internettet Arkiv - Medieblogger\nFyens.dk lanceres i ny version – og crasher\nUdgivet den Udgivet 2. september 2008 2. september 2008 af Lars K Jensen\nBrugerne af Fyens Stifstidendes hjemmeside bliver fra og med i dag mødt af et nyt design, når de skriver fyens.dk i browseren.\nDet skriver MediaWatch, og det må siges at passe:\nYou don’t have permission to access /modules/fsArticle/ on this server.\nApache Server at www.fyens.dk Port 80\nDet må siges at være worst case scenario, når man redesigner og relancerer sin hjemmeside: At skidtet crasher. Vi må håbe for Fyens.dk-folkene, at de får siden op igen så hurtigt som muligt.\nOpdatering @ 15:46\nFyens.dk kører nu igen.\n« Freeway leder efter partner til avisen.dk\tTelias nye iPhone-abonnementer rammer helt forbi »\nInternettets far taler om nettets fremtid\nUdgivet den Udgivet 9. juli 2008 af Lars K Jensen\nHos JD Lasica er jeg blevet opmærksom på et kort interview med Vint Cerf (cirka 8 minutter) — manden, der er kendt som “internettets fader”.\nI interviewet taler han blandt andet om internettets fremtid, blandt andet omkring videodistribution. Du kan se interviewet ved at klikke på det ovenstående link eller lige her:\n« Spådom: Mainstream-sites vil miste annoncører til niche-sites\tAnalyse: Mobilt internet når kritisk masse »\nEn 15-årig tidsrejse i internettet\nUdgivet den Udgivet 28. marts 2008 af Lars K Jensen\nKan du huske dengang, der ikke var noget internet? I onsdags blev vi i JP/Politikens hus i lidt over en time mindet om, hvordan det er uden internet og IP-telefoni.\nDet fik mig til at tænke på et klip, jeg faldt over for nogle år siden. Klippet er et indslag fra et canadisk tv-program fra 1993, hvor man fortæller om “det såkaldte internet”, og hvad det helt præcist går ud på.\nDu kan se klippet, som ikke er uden underholdningsværdi, herunder:\nIsær synes jeg forklaringen af emoticons er ret underholdende 🙂\nMen selvom det er nemt at trække på smilebåndet over det 15 år gamle indslag, så er der alligevel nogle pointer fra klippet, som lever videre den dag i dag.\nDet sociale element i internettet og samtalen mellem mennesker, som ellers aldrig ville have mødt hinanden og eksemplet med en fyr, der har lagt et domsudskrift ud på nettet — og at det derfor allerede er “derude” og spredt til andre, selvom retten forsøgte at stoppe det — er jo nogle af de ting, vi lovpriser ved internettet den dag i dag.\nAT&T kigger i krystalkuglen\nI denne forbindelse vil jeg lige dirigere dig i retning af denne AT&T-reklame fra 1993. AT&T har nok ikke haft voldsomt meget at gøre med udbredelsen af disse teknologier, men det er alligevel imponerende, hvor god forudsigelsen her:\n« Fremtiden er åben\tChippen bliver blød – et skridt nærere e-papiret? »


Affugter luftbevægelse målt på Kold College\nAt affugtere virker, er der ingen tvivl om. Men hvor godt de virker i et væksthus er en anden sag. Noget der er vigtigt, er luftbevægelse i huset. Hvis der ingen ventilatorer er, kan affugteren måske mindske RH meget effektivt i et område på f.eks. 200 m2 omkring maskinen, mens virkningen er meget lille i den anden ende af huset.\nDerfor er det vigtigt, at affugterens blæser får hjælp af væksthusets ventilatorer, eller som en anden mulighed, monteres med tuber med huller, så den tørre luft fordeles til hele huset. Det er langt fra altid at luftstrømmen fra ventilatorerne ”når sammen” og fordeler luften ordentligt rundt i hele huset.\nFor at se nærmere på det blev luftbevægelsen i hus 4 hos Kold College undersøgt både med og uden affugter tændt, og med og uden ventilatorer tændt.\nVentilatorerne i hus 3 og 4 er vandrette og trykker luften ned, hvilket giver en lodret luftbevægelse ned og ud til siden og en opstigende luft mellem ventilatorerne. Affugteren i kombination med ventilatorerne så ud til at fordele den affugtede luft godt.\nSe røgkanon-video eksempler, der viser luftbevægelse med staldventilatorer og affugter. Optagelserne er fra Kold College, hus 4 (500 m2 væksthus):\nLuftfordeling test ved hjælp af røgkanon\n1. Staldventilatorer tændt, røg tilført lige under ventilator\n2. Staldventilatorer tændt, røg tilført lige mellem to ventilatorer\n3. Affugter tændt, Staldventilatorer tændt, røg tilført i affugter indsugning\n4. Affugter tændt, Staldventilatorer slukket, røg tilført i affugter indsugning


Mobilt teambuilding event\nEn kollega sidder med en kompliceret bombe, hvor røde ledninger skal klippes, mønstre afkodes og der skal trykkes på de rette knapper. Dit hold sidder med en kompliceret bombemanual. Kan I guide jeres kollega til sikker desarmering af bomben?\nKun gennem effektiv kommunikation og godt samarbejde og kan I få desarmeret bomben. Men skynd jer! - for nedtælingen er startet...\nStop The Bomb er en teamoplevelse som tvinger jeres gruppe til at samarbejde effektivt . Der er nemlig blot én der kan se den virtuelle bombe, mens de resterende kollegaer har manualen på hvordan bomben desarmeres. Uden kommunikation og godt teamwork, klarer I ikke bombens komplicerede konstruktion! Spillet er ekstremt velegnet som element i forbindelse med teambuilding. For optimalt udbytte inddeles I i mindre grupper (af typisk 4pers), hvor I intensivt arbejder med jeres bomber. Mail eller ring altid for booking af Stop The Bomb.


Alt i tilbehør til hunde & katte | Besøg os i dag\nNår du har anskaffet dig en hvalp, killing eller et andet kæledyr, vil du formentlig hurtigt begynde at overveje, hvad du egentlig har brug for til dit dyr. I den forbindelse er du altid velkommen til at kigge forbi Østergaards Dyrehospital og få rådgivning og hjælp til, hvilket udstyr du bør købe.\nNår du anskaffer dig en hund, er det vigtigt, at du vælger en gå-snor og halsbånd/gå-sele, der er tilpasset din hund og dens størrelse. Hunden bør desuden have sine egne drikke- og foderskåle, der er lette at gøre rene, og som passer til den mængde vand og foder, den får serveret.\nHunde har ofte brug for et privat opholdssted i form af en hundekurv eller lignende.\nI vores butik finder du en lang række forskellige former for gå-snore, halsbånd, gå-seler, foder- og vandskåle samt hundekurve, tæpper og madrasser i flere forskellige størrelser, former og design.\nKatte har et naturligt behov for at kradse. Hvis du gerne vil undgå, at det foregår op ad lædersofaen eller dørkarmen, er det en god idé at lære killingen at bruge et kradsebræt eller et kradsetræ fra starten.\nDin kat bør desuden have sin egen vandskål og foderskål, der begge skal være nemme at rengøre. Derudover er det en god idé at give katten sit eget opholdssted, hvor den kan være i fred og ro.\nVi tilbyder i butikken meget forskelligt udstyr til din kat som for eksempel gå-seler og legetøj, der er tilpasset kattens jagtinstinkt.


