 1, 2005). Der forventes også en stor gruppe af svage ældre i den fjerde alder 2. Hos dem bliver taberne på alle områder tydelige. Der er tale om kognitivt tab, tab i evnen til psykologisk tilpasning, stigning i forekomst af demens, dysfunktion og multimorbiditet (Andersen, 2007). Øget omsorg kan have indflydelsen på ældres livsvilkår og deres helbred. Den stigende behandlingsindsats over for ældre bl.a. operationer i forbindelse med hoftefrakturer og behandling af potentielt dødelige og kroniske sygdomme er en årsag til, at dødeligheden bland ældre er faldet markant (Jeune, 2007). Derfor kan ældreområdet blive større arbejdsfelt for bl.a. ergoterapeuter i fremtiden (Andersen, 2007). 1.2 Ældrepolitik og lovgivning. Det overordnede formål med den danske ældrepolitik er at fremme den enkeltes mulighed for at klare sig selv eller at lette den daglige tilværelse og forbedre livskvaliteten. Hjælpen bygger på den enkeltes ansvar for sig selv. Regeringens ældrepolitik er derfor baseret på følgende principper: kontinuitet, brug af egne ressourcer, selvbestemmelse og indflydelse på egne forhold og valgmuligheder (Velfærdministeriet, 2007) I de seneste år har genoptræning fået en central rolle i dansk ældrepolitik og dermed i kommunernes tilbud til ældre. Det kommunale genoptræningstilbud indgår sammen med kommunernes øvrige tilbud i en sammensat indsats for at bringe de ældre tilbage til eller 1 Eva Kjer Hansen, Socialminister og minister for ligestilling 2. aug sept Den fjerde alder er en betegnelse for de ældste gamle på\n7 så tæt på det funktionsniveau, vedkommende havde inden sygdommen opstod og for at forebygge tab af funktionsevner (Hansen E.B., Eskelinen & Christensen 2007) Efter servicelovens 86, stk. 1. skal kommunalbestyrelsen tilbyde genoptræning til afhjælpning af fysisk funktionsnedsættelse forårsaget af sygdom, der ikke behandles i tilknytning til en sygehusindlæggelse. Den kommunale myndighed træffer afgørelse om, hvilken form for genoptræning, der skal iværksættes. Afgørelsen skal træffes på baggrund af en konkret individuel vurdering af borgerens træningsbehov (Indenrigs- og Sundhedsministeriet, 2006) Endvidere har kommunerne efter strukturreformen 3, der trådte i kraft d.1. januar 2007, fået myndighedsansvaret for al genoptræning/rehabilitering efter udskrivelse fra sygehus. Ifølge sundhedsloven 140 tilbyder kommunalbestyrelsen tilbyder vederlagsfri genoptræning til personer, der efter udskrivning fra sygehus har et lægefagligt begrundet behov for genoptræning, jf. 84 om genoptræningsplaner. Genoptræningen skal ydes i overensstemmelse den enkelte patients individuelle genoptræningsplan. Der skal ved tilrettelæggelsen af den enkelte patients genoptræningsforløb formuleres konkrete mål for genoptræningsindsatsen, herunder tidspunkt for ophøret hermed. Disse mål fastsættes i samarbejde mellem den sundhedsperson, der skal yde genoptræningsydelsen, og patienten. Patientinddragelsen har bl.a. betydning for en realistisk tilrettelæggelse af patientens genoptræningsforløb, herunder hensyntagen til patientens ressourcer, motivation og ønsker, samt betydning for afstemningen af forventninger til det fortsatte genoptræningsforløb (Indenrigs- og Sundhedsministeriet, 2006) Dette sikrer en sammenhæng i og koordinering af rehabiliteringsindsatsen og en oplevelse af kontinuitet, sammenhæng og tryghed hos ældre borgere (Regeringen, 2004) 3 Strukturreformen er en bl.a. omstrukturering af den kommunale struktur hvor de 271 kommuner reduceres til 98 (Regeringen, 2004) 7\n8 1.3 Genoptræning. Genoptræningen foregår typisk på kommunale træningscentre efter sundheds- og serviceloven. Det er almindeligt at ældre med et bredspektret genoptræningsbehov er målgruppen i træningscentre. Resultater fra Analyse af effekter i Københavns Kommuners træningscentre viser, at genoptræningen retter sig mod forskellige former for funktionsnedsættelse eller svækkelse, strækker sig typisk over flere uger og indeholder forskellige delindsatser. Genoptræningen af hjemmeboende 65+-årige borgere foregår på centre, i lokalt miljø og i eget