Hvad der forårsager grave sygdom? - Mosolyorszag.com\nHvad der forårsager grave sygdom?\nGraves' sygdom, opkaldt efter en irsk læge ved navn Robert Graves, er en type af autoimmun sygdom, der primært påvirker kroppens stofskifte, selv om denne lidelse kan også have andre symptomer. Før en medicinsk diagnose gengives, patienter ofte føler angste, forvirret og bange på grund af de ødelæggende fysiske og følelsesmæssige symptomer forårsaget af Graves'-relaterede hyperthyreoidisme. Forståelse af årsagerne til Graves' sygdom, kan hvilke symptomer man kunne forvente og dine muligheder for en vellykket behandling gøre denne lidelse synes mindre truende.\nHvem får Graves' sygdom?\nIfølge det nationale Women's Health Information Center påvirker Graves' sygdom primært to procent af kvinder i alderen 20 til 40, men det kan også bemærkes i børn, mænd og ældre. Selv om der ikke er nogen særskilt Graves' sygdom "gene", arver nogle mennesker simpelthen et immunsystem, der er modtagelige for sygdommen. Læger også mistanke om, at alvorlig følelsesmæssig stress eller traumer kan også udløse Graves' sygdom.\nHyperthyroidisme og andre symptomer\nDe fleste patienter med Graves' sygdom udviser en medicinsk tilstand, der kaldes hyperthyreoidisme. Andre ting kan forårsage hyperthyreoidisme samt, såsom skjoldbruskkirtlen knuder eller thyreoiditis. Men Graves' sygdom har en unik autoimmune komponent. Kroppens immunsystem begynder at angribe skjoldbruskkirtlen--sommerfugl-formet kirtel foran din nakke--som får den til at udskille for meget skjoldbruskkirtelhormon. Dette øger igen dit stofskifte. Men selv i mangel af en overaktiv skjoldbruskkirtel, Graves' sygdom kan også påvirke øjnene, hvilket resulterer i en tilstand kaldet Graves' oftalmopati (også kaldet skjoldbruskkirtlen øjensygdom eller TED) og pretibial myxedema eller en fortykkelse af huden på forsiden af skinnebenene.\nSymptomer på hyperthyreoidisme generelt omfatter hjertebanken, hurtig puls, overdreven svedtendens, problemer med at falde og opholder sig i søvn, et lys eller fraværende menstruationscyklus (i kvinder), ryste hænder og grove hår. Tilstedeværelsen af en struma (forstørret skjoldbruskkirtel) kan bemærkes, som nogle gange forårsager kvælning på mad eller væske. Dem med hyperthyroidisme kan også føle sig irritabel og ængstelige og kan føles varmt hele tiden. Nogle patienter med Graves' sygdom erfaring skjoldbruskkirtlen øjensygdom (TED), en tilstand, der forårsager øjne til at bule ud forbi den orbital socket--denne betingelse en tendens til at være mere almindelig hos rygere. Sjældent bemærkes pretibial myxedema.\nHvordan du er diagnosticeret\nEn læge vil udføre en fysisk undersøgelse for at se, hvis din skjoldbruskkirtel er opsvulmet, en samt kigge efter andre fysiske tegn på Graves', som en hurtig puls og forhøjet blodtryk. Testning for Graves' sygdom er minimalt invasiv og generelt består af en blodprøve, der bestemmer niveauet af thyreoidea - stimulerende hormon (TSH), der produceres af dit hypofysen, samt dit niveau af thyroxin--en af de hormoner, der udskilles af skjoldbruskkirtlen (et lavt niveau af TSH og høje niveau af thyroxin antyder Graves' sygdom). Et radioaktivt jod optagelse test kan også gøres for at se, hvis din skjoldbruskkirtlen producerer for meget thyroxin.\nDer er ingen kur for Graves' sygdom--kun medicinske behandlinger, der holder symptomer under kontrol. Som hyperthyreoidisme tendens til at være den største bekymring, kan behandling af Graves' sygdom omfatte brug af oral anti-thyroid medicin sammen med betablokkere blokerer overskydende thyroxin produktion og reducere andre fysiske symptomer. Nogle patienter kan vælge radioaktivt jod (RAI) behandling, som ablates i skjoldbruskkirtlen, eller kirurgisk fjernelse af skjoldbruskkirtlen. Men mangel af en velfungerende skjoldbruskkirtlen resulterer i en tilstand kaldet hypothyroidisme, som kræver livslang anvendelse af thyroid hormon kosttilskud.\n• Sådan Stop din næse fra fløjtende\n• Måder at hjælpe mandlig infertilitet\n• Siatic Nerve middel\n• Homøopatiske middel mod gigt\n• Hvordan man genkender en sukker afhængighed\n• Hvordan man kan reducere allergiske øje hævelse\n• Cellulitis ar fjernelse


SPOT 2018: Molina - VINK Aarhus\n12. maj 2018 13. maj 2018\nAtlas, Dome of Visions\nSPOT 2018: Molina\nMolina spiller på årets Spot festival 2018. Sidste år udgav hun Ep’en Corpus, og for blot en måned siden det drømmende summervibede nummer Hey Kids. Molina bliver spået af flere medier til at være et af årets helt store, og nye navne. Vi møder hende til Tambourhinceros’ dayparty ved den solbeskinnede Dome of Visions.\nSom otte årig står Rebecca Molina inde i sin onkels stue. Han har et keyboard til at stå derinde, og nogle gange går hun hen og spiller på det. Her skriver hun sin første sang. Den bliver optaget på kassettebånd. Herfra starter interessen for musik. Et år senere, som 9 årig, indspiller hun en sang, som hun sender ind til børne mgp.\n“Jeg kom ikke med, men det er også fint nok”, griner hun.\nI dag hun kendt som Molina. Hun skriver, performer og producerer selv sit musik. Til daglig er hun også at finde på Holmen i København, hvor hun studerer på Musikkonservatoriets sangskriverlinje. Her har hun fundet gode venner, som brænder lige meget for musikken og hvor “man taler hinandens sprog, og bliver inspirerede af hinanden”, som Molina selv beskriver.\nMolina. // Alle fotos: Jonas Kjærsgaard\nMolina boede som teenager i Taastrup. Her var der ikke mange, der som hende interesserede sig for musik. Men som 14 årig startede hun på en musikefterskole, hvor hun mødte ligesindede. Her dyrkede hun interessen for musik og sangskrivning, og her var der mulighed for at tale med folk om musik – og ikke kun om den slags, som blev spillet i radioen.\nVar det et skælsættende år?\n“Ja jeg mødte en masse nye venner. Jeg boede i provinsen og der var sgu ikke rigtig nogen der interesserede sig for musik i Taastrup. Det var meget sport det hele, og det interesserede jeg mig virkelig ikke for.”\nHvis man spørger Molina, hvem der inspirerer hende, så er det vennerne omkring hende og skolen. Men udover dem finder Molina også inspiration i helt konkrete musikalske ting, såsom hvis hun køber instrumenter eller nye plug-ins til hendes computerprogram.\n“Hvis jeg har noget jeg ikke har siddet med før så får jeg bare lyst til at spille på det og lave en sang med det.”\nHvad med musiske inspirationskilder?\n“Helt way back har det været Kate Bush, og Joy Division. Der var rigtig mange år hvor jeg var vild med den der dystre new wave postpunk scene. Men jeg lytter også rigtig meget til shoe gaze, dream pop. Men Kate Bush var det der startede det hele.”\nHvis du mødte Kate Bush, hvad vil du sige til hende?\n“Jeg tror jeg vil sige noget med, at hendes melodier inspirerer mig rigtig meget, altså hendes uforudsigelighed. Jeg gad også godt spille support for hende. Hvis jeg sad og snakkede med hende, så havde jeg havde tænkt mig at prøve sparke den ind.”\nEfter dette års Spot festival kan du både møde Molina til koncert i København – og i Grenå! Her skal hun spille på en lille festival, hvilket hun meget godt kan lide. For hende er der noget særligt ved at stå på de små scener, for her bliver oplevelsen mere intim – også selvom det er “lidt nøjeren at man nogle gange for øjnkontakt med folk”, som hun beskriver. Molina husker også, hvordan der til hendes SPOT koncert på Radar i 2017 stod 10 mennesker foran og dansede til musikken. Stemningen smittede af på hende.\nDet større steder kan også noget. Molina fortæller om den dag, hun var support for Chinah på Store Vega. Oppe på scene sad hjertet næsten oppe i halsen ved synet af de mange mennesker i den fyldte sal.\n“Der fik jeg hjertebanken, men på den gode måde”, understreger Molina.\nForsvinder følelsen når du går på scenen?\n“Jeg skal lige to numre igennem, og så forsvinder den, og så tænker jeg nærmest ikke. Så kører det bare, og så glemmer jeg resten. Det er lidt ligesom når jeg sidder og arbejder på et nummer, som fungerer og går rigtig godt, så glemmer jeg også lidt alt omkring mig.”\nDer er nogle stemninger, som går igen hos Molina, om hun står på scenen, eller sidder derhjemme og arbejder på musik. Her fokuserer hun på musikken, så hun glemmer det der er omkring sig. Der er fuldt fokus. Hun udfordrer sig selv i skriveprocesserne ved købet af de nye instrumenter og programmer. Her skal hun arbejde med ting, som hun ikke har arbejdet med før, og det er der hun føler, at hun gør det bedst. Rent instrumentalt har hun også sine favoritter.\n“Jeg elsker trommer. Det fedeste ved at arbejde, er at lave trommerne. Jeg kan bare godt lide, hvis jeg får lyst til at bevæge mig. Det er det jeg går mest op i; trommerne og melodierne. Vokalen kommer til sidst. Jeg sætter mere vægt på selve musikken, for jeg synes også musikken i sig selv skal kunne gøre et eller andet ved folk”, beskriver hun.\nMolina spiller to gange på årets SPOT festival. Først i Dome of Visions og senere på Altas. Spørger man hende, om hun tænker over, at der går branchefolk rundt, svarer hun sikkert.\n“Nej, jeg tænker ikke over der er branchefolk. Jeg tænker bare, at det er folk der skal ind og høre musikken, og have det godt.”\nFor Molina handler det kun om, at opnå en god koncertoplevelse.\nMolina, spot festival\n« SPOT 2018: Abekejser\nSPOT 18: Bisset sex »


Dekoration Arkiv - Timbcon.dk\nDekoration både inden- og udendørs.\nDekorationer til haven eller boligen er noget af det vi danskere går meget op i.\nDet at pryde sin have med flotte bålfade, en flot udendørslampe eller måske noget kunst, giver bare en god følelse når vi bevæger os ud.\nInde i boligen bruger vi i disse år mange resurser på at skabe æstetik og luksus for os selv i alle rum. Tag for eksempel vægdekoration, her er akustikpaneler og andre vægpaneler blevet en del af indretningen.\nIgen er det at bringe naturen ind i hjemmet mere på mode end nogen sinde før. Dekorationer af træ eller genbrugsmaterialer fylder mere og mere i de moderne hjem.\nSe vores kæmpe udvalg af alt det bedste fra naturen til et moderne hjem.\nDet ser ud til, at vi ikke kan finde det, du leder efter.


domstol.dk - Flere digitale retssager fra den 1. maj\nFlere digitale retssager fra den 1. maj\nFra 1. maj vil retten modtage en del af straffesagerne fra anklagemyndigheden elektronisk via e-Boks.\nDigitale retssager fra den 1. maj 2017\nFra 1. maj vil retten modtage en del af straffesagerne fra anklagemyndigheden elektronisk via e-Boks. Sagen vil efter modtagelsen blive lagret i rettens digitale arkiv. Når sagen skal behandles i retten foregår det også digitalt, så alle sagens dokumenter kun findes på dommernes skærme. Også anklager og forsvarer vil have sagen på deres medbragte pc.\nDet er forventningen, at der på landsplan vil være ca. 5.000-6.000 sager årligt, der efter aftalen med politiet vil blive behandlet digitalt. Den digitale sagsbehandling er med til at lette sagsgangene. Der spares tid til kopiering, pakning og forsendelse, og sagerne kan behandles lidt hurtigere i retten, fordi det bliver nemmere at finde de relevante bilag frem.\nBåde medarbejderne ved politi og anklagemyndighed, i retterne og hos forsvarsadvokaterne tager nye arbejdsgange i brug, når sagerne bliver digitale. Der er gennemført undervisning og afholdt møder centralt og lokalt for at sikre forberedelserne frem mod den 1. maj. Der er desuden udarbejdet materiale til at støtte arbejdet særligt i begyndelsen.\nAlle sagens parter har et fælles ansvar for at få det til at lykkes digitalt. Både i forberedelsen og i afviklingen af sagen. Der er fortsat fokus på at sikre høj kvalitet i sagsbehandlingen og god og professionel afvikling af retsmødet.\nErfaring og rutine\nMed det øgede antal digitale straffesager får alle sagens parter mulighed for at få rutine i at arbejde digitalt både på kontoret og i retssalen. Samarbejdsaftalen evalueres om et halvt år, når de nye digitale arbejdsgange er afprøvet i praksis.


Rosé Flowers Plakat - Blomster og rosé - desenio.dk\n– Fotografi af en buket lyserøde og hvide blomster i en flaske rosé Fotografi af hvide og lyserøde blomster i en flaske rosé med lyst stof i baggrunden. Blomsterplakater og -posters vil give en hyggelig og varm stil i hjemmet og tilføre et romantisk touch!\nPlakaten trykkes med en hvid margen omkring billedet. 16075-4 Ramme medfølger ikke Plakaten trykkes på bestilling. Husk, at hvis du også bestiller andre varer, får du muligvis to leverancer, fordi de sendes fra forskellige lagre. Rammer i størrelse 100x150 forsendes som hjemmelevering lige til døren. Hvis du bestiller andre varer sammen med din 100x150-ramme, skal du være opmærksom på, at de vil blive leveret separat, da de sendes fra forskellige lagre.


Derfor er sukker skadeligt for din hud og krop\n• Sukker dræner dig for energi. Når du spiser sukker pumper bugspytkirtlen insulin ud i blodet. Det betyder, at det sukker, du spiste, lynhurtigt bliver nedbrudt, og samtidig at dit blodsukker styrtdykker. Det kommer faktisk under det niveau, det havde, før du spiste sukker. Du kommer altså hurtigt op, men endnu hurtigere længere ned.\n• Sukker er tomme kalorier. Du får hverken vitaminer eller mineraler sammen med sukker.\n• Sukker er stærkt vanedannende. Mere end både cigaretter og alkohol.\n• Sukker stresser din krop, hvilket kan føre til vedvarende inflammationer.\n• Sukker kan give fedt i leveren og bughulen.\n• Sukker er blevet udpeget som den væsentligste årsager til den fedmeepidemi, der hærger i den vestlige verden.\n• Sukker giver insulinresistens, der er forstadiet til sukkersyge.\n• Sukker nedbryder kollagen. Din hud bryder sig virkelig ikke om sukker. Den bliver faktisk helt rynket af det! Et andet stort problem med sukker er desværre, at det efterhånden er så svært at undgå. Der bliver brugt enorme mængder sukker i de fleste forarbejdede fødevarer. Brød, morgenmadsprodukter, pålæg, pizzaer, burgere, osv. bliver tilsat ekstra sukker. – Synes du, at det hele bliver for deprimerende nu?\n– Og hvad med energien? Ja, vi har jo allerede fundet ud af, at sukker faktisk slet ikke giver dig særlig meget energi. I hvert tilfælde kun i meget kort tid. Et rigtig godt energiboost kan du derimod få med en lækker juice lavet med grøntsager og lidt frugt. Det giver energi og vitalitet, der holder længe og samtidig et ordentligt skud vitaminer og mineraler, der plejer og nærer dig og din krop.