hjem. Formålet med et konkret trænings- eller genoptræningsforløb kan ofte være at kunne fungere i eget hjem igen eller vedblive med at kunne det (Hansen E.B., 2007) 1.4 Hjemmetræning Hjemmetræning har i en årrække haft en stor interesse i eftersøgningen af en optimal rehabiliteringsmodel og har været udforsket som et billigt og effektivt alternativ til konventionel rehabilitering både her i Danmark og udlandet (Larsen, 2005). Et af disse projekter er bl.a. Lemvigundersøgelsen, som tager udgangspunkt i genoptræning af apopleksipatienter i eget hjem. Baggrunden for projektet er, at patienter har det svært med at overføre det, de har opøvet på sygehuset, til hjemmet. Løsningen er, at rehabiliteringen indledes, så snart patienten indlægges på Lemvig Sygehus, men en stor del af rehabiliteringen foregår i patientens hjem. Resultaterne af den nye rehabiliteringsmodel er blevet sammenlignet med den traditionelle behandling på Tarm Sygehus. Det viser sig, at på Lemvig Sygehus bliver 32,2 % af patienterne selvhjulpne og på Tarm Sygehus er det 12,4%. Projektets konklusion er, at træningen i eget hjem har stor effekt. (Hvid, 2001). Også i udlandet er der gennemført flere store projekter om hjemmetræning. Artiklen Home rehabilitation after hip fracture. A randomized controlled study on balance confidence, physical function and everyday activities, af Lena Ziden omhandler et svensk studie, der havde til formål at undersøge om, at hjemmetræning kan forbedre balancesikkerhed, fysiske evner og aktivitetsudførelsen hos ældre i den tidlige periode efter hoftefraktur. 8\n9 102 deltagere blev fordelt i to grupper. Den første gruppe fulgte en traditionel rehabilitering, den anden gruppe fik et individuelt hjemmetræningsprogram, baseret på individuelle mål og behov. I hjemmetræningsprogrammet havde fys- og ergoterapeuter ansvar for rehabiliteringen. Den ergoterapeutiske intervention havde fokus på at fremme aktivitetssikkerhed og uafhængighed i ADL aktivitetsudførelsen. Studiets resultater var, at efter en måneds træningsforløb viste hjemmetræningsgruppen mere selvsikkerhed i aktivitetsudførelsen end gruppen med traditionel genoptræning. Derudover var hjemmetræningsgruppen mere aktive fysisk og socialt og de var mere uafhængige indenfor personlig omsorg og udendørs aktiviteter end den anden gruppe (Ziden, 2008). De nævnte projekter viser, at hjemmetræning af hjemmeboende ældre har en positiv effekt på deres aktivitetsniveau såvel som livskvaliteten. Hjemmetrænings positive effekt forklares af, at hjemmebanen stimulerer ens aktivitets og mobilitetsniveauer og den har en klar fokus på borgeres motivation og personlige mål (Ziden, 2008). Aktivitet er et gennemgående tema i det danske social- og sundhedssystem og det fremhaves, at aktivitet og vedligeholde færdigheder skal fremmes. Manglende mulighed for aktivitet kan have konsekvenser for menneskets sundhed, udvikling og livskvalitet. I WHO s klassifikation af funktionsevne ICF, anses aktivitet og deltagelse også for et fundamentalt element, der sammen med den kropslige dimension er knyttet til sundhed og velbefindende (Johannesen, 2008). Manglende aktivitetsdeltagelse hos ældre forklares tit med deres funktionsnedsættelse. Det er dokumenteret, at udover nedsatte fysiske funktioner påvirker deltagelsen omgivelsernes faktorer. Ifølge artiklen Percieved environmental influence on participation among older adults after home-based rehabilitation, skrevet af Kjersti Vik, og som er blevet baseret på undersøgelsen af 91 ældre i Norge, at aktivitetsdeltagelsen fremmes af et socialt netværk (støtte fra familien og venner), en social og sundhedsservice, hjælpemidler og hjemmeændringer. Hindringer blev identificeret som den fysiske omgivelse i form af veje, afstand, tilgængelighed og objekters vægt (Vik, 2007). 