Slåensnaps - Slåen snaps - opskrift - Alletiders Kogebog\nSlåensnaps - Slåen snaps\nSlåensnaps - Slåen snaps, Opskrift, Alletiders, Kogebog Alletiders Kogebog\nHovedingrediens : Bær - Slåen\nIndsendt : 2004-08-18\n2 dl. slåenbær2 dl. slåenbær\n1 flaske Brøndum snaps (eller anden ukrydret snaps eller vodka)1 flaske Brøndum snaps (eller anden ukrydret snaps eller vodka)\n2 dl bær overhældes med 75 cl Brøndum snaps (eller anden ukrydret snaps eller vodka). Lad snapsen trække 2-3 uger. Den må ikke stå for længe, idet den så vil trække bitterstofferne (blåsyre) fra stenene.\nSlåensnapsen har smuk rødlig eller rødgylden farve. Den vinder ved lagring.\nSlåenbusken: er en tætgrenet, tornet busk der bliver 2-3 meter høj. Det er en form for vild blomme (prunus) I maj måned sætter den en stor mængde hvide blomster. Bladene er lancet formet med fint takket kant. De blåsorte eller blåduggede stenfrugter er næsten kuglerunde, de plukkes i oktober/november efter den første nattefrost. Bærrene kan få en tur i dybfryseren hvis de ikke har fået frost.\n4.2 (79 stemmer)\nOpskriften er vist 149787 gange,\nog udskrevet 3246 gange.\nLis - 2018-09-05 12:52:06\nKan jeg bruge slåen, der vokser langs en meget befærdet vej - når det nu kun er 2 dl?\njens christian jacobsen - 2017-11-04 16:52:08\nLige lovlig kortfattet men har det nødvendige med.\nGunnar Martensen - 2016-09-13 16:33:16\nJeg har et tilbagevendende problem med min dejlige slåensnaps. Problemet er, at der danner sig et slimet eller geleagtigt bundfald. Nogen gange er jeg så heldig, at det ligger samlet tilbage på bunden af flaskerne andre gange går det i lidt i opløsning så snapsen ikke kan løbe gennem kaffefilteret. Ja, så må jeg desværre hælde det ud. Når jeg laver slåensnaps af 6 flasker Brøndum ender jeg op med 3 flasker slåensnaps. En god del opsuges af bærrene og resten ender som tyktflydende bundfald.\nEva - 2016-09-01 16:14:21\nVi er på ferie på Øland lige nu. Der vokser rigtigt mange slåen og kunne godt tænke os at fremstille en Slåen-snaps! Sker der noget ved at plukke dem allerede nu, altså i dag den 1.9.???\nTommy Hein - 2016-08-29 12:33:11\nKan man ik plukke slåen nu og lægge dem i fryseren til de skal bruges\nBent Kjøller Olsen - 2015-11-24 23:52:24\nHar plukket slåen, for Ca 14 dage siden, inden der kom frost. Lagde i fryseren, og nu på søndag har den stået og lagres i 14 dage. Har smagt på den, og syntes den er ok,men nu er jeg jo også nybegynder, inden for faget, er meget spændt på resultatet. Hilsen Bent.\nMichael parly Pedersen - 2015-10-30 21:46:29\nMine slåen bær har jeg ladet trække i en god neutral vodka i knap 3 uger, med sten i. Den har en god syrlig smag med en anelse bittert over sig. Med råd fra min søn der er kok, har jeg fundet en god honning, som jeg har tilsat, så den nu har en portvins eller likøragtig smag over sig. Dog med mere bid i, da alkoholprocenten er pænt høj. Allerede nu smager den fortræffeligt, men jeg vil nu serhvad der sker ved lagring, som nogen jo anbefaler.\nJens - 2015-07-26 14:56:46\nSlåen vinder sååå meget ved lagring! Jeg var ret skuffet over den da jeg lavede den her sidste efterår, men et halvt års lagring har virkeligt gjort underværker, den har mistet den trælse bitre smag og har fået en smagt lidt henad en god portvin, men stadig med sin egen karaktér. Det bliver virkeligt interessant at se hvad yderligere lagring gør ved snapsen.\nJørgen Frank - 2014-10-20 10:08:30\nJeg har tilsat den en smule sukkerlage,det giver en dejlig smagfuld likør\nMorten - 2013-12-08 22:57:56\nJeg har lavet en god slåensnap flere gange, hvor jeg lader den trække over et halvt år. Sidste gang blev den desværre meget uklar - måske ligesom Flemmings? (2009) Jeg fik det råd fra mit snapselaug, at komme ganske lidt svagt pisket æggehvide i. Det ser ud til at lykkes - urenhederne samler sig, og jeg kan forhåbentlig filtrere den med et godt resultat.\nKurt - 2012-08-09 18:09:34\nJeg har lavet slåensnaps af bær, der har trukket i 7 år (glemsomhed). Der var ikke antydning af bitterhed i den færdige snaps. Det var til gengæld den bedste snaps, jeg nogensinde har lavet.\nJohn - 2011-10-25 16:52:56\nGlimrende opskrift. Jeg har også brugt flere af opskrifterne fra denne side: http://www.ass-snapselaug.dk/Slåen-308-uu.aspx Jeg bruger ofte bomelunder snaps, da den er smags neutral.\nalice worsøe - 2011-09-30 04:03:18\nSå er slåensnapsen sat til lagring, tak til Peter\nPalle Christensen - 2011-02-21 13:52:18\nJeg har lavet denne kryddersnaps hvert år i ca. 45 år og bruger den til julefrokosten. Den har en mild smag og flot farve, nem at have med at gøre. Jeg plukker gerne en stor posefuld slåen, og lægger dem i fryseren jeg ikke bruger, de kan holde sig der i årevis.\nHans - 2010-11-17 13:31:48\nDrop frygten for blåsyren, det er ikke værre end at spisemarcipan, og hvis du maser de frosne slåen, så kernerne kommer ud af stenene, og lader det hele trække en måned, så får snapsen nemlig også en snert af marcipan i smagen.\nTorben Lorentzen - 2010-05-30 12:47:07\nJeg har ikke prøvet ovenstående opskrift, men er yderst tilfreds med slåensnaps lavet efter følgende metode: Fyld et syltetøjsglas, stort eller lille, med slåen høstet i november og ligget i fryseren i en måneds tid. Fyld derefter glasset op med Klar Brøndum (ikke den almindelige med kommen) og lad bærrene trække i godt 2 måneder. Filtrer et par gange igennem et ubleget kaffefilter og snabsen er klar til at nyde ufortyndet. Slurp!\nChrestina - 2009-12-28 21:35:42\nEn ting at tage højde for, er at plukke slåenbær. Jeg har nemlig endt med at plukke nogle bær der er slåen og nogle der ikke er, der da åbenbar er nogle der ligner hinanden rimelig godt. dette er grunden til min slåensnaps ikke ligner ufortyndet saftevand, men til gengæld ligner et glas tynd saftevand. Min far anvender gerne slåenbærene 2 gange, sådan at han får to forskellige smage en af slåen snaps bær og en der smager af mandel.\nLars - 2009-12-10 21:43:54\nJeg synes ikke den rigtige metode til at lave en god slåensnaps er blevet nævnt her. I min familie laver vi år efter år en fremragende slåensnaps på følgende måde: Plukning af slåen når de er modne, ikke overmodne. De behøver ikke have frost. Skyl dem under vand, og lad dem tørre på et viskestykke. Læg dem i fryseren, jeg plejer at give dem 24-48 timer, hvilket så mere end rigeligt "efterligner" den danske nattefrost. Så fylder jeg op i en Brøndums Klar-snapsflaske (0,70L), hvor jeg kommer ca 10-12 centimeter i fra bunden. Nu glem alt om 3-4 uger, det er alt for lidt. Lad bærrene være i indtil jul,eller mindst 10 uger ca., hvor de kan sorteres fra. Når de er sorteret fra, så har du den færdige snaps. Den skal IKKE fortyndes. Dette er ikke en valnøddesnapseekstrakt, så den er 100 % i orden som den er. Glem alt om blåsyre, tror virkelig ikke på, at det med ovenstående fremgangsmåde kan ske. god fornøjelse.\nPer - 2009-12-01 08:26:20\nMon ikke du har glemt det med nattefrosten, det skulle taget den bitre smag. De kan også plukkes og lægges i fryseren hvis nattefrosten svigter som i år.\nPreben - 2009-11-26 19:29:35\nJeg har hørt meget god omtale af slåensnaps. Nu har jeg selv forsøgt mig. Resultatet er nedslående. Meget skingert- surt sprøjt skal man lede længe efter. Føj! Det er ikke smidt ud endnu - mon lagring kan gøre underværker? Hvordan skal slåensnaps smage? Mvh Preben\nJørgen P. - 2009-11-03 04:54:16\nJeg har i flere år lavet sloegin. I år er der virkelig mange slåen i en god kvalitet. Pluk rigeligt - rens dem for urenheder - frys dem mindst en uge. Tag et par deciliter slåen i et stort sylteglas og hæld en flaske gin over. Efter ca. 3 uger smager den fremragende, som den er. Serveres ved køleskabstemperatur. Trækketid på bær eller filtreret øger kun velsmagen...\nFlemming - 2009-06-05 16:09:09\nMit koncentrat jeg har haft stående i mere end et år, har nu et kedeligt grumset bundfald. Er der nogen der har et bud på hvorfor? Jeg har prøvet at filtrere det, men det hjælper ikke. Bærrene har været i fryseren i 2 døgn. Overhældt med klar Brøndum snaps, så det lige dækkede, i et glas med patentlukke. Stået i 3 mdr. Siet gennem et kaffefilter og hældt tilbage på snapseflasken. Det første jeg blandede i forhold 1:10 smagte rigtig godt. Flot farve og klart. Med en hævert kan jeg stadig fiske lidt klart op, men det magler lidt i smag synes jeg.\nKamma - 2009-05-17 12:07:01\nJeg hælder 2 spiseskefulde honning over bærrene (der har ligget i fryser)sammen med 1/2 l snaps og lader det trække i 3-4 måneder.Jeg blander 1-5 snapseglas af dette i en flaske Klar Brøndum Snaps. Dejligt.\nJørgen - 2008-11-26 10:58:20\nHej Per tak for dit råd,ja bærende har været i fryseren i et døgn.\nPer - 2008-11-23 16:14:57\nJørgen har du husket at give bærrene en tur i fryseren, det skulle taget det bitre i bærrene.\nJørgen - 2008-11-19 14:00:57\nJeg har lavet slåensnaps for første gang,men den er blevet meget bitter, er der noget jeg kan gøre,den har stået i et glads i 3uger med en 0,7 l brøndum og jeg har siet den og hældt på en flaske.\nKlaus Skotte - 2008-10-21 20:07:06\nBrøndum er ikke ukrydret... den er krydret med kommen. Svenborgs den klare er bedre og smagsneutral.\n- 2008-10-17 22:18:56\ner ikke expert men plejer at lade den stå i ca 2-2½ måned og har experimenteret med at hælde det på nye slåen da det giver en kraftig smag... nogen gange for meget for sarte ganer men hver sin smag\nBent Martensen - 2008-01-14 21:08:22\nMed hensyn til vor længe en slåensaps, eller for sags skyld slåenlikør vor man bare bruger gin i stedet for snaps, så skal den stå og trække i 3 md. og glasset rystes hver 14 dag. sies og hældes på flasker derefter må snaps eller likør meget gerne stå et par md. og sætte sig.I stedet for slåen kan man med fordl bruge solbær.\nPoul Helge Andersen - 2007-12-05 18:44:59\nLad endelig slåen få frost ude i naturen og pluk dem først i nov/december: den bliver mere som en gammel fin portvin, sødlig aroma og dejlig, lang eftersmag. Og året efter er den endnu bedre!!\nKarsten - 2007-11-05 00:41:01\nTak til Anders. Jeg har iøvrigt lavet essens af både bær og sten. Er der nogen forslag til blandingsforholdet når man vil lave en bjedsk?\nAnders - 2007-11-04 11:46:07\nDet der med blåsyre, er altså en skrøne der ikke holder vand. Ud fra min vurdering synes ikke 3 uger er nok, men det er jo individuelt, hvad man bedst kan lide. Men bryg endelig løs, og drop så snakken om blåsyre!\nKarsten - 2007-11-03 11:47:37\nHvorfor skriver andre at man godt kan lade slåen ligge på snaps i op til 2 måneder for at lave en essens, når denne site fraråder det af hensyn til dannelsen af blåsyre (der er dødelig)? Det er useriøst at der ikke er klarhed over hvor længe man skal lade slåen trække. HVEM kan komme med den rigtige forklaring?????\nHans Tangaa - 2007-10-03 12:36:45\nNår bærret er færdig med at trække, piller jeg frugtkødet af stenene og tørrer og knuser dem, og hælder en fl. klar brøndum på, derefter trækker det et år og du har endnu en pragtfuld essens der har en dejlig mandelsmag.\nChris - 2007-09-22 00:13:19\nKom evt. en halv stang vanillie ved. Det giver en rigtig god smag.\nJeg bruger færre bær og lader snapsen trække længere. Derved får man en lækker bittermandelaroma trukket ud af kernerne. Det må være en smagssag om man kan lide den smag i snapsen eller ej. Men hermed er denne idé givet videre til den eksperimentationslystne.\nLetten - 0000-00-00 00:00:00\nJeg har aldrig prøvet at lave den, men i år skal det være. Glæder mig til at prøve\nHenrik Larsen - 0000-00-00 00:00:00\nJeg har lavet den ofte - til stor nydelse for familie og gæster\nJan Djernæs - 0000-00-00 00:00:00\nMin far har lavet denne snaps\nalex pedersen - 0000-00-00 00:00:00\nhar brygget den i 9 år


Opdateret: Kvinde og to piger reddet op af vandet - sn.dk - Forsiden - Nordsjælland - Helsingør\nArtiklen: Opdateret: Kvinde og to piger reddet op af vandet\nOpdateret 17. juli 2019 kl. 06:11\nHelsingør - 17. juli 2019 kl. 05:47\nEn kvinde 47-årig kvinde og hendes 11-årige datter er tirsdag aften fløjet til Rigshospitalet efter en badeulykke ved Hornbæk.\nOPDATERET: Ifølge vagtchef ved Nordsjællands Politi er den seneste melding, at begge har det godt og forventes udskrevet i løbet af onsdagen.\nKvinden, datteren og datterens veninde var kommet i vanskeligheder i vandet ud for Hornbæk, hvor de badede vest for Hornbæk Havn, og klokken 19.21 blev der slået alarm om, at de tre personer ikke selv kunne komme i land.\nDer blev sendt redningshelikopter, søredning, ambulance og politi til stedet. Politiet var først fremme og kort efter kom først den ene pige, derefter den næste i land, mens kvinden som den sidste blev fundet livløs i vandkanten. Der blev givet hjertemassage og kunstigt åndedræt på stedet, og da redningshelikopteren var fremme blev helikopterens læge og redder sat af for at hjælpe.\nSamtidig med, at redningsarbejdet stod på, indløb en ny alarm klokken 19.46 om en kæntret båd i Arresø.\nHelikopteren blev sendt i luften igen. Denne sag var dog ikke nær så alvorlig.\nEn 49-årig mand var tidligere på dagen kæntret i sin båd og havde meddelt til myndighederne, at båden lå med bunden i vejret ud for Lærkevænget ved Tibirke Sand. Bådejeren havde dog ikke fortalt, at han ville svømme ud og forsøge at få båden på ret køl igen. Det var dette forsøg, der fra land så ud som om, at der lå en nødstedt mand ved en kæntret båd.\nDa manden var inde på land igen, og omstændighederne var opklaret, fløj helikopteren tilbage til Hornbæk, hvor kvinden og hendes datter blev bragt til Rigshospitalet. Kvinden var bevidstløs men trak dog vejret.\nDatterens veninde, der også er 11 år, var sammen med sin far, som tog sig af hende, oplyser Ritzau.\n10:14 18-årig mand anholdt for narkokørsel\n20:43 Bibliotekerne har investeret i feriebøger\n3. Folkekær sanger har solgt strandvejsvillaen efter 15 år\n4. Smitte ser ud til at være standset på plejehjem - men ny medarbejder er smittet