9\n10 Den anden Kjersti Viks undersøgelse, der er beskrevet i artiklen The influence of the environment on participation subsequent to rehabilitation as experienced by elderly people in Norway, tager udgangspunkt i undersøgelsen af 14 hjemmeboende ældre i forhold til deres oplevelse af deltagelse. Alle informanter fik en kommunal rehabilitering (på træningscentre eller i eget hjem) efter pludselig opstået sygdomme indenfor 2 år før studiet kom i gang. Resultaterne blev inddelt i tre kategorier som dækkede informanternes oplevelse af deltagelse i form af mødet med andre mennesker og samfundet, mødet med privat eller offentlig assistance og mødet med aktiviteterne. I forhold til mødet med andre mennesker og samfundet udtrykte informanterne generel tilfredshed. Oplevelse af en venlig og hjælpsom attitude fra andre mennesker både på gaden og fra sundhedssystemet hjalp de ældre med at mestre barrierer i omgivelserne. Det viste sig da også, at sundhedssystemet hvorfra ældre fik hjælp fra samfundet, krævede en del af deres tid og energi i forbindelse med at vente på ydelsen. Ventetiden blev en årsag til at de ældre blev nødt til at droppe egne aktiviteter eller aftaler med vener for at kunne modtage ydelsen. Ifølge informanterne følte de sig meget udmattet efter mødet med det offentlige bureaukratisk system og det forhindrede deres deltagelse. Tilpasning til sundhedssystemets regler, hvor ældre blev nødt til at tilpasse deres egne liv for at kunne modtage ydelsen, oplevedes som en forhindring for deltagelsen. De ældre skulle acceptere de tidspunkter som systemet opstillede, f.eks. hjemmehjælp, selv om det afbrød deres daglige rutiner. Tilpasning til systemet betød, at de skulle opgive deres autonomi og deltagelse i form af kontrol af deres daglige liv. I forhold til ydre faktorer, der kunne påvirke deltagelsen, fortalte informanterne om deres ønsker at deltage i de udendørs aktiviteter som i nuværende situation opleves for udfordrende pga. manglende kropskontrol. Dette førte til at de blev nødt til at koncentrere sig på de nødvendige daglige aktiviteter i stedet for at deltage i de aktiviteter de fandt mere betydningsfulde (Vik, 2007). Ifølge resultaterne oplevedes sundhedssystemet som den største samfundsmæssige barriere, der forbrugte de ældres tid og kræfter. Derudover mindskede systemet deltagernes kontrol over og mulighed for at deltage i beslutninger om deres centrale forhold omkring hverdagslivet, hvilket er en vigtig del af deltagelsen. På baggrund af dette indikerer studiet to dilemmaer for ergoterapi i kommunal rehabilitering. Den første, at ergoterapeuter i deres virke og forskning koncentrer sig mere på borgernes udførelse af ADL aktiviteter i hjemmet. Dette kan medvirke til systemets pres omkring udførelse af 10\n11 daglige aktiviteter og derfor hindrer de ældres selvvalgte deltagelse. Derudover lægger ergoterapeuter mere vægt på fysiske omgivelser end på de sociale aspekter der også betragtes som barriere i omgivelserne. Det andet dilemma er, at ergoterapeuter skal forstå samspillet mellem individuelle og samfundsmæssige faktorer bedre og det skal også accepteres, at de, som en del af sundhedssystemet, kan medvirke til forhindring af deltagelse, pga. de krav til deltagernes tid, de stiller (Vik, 2007). Den overstående problembaggrund dokumenterer, at udover den positive effekt som kommunal rehabilitering i form af hjemmetræningen har på ældres funktions- og aktivitetsniveau, kan den være en årsag til at ældre borgeres aktivitets rytme brydes og dette kan hindre deres deltagelse i aktiviteter. Når målet for rehabilitering af ældre er, at de skal kunne opnå et selvstændigt og meningsfyldt liv, hvor mulighed for at engagere sig i aktiviteter spiller en væsentlig rolle, så finder jeg det derfor interessant at undersøge hvordan ældre oplever træning i eget hjem i forhold til deres aktivitetsdeltagelse i hverdagslivet. 2. Problemstilling Hvilken indflydelse oplever ældre borgere, at hjemmetræning har på deres aktivitetsdeltagelse i hverdagslivet? 2.1 Problemanalyse Indflydelse: Her fokuseres der på de ændringer i forhold til aktiviteter, som de ældre mennesker måtte opleve. Ældre borgere: Mennesker over 65, der er udenfor arbejdsmarkedet, og som bor i eget hjem og har haft genoptræning i hjemmet. Hjemmetræning: En ergoterapeutisk intervention som foregår i borgerens eget hjem. Her tænker jeg på den indflydelse hjemmetræningen har på hverdagsliv og ikke på de evt. forbedringer i funktionsevner. 