IPhone 11 Pro Oplader » Til Danmarks Skarpeste Priser!\nForside • Shop • Mobiltilbehør • iPhone • iPhone 11 Pro Mobiltilbehør • iPhone 11 Pro Oplader\niPhone 11 Pro Oplader i kvalitet of fuld kompatibilitet, giver dig et stærkt produkt til din iPhone 11 Pro. Sørg for altid at have en lille og fiks oplader med på farten og i hjemmet.\nDu har lige sikret dig en ny og fantastisk iPhone 11 Pro, men du opdager hurtigt, at én oplader ikke er nok. Hvad gør du? Svaret er simpelt, du finder en ny eller ekstra oplader her på siden. Mange smartphone-ejere kan efterhånden skrive under på, at det ikke er nok kun at have én oplader til sin smartphone i hjemmet. Der er behov for flere, og eventuelt forskellige opladere. For næsten de fleste hjem har mere end én smartphone i husstanden, og det kan ikke garanteres, at alle har en iPhone 11 Pro.\nEn oplader hjælper dig til at bruge din smartphone i længere tid, og her på siden finder du et bredt udvalg af forskellige opladere. Hvad enten det er til brug i hjemmet, i bilen eller på farten uden mulighed for at finde en stikkontakt.\nEn oplader til alle hverdagens udfordringer\nEthvert hjem bør som sagt have mere end én oplader. Når vi kan antage, at tæt på hvert familiemedlem har sin egen smartphone, så bør det antages, at hvert familiemedlem bør have sin egen oplader også. Til familiemedlemmer som har en iPhone 11 Pro, de har fundet det rette sted her på siden. Alle opladere her på siden er fundet frem, fordi de alle er kompatible med lige præcis din iPhone 11 Pro. For med den rette oplader får du et stærkt produkt i din iPhone 11 Pro.\nDer findes flere versioner af Apples originale oplader, som du sagtens kan bruge til din smartphone. Du kan for eksempel vælge mellem den oprindelige lidt større 12W oplader, eller den nye og mindre USB oplader. Uanset hvilken af disse du vælger, så får du en solid og kvalitetsopladning af din smartphone, ikke mindst hvis du også har det rette kabel dertil. Din Apple-oplader kunne for eksempel være stationeret på kontoret i hjemmet. I stuen eller familieopholdsrummet kan det være, at I er på udkig efter en trådløs oplader. Med en trådløs oplader bliver det nemmere for alle familiens smartphones at få en hurtig opladning, uden at blive viklet ind i dusinvis af forskellige kabler.\nOplad din iPhone 11 Pro på farten\nDet er jo ikke kun i hjemmet, at du har behov for opladning af din iPhone 11 Pro. Du kan også risikere at løbe tør for strøm, mens du er på farten, og så kan gode råd være dyre. Især hvis din smartphone også fungerer som din GPS, og du ingen stedsans har. Heldigvis findes der også opladere, så du kan oplade din smartphone i bilen. Det kan enten være med kabel og et USB-adapterstik til bilen eller en smart trådløs oplader, som samtidig fungerer som holder til din smartphone. Den trådløse oplader til bilen gør det altså muligt for dig at køre lovligt samtidig med, at din iPhone 11 Pro bliver opladet til din næste destination.\nEr det ikke nok med en oplader i bilen, så er det altid en god ide at have en Powerbank som nødløsning. Med en god og opladet Powerbank går du aldrig tør for strøm til din iPhone 11 Pro. Det eneste du skal huske, det er at oplade din Powerbank fra tid til anden, ellers er den ikke meget værd. Men såfremt du husker det, så er en god Powerbank din bedste ven, når du er på farten mellem møder, eller på vej hjem fra studiet i bussen uden andre strømmuligheder.\nDet bedste råd du børe tage med dig, når det kommer til opladere, det er simpelt. Sørg for altid at have en lille og fiks oplader med på farten og i hjemmet, det kommer du længst med.


FARSØ: For et år siden, den 1. januar 2020 var der ejerskifte i malervirksomheden Per Hougaard A/S.\nEfter 35 år valgte malermester Per Hougaard at gå på pension. Ny ejer var malermester Claus Jensen med firmaet G3 Malerfirma ApS.\nDet er nu et år siden at Claus Jensen og G3 Malerfirma overtog Per Hougaard A/S. Det har været en forrygende første år\nUd over at købe og overtage en velrenommeret virksomhed i Farsø, så har 2020 også budt på en god fremdrift. Corona-pandemien har nemlig – i modsætning til mange andre brancher, givet skub i håndværkerbranchen – herunder malerfaget.\n-Det har virkelig været et travlt år. Vi har haft rigeligt at lave, og gået fra 7 til 11 medarbejdere for at kunne følge med, fortæller Claus Jensen, om den bedste start, som man som ny virksomhedsejer har kunnet forstille sig.\nMen jeg har også fået det bedste udgangspunkt som man kan tænke sig. Jeg er virkelig blevet taget godt imod i Farsø, lyder der videre fra Claus Jensen, der også har skullet omstille sig fra at gå fra en lille malervirksomhed på 2 mand til 11.\nMen der er til gengæld fulgt rigtig meget erfaring med. Netop medarbejdernes erfaring har jeg kunne drage stor fordel af og meget naturligt kunne uddelegere ansvar. Jeg ved hvad min forgænger Per Hougaard har stået for, og det har jeg ført videre sammen med medarbejderne. Håndværket, kvaliteten og at en ”aftale er en aftale”, står jeg meget på.\nDet har altså også krævet sit. Jeg har skullet koordinere flere opgaver, flere ansatte og en malerbutik.\nJeg har hidtil været vant til selv at svinge malerpenslen på lige fod med mine medarbejdere som jeg opfatter som mine kollegaer. Men det er blevet til færre penselstrøg i året der gået for mit vedkommende, da der har skullet laves flere tilbud og jeg har skullet holde styr på arbejdsfordelingen. I den forbindelse skylder jeg Per(tidligere ejer – red) en stor tak, for 35 års erfaring er godt at trække på i den forbindelse, ligesom han også har kunnet hjælpe mig med udfærdigelse af tilbud.\n-Jeg havde kalkuleret med at 70% af kunderne blev i forbindelse med ejerskiftet, som for mig var en succes, men det blev 100%. Det skyldes ikke mindst den gode relation til andre håndværkere, altså mine samarbejdspartnere.\nEn app har gjort det lettere\nI det daglige er det Claus der planlægger og koordinerer, ”så det hele glider”.\nFor at få arbejdsfordelingen, ordrestyring og administration til at gå op i en højere enhed, har året også sagt farvel til fysiske arbejdssedler til fordel for en mobil-app.\n-Selvom jeg bruger meget tid på kontoret og møder ind tidligt og tjekker ud sent, så er app’en en kæmpe hjælp i hverdagen.\nDer er ikke så meget spildtid som tidligere. App’en sørger for at malerne får alle de malervarer og remedier med ud, så de ikke skal køre en ekstra tur for at hente dem på lageret.\n-Og ikke mindst for mig er app’en også en lettelse, for jeg beskriver og beregner allerede materialeforbrug og tidsforbrug, når jeg er i salgssituationen sammen med kunden. Der betyder færre papirer og beregninger der skal genindskives.\nDet betyder også, at der er behov for færre besøg fra mester Claus ude på byggepladserne hos medarbejderne, da opgaverne og materialeforbruget på forhånd er beskrevet, så det er bare at gå i gang, og ellers løses resten på mobilen med tale og fotos.\nHar fået kollegaer\nMen ellers glæder det Claus Jensen at have fået kollegaer som han kalder sine medarbejdere. Det er dejligt når de møder ind og vi får sagt godmorgen, og vi får ordnet småtingene inden de drager ud på opgaverne. Det er et skønt fællesskab jeg har fået, som vi alle nyder.\nHar al kundekontakt\nDet er Claus Jensen, der har al kundekontakt. Kunderne er 40% boligforeninger, 20-30% nybyg og renoveringer og resten privatkunder.\nFor så vidt angår privatkunder, som er et stigende antal, er det håndværkerfradraget der spiller ind, fortæller Claus Jensen.\nNu hvor der gået et år og alle har fundet ud af at Claus er blevet ”den nye Per”, træder Per Hougaard navnet også mere i baggrunden. De sidste håndværkerbiler vil således få skiftet navnet ud til Claus Jensen, G3 malerfirma.\nMen basen i Farsø vil der ikke blive ændret på. Det findes ikke bedre, siger Claus Jensen. Vestervang 18 i Farsø forbliver at være medarbejdernes base og Flügger butikkens base og det samme gælder lager og administration.\nButikken fortsætter med de vante åbningstider, Flügger og Dyrup som malingmærker og farverådgivning fra malermesteren. Det har da også allerede trukket en del kunder fra Aalestrup til Farsø for at købe maling.\nMere motion i 2021\nMen en ting skal gøres bedre i 2021, har Claus Jensen lovet sig selv. Jeg har ikke haft tid til at motionere i 2020, som jeg har gjort tidligere, det kan ses på sidebenene. Det har jeg lovet mig selv, at der skal være mere tid til i 2021, så jeg både kan få rørt kroppen, men også give hovedet lidt fri. Det giver mig den energi der skal til for at forsætte fremgangen for Claus Jensen, G3 Malerfirma, slutter Claus Jensen.\nFAKTA: Om malermester Claus Jensen, G3 malerfirma ApS.\nMalermester Claus Jensen, er selvstændig på 9. år, og driver G3 Malerfirma ApS i Farsø og Aalestrup. Claus Jensen er 41 år, og nærmest født med en malerpensel i hånden, idet han er tredje generation i faget. Firmanavnet G3, står således også for 3. generation. Det var hans bedstefar, maler Martin Jensen, der startede det hele i 1928, og malerfamilien har og er på den måde en fast bestanddel af håndværkervirksomhederne i Aalestrup. Claus Jensen er udlært hos sin far, malermester Ole Jensen. Herefter boede han 6-7 år i København, hvor han bl.a. også arbejdede indenfor malerfaget og erfaringen derfor blev udbygget. Han vendte derefter tilbage til Aalestrup, og for 9. år siden etablerede han G3 Malerfirma ApS. Indtil 2020 var far, Ole Jensen, eneste ansatte ud over Claus Jensen selv. Med købet af Per Hougaard A/S og ekspansion er Claus Jensen G3 Malerfirmaet i 2020 vokset fra 7 til 11 medarbejdere.\ntorsdag, 7. januar 2021 01:00