11\n12 Aktivitetsdeltagelse i hverdagslivet: Jeg definerer aktivitetsdeltagelsen som engagement i forskellige aktiviteter indenfor dagligdagslivet ud fra Kielhofners Model of Human Occupation for jeg anvender MOHO som teoribaggrund. Udover aktivitetsdeltagelsen tænker jeg om de mønstre, herunder vaner og rutiner, som man har i hverdagsliv. 3. Forforståelse Ifølge Malterud (2008) er forforståelse den viden, som en forsker har inden undersøgelsen blev påbegyndt. For at få en dybere forståelse for min målgruppe, har jeg valgt at inddrage viden om ældres livsstil og hvordan den kan ændres. Med alderen sker der en række uafhjælpelige biologiske forandringer der medfører nedsat reservekapacitet i de enkelte organsystemer, hvilket resulterer i begrænsninger på personens funktions og aktivitetsniveau (Kirk & Schroll, 1998) Dette fører til ændringer i livsstil hos ældre i form af begrænset kapacitet, personlige valg og sociale rammer (Kielhofner, 2006) Indgangen til alderdommen kan betragtes som overgangen fra arbejdsliv til pensionering, som er en væsentlig begivenhed i livet, der omformer et individs aktivitetsliv. Man får den relative frihed fra forpligtelser, flere muligheder for at dyrke hobbyer og har mere tid til familien og venner. Men indsnævret kapacitet og begrænsede ressourcer sent i livet kan forhindre nogle personer for at dyrke interesser. På baggrund af dette har nogle ældre ensomme og passive aktiviteter, selvom de ville foretrække i højere grad at være med i mere sociale og mere aktive aktiviteter. (Kielhofner, 2006) Familieforhold og venskab er vigtige for ældre mennesker. Forholdet til voksne børn og børnebørn er ofte en vigtig kilde til en glæde, som opretholdes ved en gensidig udvikling i form af kærlighed, gaver og tjenester. Når ældre bliver svage eller syge, så må voksne børn ofte tage ansvar for dele af pasningen af deres aldrende forældre. Angående venner, så kan ældre lige som alle andre aldersgrupper tilbringe god tid samme med deres venner, hvor de kan dyrke fælles interesser eller bare have en hyggelig snak sammen. 12\n13 Ældre mennesker har ofte vaner, som er udviklet igennem mange år i stabile omgivelser. Disse vaner kan udfordres og ændres ved nedsat funktionsevne, forandringer i omgivelserne samt ved ændrede omstændigheder, såsom enkestand eller sygdom. Den ældre kan blive nødt til at erhverve sig nye vaner. Ved begrænsede funktionsevner bliver vaner mere og mere vigtige for at bevare en funktionel aktivitetsudøvelse og livskvalitet (Kielhofner, 2006) På baggrund af ovenstående samt fra min erfaring fra min uddannelsespraktik havde jeg inden undersøgelsen en formodning om, at hjemmetræning kan have indflydelse på følgende områder: Daglige vaner og rutiner Aktivitetsdeltagelsen Social kontakt Oplevelse af identitet De daglige omgivelser 4. Teori I det følgerne præsenteres den teoretiske referenceramme, der har dannet grundlaget for undersøgelsen. Der omtales aktivitetsmodellen MOHO og en undersøgelse om hjemmets betydning. 4.1 MOHO Gary Kielhofners model for menneskelig aktivitet fokuserer på motivation for aktivitet, at daglige aktiviteter er struktureret i rutiner og livsstil, på aktivitetsudøvelsens natur og på omgivelsernes indflydelse på aktivitet. Derudover behandler modellen de fakturer som påvirker aktivitetsdeltagelsen og forklarer hvordan man tilpasser sig nye situationer ved forandringer i livet. Jeg anvender følgerne dele af MOHO-modellen, som danner en baggrund for min undersøgelse: Menneskelig aktivitet, vilje, vanedannelse, udøvelseskapacitet, omgivelser, aktivitetsdeltagelse og aktivitetsforandring. 