Lån online – den nemme løsning på pengemangel - Dike\nSom forbruger kan man hurtigt finde sig selv i en økonomisk kattepine. For mange er det en månedlig kamp at holde styr på økonomien og sørge for, at man har til dagen og vejen i hverdagen. Den nemme og hurtige udvej på økonomiske problemer er at optage et lån online.\nDisse kviklån er hurtige at få godkendt så længe man ikke er registreret i RKI og man kan låne mange tusinde kroner uden at skulle stille sikkerhed, som man normalt skal i banken. Samtidig er en af de store fordele ved online lån, at man oftest har pengene på sin konto i løbet af ganske få timer.\nDer findes mange måder, hvorpå man kan optage lån online. Man skal blot trykke nogle gange på en vilkårlig låneudbyders hjemmeside for at sende ens låneansøgning afsted. Når denne er godkendt, får man pengene ind på sin konto.\nLån online til det du står og mangler\nOfte vælger mange at låne penge online, når de pludselig står i en kneben økonomisk situation. Dette er oftest i forbindelse med uforudsete regninger, bilreparationer, udskiftning af elektroniske apparater og hårde hvidevarer i hjemmet.\nDet kan være rigtig svært at forudsige disse ting, hvorfor mange mennesker ikke har pengene til at skulle reparere eller udskifte når det virkelig gælder. Med lån online kan man hurtigt skaffe pengene til et nyt komfur, en ny bærbar computer eller en elregning, der er dukket op uforudset.\nPå lån.dk kan man nemt skaffe sig et overblik over, hvilke låneudbydere man kan kontakte, hvis man ønsker at optage et lån online. Med en overskuelig liste over udbydere og deres tilbud, kan man hurtigt pejle sig ind på en låneudbyder, der matcher ens behov for lånebeløb, rentesatser og tilbagebetalingsfrister.\nDet behøver ikke nødvendigvis at være en uforudset udgift man skal låne penge til. Fordelen ved at optage lån online er naturligvis, at der ikke stå en sur bankmand og spørger, hvad man skal bruge pengene til. Du kan derfor låne til alt – også cafébesøg med veninderne, lommepenge til en ferie eller for at have det sjovt på shoppingture.\nLav et lån online og få mere frihed i hverdagen\nDet er ingen hemmelighed, at langt de fleste mennesker godt kunne bruge en ekstra klatskilling på deres bankkonto. Dette skyldes landets skattesystem og velfærdssystemet, der hjælper folk i nød, men som kun giver en ydelse, der dårligt dækker de mest basale behov. Har man mange lån i forvejen bør man ikke optage lån online.\nDette kan blot medføre, at man kommer i flere økonomiske vanskeligheder. Derimod kan man sagtens optage et lån, hos en låneudbyder der har lave renter. Derved har man en chance for at få lidt luft i hverdagsbudgettet, hvor der er plads til at invitere sig selv ud og spise, eller tage ens børn med i svømmehallen og købe en pizza bagefter. Husk dog altid at holde øje med rentesatsen inden du låner, og læs op på reglerne for ÅOP, der er lånets årlie omkostninger i procent.


Køb Hamax Caress Børnesæde hos HBS\nHamax Caress Børnesæde\nHamax Caress Børnesæde køb ind i den største og mest overkommelige!\nHamax Caress Cykelsæde Bag\nHollandbikeshop.com har de Hamax Caress Børnesæde du leder efter. Hos Hollandbikeshop.com kan du finde et bredt udvalg af høj-kvalitets Hamax Caress Børnesæde. Og produkterne leveres hurtigt, selv inden for 2 forretningsdage i Holland! Leder du efter en fantastisk service, et lækkert produktudvalg, og hurtig levering? Kom til Hollandbikeshop.com! Vi har de billigste og mest mangfoldige udvalg af cykeltilbehør, cykeldele og cykler.