13\n14 4.1.1 Menneskelig aktivitet MOHO-modellen beskriver begrebet menneskelig aktivitet, der omfatter tre brede aktivitetsområder: dagligdagsaktiviteter, leg og arbejder. Disse aktivitetsområder karakteriserer et menneskes liv i en tidsmæssig, fysisk og sociokulturel sammenhæng. Dagligdagsaktiviteter er de aktiviteter, der er nødvendige for at pleje og fastholde sin person. Det er typiske opgaver såsom personlig pleje, spisning, rengøring og tøjvask. Leg referer til opgaver, der udføres for deres egen skyld, som for eksampel, at dyrke en hobby. Arbejde referer til aktiviteter som man giver sig af med som ansatte, frivillige, studerende og forældre. De tre aktivitetsområder overlapper tit hinanden i hverdagslivet (Kielhofner, 2006) Vilje Vilje betegner motivation for aktivitet og den () kan defineres som et mønster af tanker og følelser om en selv som aktør i sin verden, et mønster som viser sig, efterhånden som man foregriber, vælger, oplever og fortolker det, man foretager sig (Kielhofner, 2006, s. 19). Vilje består af handleevner, værdier og interesser, som er gensidigt forbudne og de udgør de følelser, tanker og beslutninger, der vedrører involvering i daglige aktiviteter, og som hører sammen med almindelig sund fornuft. Følelse af handleevner angår ens følelse af kompetence og effektivitet. Dvs. det er ens erfaring som lærer en hvad man er god til og ikke god, og medfører, om man tror på sine fysiske, intellektuelle og interpersonelle evner eller ikke. Værdier angår, hvad man finder vigtigt og meningsfuldt at lave. Fra barndommen indgår man i samspil med et kulturelt miljø, hvor man lærer om anskuelser og forpligtelser, der manifesterer hvad der er godt, rigtigt og vigtigt at foretage sig. Værdier forpligter os til en livsform og giver commonsense mening til de liv, vi lever (Kielhofner, 2006, s. 53). Interesser stammer fra erfaring med, at bestemte aktiviteter giver glæde og tilfredshed. Man opfatter sine interesser både som en nydelse, når man gør noget, og som en forkærlighed for bestemte aktiviteter frem for andre (Kielhofner, 2006) Vanedannelse Ved hjælp af vanedannelse tilegner mennesket sig at gentage aktivitetsmønstre. 14\n15 Kielhofner definere vanedannelse som en internaliseret parathed til at udvise ensartede adfærdsmønstre, styret af vores vaner og roller og tilpasset til vores rutinemæssige omgivelsers tidsmæssige, fysiske og social karakteristika (Kielhofner, 2006, s. 67) Vanedannelse er ansvarlig for menneskets daglige rutinemæssige adfærd, ens sædvanlige måde at gribe tingene an på og de mønstre man involverer sig i andre menneskets liv. Vanedannelse består af vaner og internaliserede roller. Vaner og rutiner sætter mennesket i stand til at improvisere den samme slags adfærd uden overvejelse eller opmærksomhed under de samme omstændigheder over tid. Disse skaber en grad af struktur på og forudsigelighed i livet og frigiver opmærksomhed, der kan bruges til andre formål. Den internaliserede rolle giver en bestemt social identitet med de dertil knyttede forpligtelser, hvilket tilsammen udgør en baggrund for at kunne opfatte relevante situationer og opføre sig på en tilpassende måde. Vi ser os som studerende, forældre og venner, fordi vi oplever, at vi selv opfører os som en person, der har disse roller og fordi vi ser os selv genspejlet i andres holdninger og handlinger over for os (Kielhofner, 2006) Udøvelseskapacitet Udøvelseskapacitet er en betegnelse for menneskets evner som er nødvendige for at udføre aktivitet. De evner er bestemte af menneskets objektive fysiske og mentale komponenter og en subjektiv oplevelse af disse evner. De objektive evner og den subjektive oplevelser er tæt forbundet og supplerer hinanden (Kielhofner, 2006) Omgivelse Omgivelserne defineres som de særlige fysiske og sociale træk der indvirker på hvad man gør og hvordan det bliver gjort. Omgivelserne påvirker altid et menneske på to måder. De kan give muligheder og ressourcer samt stille krav til og begrænsninger for handlinger. Omgivelserne opdeles i de fysiske og sociale omgivelser. De fysiske omgivelser er den fysiske verden, som vi handler i, og de objekter, som vi møder. De udøver tilsammen en betydelig indflydelse på vores adfærd. De sociale omgivelser referer til den verden, hvor mennesket lever i samspil med hinanden og til de ting, man gør sammen. Dette giver mulighed for aktivitet og samtidig stiller det krav om bestemte måder at udføre