Må I holde jeres sti ren og jeres CV fri for huller | Information\nTillykke, I dygtige, angste, hudløse vidunderbørn. Jeg ser, at nogle af jer overvejer at tage et år fri efter gymnasiet. Det nytter ikke noget. Husk, at gennemsnittet forpligter. I kan ikke spilde det på sabbatår, bartenderskole eller RUC. I er trods alt Danmarks fremtid.\nNogle vil rulle øjnene ad jeres høje snit, jeres renskurede ansigter og jeres lyse fremtid. De er som regel født før år 1990, og de romantiserer blot en tid, som snart er forbi. Som en forløber for jeres generation gik jeg den lige vej fra gymnasiet til universitetet, og jeg opdagede til min rædsel, at alle mine medstuderende var ældre end jeg. Må I forskånes for dette; I vil finde dem umulige at føre en samtale med, og I vil harmes over, at de betragter jer som børn, idet de konstant fremhæver deres såkaldte livserfaring på bekostning af jeres karakterblad.\nNyd jeres velfortjente druktur, og husk at brække jer ud over rækværket på studentervognen. I vil aldrig blive mere fri end lige nu, og gudskelov for det. Vi har brug for jer på universiteterne, i erhvervslivet og hos tænketankene. Må I holde jeres sti ren og jeres CV fri for huller. Må den hellige treenighed Bourdieu, Foucault og Habermas våge over jer, og må I anvende deres begreber uden nogensinde at reflektere over dem. Husk, at akademia intet er uden erhvervserfaring, og at praktik bærer lønnen i sig selv. Må I gå fra vugge til grav på normeret tid, og i den forbindelse opfinde de ekstra timer i døgnet, I måske vil komme til at savne.\nIfølge medierne lider halvdelen af den danske ungdom af angst og depression. Den anden halvdel må så være jer. Skulle I alligevel føle jer presset, skal I være mere end velkomne til at krænge sjælen ud i dagbladenes debatsektion. Vi vil føle stærk empati og entydigt istemme, at det da også er for galt over for de unge mennesker, og I kan herefter trygt vende tilbage til studierne. Husk at lytte til den lille stemme i baghovedet, når den hvisker, at det er jer og ikke systemet, der er noget galt med.\nHverken Mozart eller Bobby Fischer havde specielt morsomme liv; til gengæld blev de legender, og hvem vil ikke gerne være en legende? Vi har afskaffet middelmådigheden for jeres skyld. Med store kræfter følger som bekendt stort ansvar. Må I aldrig blive tilfredse med et 10-tal, thi det er blot tabermentaliteten, der leger med jer. Husk, at en kunstner aldrig er bedre end sit sidste album, og at I heller ikke er mere værd end jeres sidste karakter. I er uddannelsessystemets maratonløbere og elitegymnaster, og der er da aldrig nogen, der har holdt hånden over et balletbarn, vel?\nMan kan, hvad man vil. Det er I det levende bevis på. Må andre følge jeres gode eksempel og lade sig inspirere, frem for at klynke over urealistiske forventninger, fjumreår og fremdriftsreform. Til næste år kommer et nyt kuld superstudenter med et endnu højere snit, og når I mærker dem snappe jer i hælene, er det blot et tegn til, at I skal begynde at løbe hurtigere. Må I blive ved med at smile, mens I gør det, og berolige os med, at det er det hele værd, og at I ikke giver afkald på noget. Grin, som om alle kan høre jer, og dans, som om alle stirrer. Lad jeres selvdisciplin gøre sig gældende i alle aspekter af jeres liv, jagt idealerne, accepter kun perfektion. For nu at citere et af vor tids pædagogiske ikoner: »There are no two words in the English language more harmful than ‘good job’.« Det kunne vi lære meget af her i Danmark.\nHusk, at gøre, som vi siger, og ikke som vi gjorde. Må janteloven aldrig få jer ned med nakken, og må I lukke ørene for reaktionære røvhuller, der spildte deres ungdom på backpacking og musiker-drømme og havde for travlt med at ryge pot og jagte drenge til at score mere end et middelmådigt snit. Det er de samme røvhuller, der har skabt det system, der gjorde jer til superstudenter. Må I skabe min fremtidige arbejdsplads og trække os ud af krisen. Vi regner med jer.\nMikka Tecza er studerende ved IT-Universitetet og medredaktør på DenFri.dk. Klummen er udtryk for skribentens egen holdning\n01. juli, 2015 - 02:49\nSom sædvanlig total grineren - når Mikka skriver .....\nHvis ikke det lige var fordi, det var så dybt tragisk !\nRasmus Kongshøj, Jakob Silberbrandt, Carsten Wienholtz, Steffen Gliese og Erik Jensen anbefalede denne kommentar\n01. juli, 2015 - 15:54\nMikka, hvis du fortsætter med at skrive på information, så ender jeg sgu med at købe et abonnement.\nPeter Andersen, Carsten Wienholtz, Steffen Gliese og Erik Jensen anbefalede denne kommentar\n01. juli, 2015 - 20:44\nDen totale fordybelse og hengivelse til det, man beskæftiger sig med, er uvurderlig og befordrer det geniale - men er nu sat på regneark, solgt på konkurrencestatens alter og resultatet er for mange middelmådige robotter på sammenbruddets rand. Oh my god - hvor dumheden behersker de små mennesker.\n01. juli, 2015 - 22:09\nInformation, hvad med at tilbyde Mikka Tecza en fast klumme i avisen.\nF.eks. i stedet for Annegrethe Rasmussen\nNej, nu skal jeg nok være sød.\nKeld Albrektsen, Kim Hansen, Rasmus Kongshøj, Jakob Silberbrandt, Carsten Søndergaard og Lise Lotte Rahbek anbefalede denne kommentar\n01. juli, 2015 - 22:26\nEr grundantagelsen i alt det her skriveri fra de unge mennesker, at generationerne før dem bare sejlede igennem tilværelsen, røg tjald og fik deres eksamensbeviser uden at lave noget mens de levede som konger på SU?\n01. juli, 2015 - 23:02\n"at generationerne før dem bare sejlede igennem tilværelsen, røg tjald og fik deres eksamensbeviser uden at lave noget mens de levede som konger på SU?"\nHøh. Har lige været i selskab med en gammel studieven idag.\nSkæve, inaktive og uambitiøse var det sidste, vi var som studerende. Men karaktererne var ikke særligt vigtige dengang, når bare de var beståede.\nAlt over 9 er er jo bare blær - og blær er mere sjov end nyttigt. ;-)\nRasmus Kongshøj, Carsten Wienholtz, Carsten Søndergaard, Steffen Gliese, Niels Duus Nielsen og Heidi Larsen anbefalede denne kommentar\n01. juli, 2015 - 23:53\nMen det gjorde vi da, Søren Andersen - bortset fra det med tjalden, som jeg ikke gad. Og derfor blev vi så dedikerede i vores arbejde.\nRasmus Kongshøj, Carsten Wienholtz og Carsten Søndergaard anbefalede denne kommentar\n02. juli, 2015 - 08:58\nPeter ikke sige sådan når de unge lytter med, for de tror jo åbenbart på det og bruger det til brygge videre på deres anekdoter.\nI gamle dage var det den gamle generation der fortalte om hvor hårdt de havde det i sin tid mens de unge rullede med øjnene. Idag er det nærmest omvendt.\n02. juli, 2015 - 09:10\n"Men karaktererne var ikke særligt vigtige dengang, når bare de var beståede."\nI de gode gamle dage i 1980'erne og 1990'erne var der masser af studenter, der brugte årevis på at forbedre deres studentereksamen, f.eks. på studenterkursus. Det kunne man dengang. Men på et punkt er det blevet lidt nemmere at være student idag:\nJeg er kursusstudent fra 90. Det tog 2 år.\nJeg er ikke helt med på hvad du mener med, at studenter forberedte sig i årevis på deres studentereksamen på studenterkursus..?\nFørst opbygger man en gigantisk forsørgerstat, og så klynker man over at de unge mennesker skal servicere den i konkurrencestatens diktatur.\nJeg håber fandme de gør oprør og melder sig ud af slavestaten.\nDet bliver selvfølgeligt lidt trist for alle de gamle 68'ere, som havde set frem til fortsat servicering af den unge generation, nu hvor deres forældre ikke kan forsørge dem mere.\n02. juli, 2015 - 09:38\n"Må i anvende Bourdieu, Foucault og Habermas uden nogensinde at reflektere over deres begreber." Det er vist ikke så ligetil som det lyder. Til gengæld er namedropping som regel nok, da kun de færreste vil kunne kontrollere jer. Så bare giv den gas.\nikke forberedte, men forbedre (karakterer). Jeg har også gået på studenterkursus (Odense) i 90'rene, og nogle af mine medstuderende havde f.eks. en studentereksamen fra gymnasiet i forvejen ... som så ikke var høj til til at læse f.eks. medicin osv.\n02. juli, 2015 - 09:43\nAha, så er jeg med, U.M. :)\n02. juli, 2015 - 09:45\n*høj nok til at læse ...\nPs. studerende var nok ikke mindre ambitiøse 'i gamle dage', men de tog flere fjumreår efter studentereksamen, og det er måske ikke så ringe endda:\n02. juli, 2015 - 09:49\nDet stod os også frit for at læse bløde fag dengang men der herskede også en udbredt opfattelse af at det var overordentlig svært at få job bagefter og man blev opfordret til at læse det med højst jobsikkerhed.\nDer er intet nyt under solen. Djøf, regneark, CBS, konsekvensberegninger og politikere der anbefalede den direkte vej - de har været der hele tiden\n02. juli, 2015 - 22:32\nMikka er vildt kedelig. Forudsigelig. Gab....Nå David Adam, jeg abonnerer og jeg vil ikke sige mit abonnement op på grund af nogen, men det her, den stil, den der selvfede overfladiskhed trækker for mig i den retning --øv\n04. juli, 2015 - 08:27