aktiviteter på (Kielhofner, 2006) 15\n16 4.1.6 Aktivitetsdeltagelse I MOHO-modellen betegnes aktivitetsdeltagelse som engagement i arbejde, leg eller dagligdags aktiviteter, der er en del af ens sociokulturelle sammenhæng, og som er ønskede eller nødvendige for ens trivsel (Kielhofner, 2006, s.123) Dette engagement indebærer ikke kun udøvelse, men også subjektiv oplevelse. Aktivitetsdeltagelse er en forudsætning for at man engagerer sig i noget, der har personlig og social betydning. Aktivitetsdeltagelse påvirkes samlet af udøvelseskapacitet, vanedannelse, vilje og omgivelser (Kielhofner, 2006). Aktivitetsdeltagelse medfører desuden aktivitetsadaption, der har følgende bestanddele: aktivitetsidentitet og aktivitetskompetence. Aktivitetsadaption Aktivitetsadaption er den grad, hvormed et menneske er i stand til at udvikle sig, omstille sig som reaktion på udfordringer eller på anden måde opnå en tilstand af trivsel gennem det, man foretager sig. Aktivitetsadaption finder sted i en specifik sammenhæng med dennes muligheder, støtter, begrænsninger og krav. Aktivitetsidentitet forstås som en sammensat følelse af hvem man er og ønsker at være som aktivitetsvæsen, samt en følelse der er skabt af ens aktivitetsdeltagelse gennem livet. Ens vilje, vanedannelse og erfaringer spiller en væsentlig rolle i aktivitetsidentitetens dannelse. Aktivitetskompetence er den grad, hvori man fastholder et mønster for aktivitetsdeltagelse, der afspejler ens aktivitetsidentitet. Kompetence muliggør en sådan organisation af ens liv, at man opføler grundlæggende forpligtelser og personlige mål og derigennem opnår et tilfredsstillende og interessant liv (Kielhofner, 2006) Aktivitetsforandring Når vi arbejder, leger og udfører dagligdagsaktiviteter, former vi vores kapacitet, vores livsmønster, vores mønster for interaktion med andre og vores forståelse af vores verden og os selv. I stort omfang er vi hver især ophavsmand til vores egen udvikling gennem det, vi foretager os (Kielhofner, 2006, s.154) Denne udvikling indeholder komplekse forandringsprocesser i vilje, vanedannelse og udøvelseskapacitet, som er resultat af et sammenløb af indre og ydere faktorer, der altid følger med, når vi gør noget. 16\n17 Kielhofner skelner mellem tre typer aktivitetsforandring: trinvis, forvandlingsskabende og katastrofal forandring. Trinvis forandring betegner en gradvis ændring, såsom forandring i mængde, intensitet eller grad. Forvandlingsskabende forandring finder sted, når man fundamentalt eller kvalitativt ændrer på et etableret mønster for tanke, følelse og aktivitet. Katastrofal forandring finder sted, når indre eller ydre omstændigheder ændrer livssituation på en dramatisk måde, som kræver grundlægende omorganisering. Katastrofal forandring kan ændre ens aktivitetsadaptionen og den stiller også krav til folk om at rekonstruere aktivitetsidentitet og aktivitetskompetencen (Kielhofner, 2006) 4.2 Hjemmets betydning Træning i eget hjem indeholder tit hjemmeændringer, som kan være vanskeligt for ældre borgere at acceptere. Ifølge en svensk undersøgelse om hjemmets betydning for uafhængighed og identitet hos ældre mennesker, der er blevet beskrevet i artiklen Ett hem till mer än namnet om hem som källa till oberoende och identitet bland äldre med hemtjänst af Evertsson & Johansson (2008), er hjemmet for ældre mennesker en konkret manifestation af at være uafhængig og en vigtig kilde til en positiv identitetsoplevelse, der kan være med til at kompensere for oplevelse af svaghed og fysiske funktionsnedsættelser. Hjemmet bliver den centrale aktivitetsarena, hvorom livsstilen opbygges. Hjemmet er således tæt koblet til oplevelsen af identitet og stræben efter uafhængighed og kan som sådan betragtes som en udvidelse af kroppen og et spejl for kroppen og dens aktiviteter. Forskerne konkluderer, at hjemmet således ikke bare er en ressource i forhold til uafhængighed og selvstændighed. Da hjemmet er så tæt knyttet til oplevelsen af identitet og uafhængighed, bliver det at have et hjem lig med uafhængighed. Derfor er ændringer i hjemmets vedligeholdelse, rengøring og møblering et angreb på uafhængigheden, der på længere sigt kan være med til at forringe trivsel for den ældre som helhed. De ældre mennesker i undersøgelsen vantrivedes og fik det dårligt, når de kunne se, at deres hjem forfaldt, det var et synligt tegn på deres egen forfald (Evertsson & Johansson, 2008) 17\n18 5. Metode I det følgerne afsnit beskrives projektets forskningstype, design, samt materiale og metode. 5.1 Forskningstype og design For at belyse min problemstilling har jeg valgt at anvende en kvalitativ metode. Ifølge Materud (2008) kan den kvalitative metode bruges til at få mere viden om personers subjektive oplevelser, erfaringer, holdninger og tanker. Ved anvendelse af den metode kan forskeren opnå et nuanceret og grundigt kendskab til menneskets oplevelse og forståelse (Schmidt & Holstein, 1999). Med denne metode var det målet at få et så nuanceret billede af ældre borgeres oplevelser af hjemmetræningen og hvordan det, at træningen forgik i deres hjem, kunne påvirke deres daglige aktiviteter. Da er informanternes subjektive oplevelser, der kan belyse projektets problemstilling, så anvendes det kvalitative forskningsinterview. Målet med det kvalitative forskningsinterview er at beskrive og forstå den interviewedes livsverden, dvs. hvordan den interviewede oplever og forstår sit eget liv. Den interviewform giver en mulighed for at gå i dybden med de udvalgte temaer, og derved indsamle store mængde af data om få undersøgelsesenheder (Schmidt & Holstein, 1999). For at målrette interviewet mod de temaer, der er relevante for undersøgelsen, så benyttes et semistrukturerer interview. 5.2 Interviewguide En interviewguide angiver emnerne og deres rækkefølge i interviewet. Guiden kan enten blot indeholde de råemner, der skal dækkes, eller udgøre en detaljeret rækkefølge af præcist formuleret spørgsmål (Kvale, 2000, s. 133). Interviewguiden (bilag 1) er blevet udarbejdet på baggrund af den valgte teori. Den består af få indledende spørgsmål i forhold til alder, familie og årsagen til hjemmetræningen, for at få en karakteristik af interviewpersonerne. Interviewguiden er opdelt i tre kolonner: den første kolonne indeholder de teoretiske emner der ligger til grund for undersøgelsen og den efterfølgerne analyse (Kvale, 2000). Ud fra emnerne blev interviewspørgsmålene udarbejdet. De står i den anden kolonne og 18\n19 tredje kolonne indeholder en række stikord. Stikordene havde til formål at konkretisere og uddybe spørgsmålene, hvis informanten havde bruge for en forklaring, eller hvis intervieweren ville uddybe et emne nærmere.. Der blev benyttet både lukkede og åbne spørgsmål i interviewguiden. De lukkede spørgsmål blev primært brugt til at identificere, om den interviewede oplevede nogle virkelige ændringer i informanternes daglige aktiviteter, før der blevet spurgt nærmere ind til, om hvordan ændringerne oplevedes. De åbne spørgsmål blev anvendt, når der skønnedes behov for mere detaljerede svar i forhold til informanternes subjektive oplevelser. Da interviewguiden var semistruktureret og blot angav bestemte emner, som skulle dækkes samt forslag til spørgsmål, så var der mulighed for at ændre rækkefølgen og spørgsmålenes form for at forfølge visse temaer i informanternes svar (Kvale, 2000). Det første udkast af interviewguiden blev afprøvet på et ældre ægtepar for at se, hvordan spørgsmålene blev opfattet. På baggrund af dette blev spørgsmålene tilpasset, så de blev mere målrettet og forståelige. 5.3 Udvælgelse og kontakt til informanter Til udvælgelse af informanterne var det optimalt at bruge en strategisk udvælgelse. Denne metode kræver, at man udvælger sit materiale med den strategiske tanke, at det skal understøtte den valgte problemstilling og den efterfølgerne analyse (Schmidt & Holstein, 1999). Følgerne inklusionskriterier blev anvendt i forhold til udvælgelse af informanterne, for at få interviewpersoner, der kunne belyse problemstillingen. De skulle være over 65 år bo i et eget hjem have hjemmetræning ved en ergoterapeut kognitivt velfungerende, dvs. ikke præget af demens, psykiske lidelser eller kommunikationsproblemer. For at finde informanterne blev ergoterapeuter fra en kommunal træningssektion i en by i Nordsjælland kontaktet. Gennem en ergoterapeut fra træningssektionen, fik jeg anvist 4 19\n20 interviewpersoner, der passede ind i min profil. De havde indvilliget i at deltage i projektet. Desværre ankom adresser og telefonnumre på to af interviewpersonerne så sent i projektets forløb, at der ikke var tid til at interviewe dem. De to personer, hvor kontaktmulighederne ankom i tide fik tilsendt et informationsbrev om projektet, hvori jeg takkede dem for deltagelse og informerede dem om formål med projektet, og hvordan interviewet ville blive afviklet (bilag 2). Bagefter blev borgerne kontaktet telefonisk for at aftale et tidspunkt for interviewet. 5.4 Etiske overvejelser, interviewsituationen og media Med hensyn til etiske overvejelser i forhold til indsamling og behandling af data, blev hver informant ved starten af interviewet orienteret om, at de i de nedskrevne interviews ville fremstå anonyme og at alle data ville blive behandlet fortroligt, samt at MP-3-filerne og de transskriberede interviews ville blive tilintetgjort ved undersøgelsens afslutning. Derudover kunne interviewpersonerne til enhver tid melde fra, hvis de ikke længere ønskede at deltage. Informanterne underskrev samtykkeerklæring (bilag 3). Ifølge Kvale (2007) er samtalen i et forskningsinterview ikke en gensidig interaktion mellem to ligeværdige partner, dvs. der er en afgjort magtasymmetri mellem intervieweren og informanten. Intervieweren definerer situationen, indfører samtaleemnerne og styrer forløbet ved hjælp af yderlige spørgsmål (Kvale, 2007). Alle interview fandt sted i informanternes hjem, hvor jeg var en gæst. På den måde kunne magtbalancen i nogen grad udlignes. For at sikre at informanterne var velinformeret om projektet, dvs. formålet med interviewet og hvad dataene skulle bruges til osv., samt for at få en god start og afrunding på interviewsituationen, lavede jeg briefing og debriefing (bilag 4). Ifølge Kvale (2007) bør der skabes en god kontekst for informanterne ved interviewet gennem forudgående briefing og efterfølgerne debriefing. For at undgå en situation hvor informanterne havde det svært ved at forstå, hvad jeg sagde pga. mine televanskeligheder, lavede jeg en kopi af spørgsmålene, som blev udleveret til informanten før interviewet. 20


Ser sig tilbage for at komme\nSer man tilbage på sæsonen 2014 og undersøger maratonranglisten, falder øjnene, især hvis de tilhører en ældre veteran som undertegnede, let over ældste mand i topti, 41-årige Nikolaj Bauer Andersen fra Aarhus Fremad.\nBag resultatet 2:26:37 på 7. pladsen gemmer sig et af de mere bemærkelses-værdige maratonprojekter. Man kan sige, at Nikolaj har fulgt mottoet: "man må se sig tilbage for at komme fremad". Selv siger han, at han har stjålet med arme og ben af de ting, han synes var brugbare og tilpasset det sine egne erfaringer.\nSom udgangspunkt satte han følgende dogmer op for sin træning:\n- han ville løbe mange kilometer, men være\nvarsom med ikke at løbe for hurtigt på de\nrolige ture og adopterede til det formål\nMaffetones pulsregel: "180 minus alder",\nsom bl.a. betød at morgenturene blev meget\n- han ville ikke løbe ture over 30 km, fordi han\nsynes, de tog for lang tid at komme sig over.\n- han ville lave korte, stejle bakkesprints (8-10\nsekunder), som en form for styrketræning\ninspireret af Brad Hudson.\nEn typisk træningsuge bestod således af ca. 12 træningspas, 3 intensive (tirsdag, torsdag og lørdag) og resten i moderat tempo med én lang tur søndag, eller kortfortalt ca. 200 km; 15 timers målrettet og kontrolleret træning.\nTidligere var det 'gammeldags', at løbe langt og langsomt, men Nikolaj Bauer Andersens træning og tanker fortæller mig, at man skal være tålmodig, tro mod den metode man tror på, og at det er godt, at se sig tilbage og turde eksperimentere for at komme fremad!\nEn generel analyse af de sidste 13 uger\nop til løbet ser således ud (Intensity points, jf. "Daniels' Running Formula 2005"):