Skolevision for skolerne ved Langeland Kommune - PDF Free Download\nDownload "Skolevision for skolerne ved Langeland Kommune"\n1 Indledning Skolevision for skolerne ved Langeland Kommune Det er vigtigt, at vi altid husker, at vi driver skole for børnenes skyld. Det er fordi, vi vil motivere til og understøtte den maksimale udvikling af det enkelte barns læringspotentiale. Vi tror på, at børn motiveres af at lære, hvorfor det er en værdi i sig selv, og vi tror på at børn lærer og dannes i respektfyldte fællesskaber. Vi har en forpligtelse til at være ambitiøse på børnenes vegne, så de oplever en tilfredsstillelse ved at lære, og så de har de bedste forudsætninger til livet nu og i fremtiden. Det er vigtigt for kommunalbestyrelsen ved Langeland Kommune at sende klare signaler til borgere, børn og medarbejdere om, at folkeskolen har politikernes store positive opmærksomhed, og derfor er skolevisionen et vigtigt redskab for en langsigtet udvikling med en klar retning og billede af fremtidens folkeskole. Skolevisionen indeholder en overordnet målsætning og 8 fokusområder med konkrete mål. Målsætningen fortæller, hvad vi vil opnå. Fokusområderne giver billeder på fremtidens folkeskole. Målene viser holdepunkter på vejen. Skolerne skal i de næste år arbejde målrettet på at indfri målene. Så alle børn, forældre og medarbejdere til stadighed bliver mere stolt af at være en del af skolevæsenet. Skolevisionen bygger på de værdier, som er beskrevet i Børne- og Ungepolitikken, og skolevisionen skal bidrage til kommunens overordnede målsætning om øget bosætning - ved at have et attraktivt skolevæsen. Skolevisionen er et politisk styringsredskab, der angiver udviklingsretningen og opstiller klare mål til indfrielse. Skolevisionen er ambitiøs på mange områder, og det er klart, at skolerne ikke kan prioritere at arbejde for indfrielse af alle mål på én gang. Skolevæsenet vælger i fællesskab 1 2 mål og den enkelte skoles vælger 2-4 mål og udarbejde de konkrete handleplaner, der reelt skaber bevægelse / udvikling. Skolernes handleplaner skal godkendes af forvaltningen. Skolevisionen er en forpligtelse for alle medarbejdere i skolevæsenet, og skolevisionen er et politisk vedtaget fundament, som lederne skal tage afsæt i til ledelse af skolen og personalet. Klare forventninger og krav fra politikere, over forvaltning til ledere og medarbejdere slutteligt ved elever og forældre giver incitamenter for målrettet handling. Kommunalbestyrelsen vil føre sit tilsyn med skolerne ved kvalitetsrapporter, resultater fra de nationale test og prøver og trivselsundersøgelser. Det er med stor glæde og forventning, at udviklingen af skolevæsenet for indfrielse af skolevisionen vil blive fulgt de næste år. Rigtig god arbejdslyst. 1\n2 Overordnede mål: De langelandske børn skal lære, udvikle sig og dannes gennem deres skoleforløb, hvor hvert enkelt barn motiveres til at bruge sit potentiale fuldt ud. Så de til enhver tid vil have de bedste forudsætninger for og fleste muligheder i livet nu og fremadrettet. Alle elever skal opleve og bidrage til respektfulde fællesskaber, der giver selvtillid og selvværd, så de til stadighed tør udfordre sig selv og andre positivt. Uddannelsesniveauet på Langeland skal højnes, og folkeskolen har en vigtig rolle for at det lykkes ved at give børnene lyst, tro og muligheder for et fortsat uddannelsesforløb. Skolerne på Langeland skal være noget ud over det sædvanlige, og det betyder, at der skal udvises det nødvendige mod til at turde gå nye veje. Fokusområder og mål: 1. Elevernes læring Elevens læring, personlige udvikling og dannelse går hånd i hånd. Læring er en dannelsesproces, hvor eleven bliver mere kompetent i sin forståelse af og adfærd i omgivelserne. Læring sket ved bearbejdning af indtryk individuelt eller i fællesskaber, hvor dialogen og kommunikation er et væsentligt element i læreprocessen. Læring er både en kognition, følelsesmæssig og kropslig proces. Derfor skal læring ikke forstås som boglig, musisk eller praktisk, men det kan være nogle af vejene til læring. Hele skolens fokus skal være på elevernes læring eller elevernes udbytte af undervisningen. De personlige forudsætninger, der er et væsentligt grundlag for læring, er, at eleverne oplever succes jeg kan. Eleverne skal mødes med ambitiøse, individuelle krav og forventninger, som de kan gennemskue, og de skal have løbende, systematisk og anerkendende feedback. Herunder skal eleverne have mulighed for dialog, hvor de har indflydelse, så de oplever at skolehverdagen giver mening og mulighed for selvregulerende vækst jeg vil. Elevplanen er et centralt værktøj for den løbende dialog. Eleverne skal være ambitiøse på egne vegne. 1. Iscenesættelse af læring i demokratiske fællesskaber, hvor værdierne om gensidig respekt og dialog er bærende værdier for læring. Læring i demokratiske fællesskaber kan ske i mange sammenhænge: Grupper / hold, klasse, afdeling, skole og på tværs af skoler. 2. Undervisningen tilrettelægges så eleven i dagligdagen har indflydelse på egen læring, og der skal være løbende samtaler med den enkelte elev, så eleven kender og har medansvar egne læringsmål. 2\n3 2. Fællesskaber, trivsel og relationer Læring, personlig udvikling og dannelse er en individuel proces, men det sker i samspil med omgivelserne. Vi har alle følelsesmæssige behov for anerkendelse, respekt og tilhørsforhold til et fællesskab. Tryghed og modspil er afgørende faktorer for læring. Oplevelse af social forbundenhed jeg betyder noget er meget vigtigt for alle, og ikke mindst i barne- og ungdomsårene. Gode relationer, hvor der er tillid til, at alle vil hinanden det bedste giver et positivt udgangspunkt for adfærdsregulering mellem elever og mellem elever og voksne. Vi gør ikke noget i opposition eller kun for egen skyld, men vi gør noget for hinanden. Gensidig forståelse og respekt kommer gennem kendskab og samarbejde. Et positivt læringsmiljø med en positiv og støttende atmosfære giver tillid og tryghed, men også selvtillid og selvværd, der er vigtige egenskaber for at kunne udfordre sig selv. Samarbejder i fællesskaber giver læring for alle, da samarbejde kræver kommunikation, og kommunikation kræver en analyse af væsentligt fra uvæsentligt ved både indtryk og udtryk. Gode fællesskaber har gode ledere. I forhold til eleverne er det pædagogiske personale lederne. Det betyder, at detpædagogiske i skolen skal tage ledelsesansvaret på sig. En del af ledelsen i relation til eleverne er systematisk brug af trivselsundersøgelser. 1. Skabelse af elevfællesskaber på tværs af alder. 2. Udvikling af klasseledelse ved at det pædagogiske personale gennem deres person, kommunikation og adfærd fremstår som gode rollemodeller, at der ved tilrettelæggelse af læreprocesser bruges organisering, strukturer og introduktioner som ledelsesværktøjer. 3. Undervisningens indhold, metoder og organisering Undervisningens indhold er både færdigheder og informationer om fortiden, nutiden og fremtiden, men undervisningen er også at anvende metoder og organisering, så eleverne kan opnå forståelse og indsigt læring, der kan anvendes i et mere og mere nuanceret syn på omgivelserne og derved kompetente handlinger. Mange af de færdigheder og den information, som undervisningen skal indeholde er fælles for alle elever, men der er meget stor forskel på, hvilken læringsmåde den enkelte elev har for opnåelse af forståelse og indsigt. Derfor er det vigtigt med kendskab til den enkelte elevs læringsmåde, så der i fællesskaberne kan ske en varieret og sammenhængende undervisning og en mere målrettet individuel tilpasning. Elevernes motivation er en afgørende faktor i læringsprocessen, og motivation kommer blandt andet af at undervisningen giver mening. Det nære, det naturlige, det virtuelle, det kropslige, det praktiske og det musiske er for rigtig mange børn meningsfulde veje i læreprocessen. Der skal være indholdsmæssig klarhed for eleverne og mulighed for fordybelse. Altså gode svar på: Hvorfor skal jeg, og hvad skal jeg. 3\n4 Integration af de digitale muligheder er en af vejene til optimering af elevernes læring. De digitale løsninger understøtter i høj grad forskellige læringsformer, via tekst, billeder, lyd, film, kort, skemaer osv. Samtidig kan digitaliseringen i sin øgede differentierede tilgang understøtte den anvendelsesorienterede og praktiske dimension i undervisningen varieret undervisning. Digitalisering kan desuden bidrage til organisering af undervisning og elever, så lærernes ressourcer kan anvendes mest hensigtsmæssigt. I en skole med variation i undervisningens indhold, metoder og organisering skal der være en klar struktur for den enkelte elev. Der kan være stor forskel på elevernes behov for klar struktur, og det behov skal understøttes, så tiden bruges på læringsorienterede aktiviteter. Skoledagens struktur skal være både varieret og sammenhængende også på tværs af fagopdelt og understøttende undervisning, der skal være daglig bevægelse og motion, men det bærende princip for strukturering er elevernes læreprocesser. I en fuld implementeret skolereform forudsættes, at eleverne ikke har lektie for uden for skoletiden. 1. At skabe sammenhængende og varieret undervisning og læreprocesser, så undervisningen som udgangspunkt ikke er opdelt i lektioner. 2. Projektorienterede læringsforløb på tværs af fag. 4. Samarbejder internt og eksternt De voksne i skolen er samarbejdende i team om en elevgruppe. Teamet har ansvaret for organisering, planlægning, gennemførelse og evaluering af undervisningen mod fokus på elevernes læring i bred forståelse, og teamet har ansvaret for den enkelte elevs og elevgruppens trivsel. Teamet skal til enhver tid arbejde målrettet og ambitiøst for opfyldelse af de lovgivningsmæssige mål, de kommunale mål og skolens egne mål. Teamet er en professionel konstruktion, der sammen har en vigtig opgave i forhold til de enkelte elever, men også en vigtig opgave på samfundsplan. Derfor skal de faglige debatter og refleksioner om den fælles opgave være omdrejningspunktet for samarbejdet, og teamets egen udvikling. Hver skole eller skolevæsenet skal have ressourcepersoner eller organisatoriske tiltag, som kan understøtte og sparre teams i forhold til konkrete opgaver, udfordringer eller viden. Videndeling mellem ressourcepersoner og mellem teams skal kunne ske løbende og efter behov, men skal også ske systematisk, så viden, gode erfaringer og ressourcer udnyttes optimalt. Udover skolen selv er den enkelt faktor med størst betydning for elevernes præstationer i skolen forældrene. Skolen og forældrene er fælles om og har et fælles ansvar for indfrielse af målene for eleverne. For at det lader sig gøre i virkeligheden, så skal forældrene opleve, at de reelt er med i, og at de involveres direkte i skolegangen. Elevplanen er et centralt redskab i den løbende dialog. Forældrene skal være ambitiøse på elevernes vegne. 4\n5 Skolen skal være innovativ for sin egen udvikling, og arbejde med entreprenørskab, hvilket kræver, at skolen samarbejder med andre skoler og / eller eksterne interessenter, så andre kan udfordre skolens selvforståelse. Jævn før børne- og ungepolitikken, så skal der være et beskrevet samarbejde mellem børnehave, før-sfo og skole om overgangen. Der skal til stadighed arbejdes med et tættere og tættere samarbejde med ungdomsuddannelserne, så overgangen bliver kvalificeret, klar og motiveret for den enkelte unge. Alle unge skal starte på en ungdomsuddannelse på et afklaret grundlag, så risikoen for omvalg eller frafald mindskes. Musikskole, ungdomsskole og folkeskole skal hele tiden arbejde i grænselandet mellem institutionerne, så institutionsgrænser og andre strukturelle barrierer ikke bliver en hindring for maximal udnyttelse af faglighed og ressourcer til gavn for eleverne. Institutionerne skal medvirke til et øget forpligtende samarbejde om elevernes læring, udvikling af læringsmiljøer og metoder til gavn for eleverne. Involvering af det nære i undervisningen, så det giver mening for eleverne kan ske gennem forpligtende samarbejder med lokale foreninger og erhvervsdrivende. I dag er verden global sammenhængende, og den verden, som nutiden elever bliver voksne i, bliver meget mere global sammenhængende. Derfor skal nutidens elever forberedes på en meget mere global verden i fremtiden. 1. At teams i deres samarbejde gennem refleksion over egen praksis holder fokus på elevernes læring / udbytte af undervisningen, og teamets egen læring. 2. Forældresamarbejdet, så forældrene kan følge med i deres børns læring. Forældre, elev og team skal samarbejde, så alle føler sig motiveret og positiv ambitiøs på elevens vegne. 3. Skolen inddrager og drager ud i det omgivende samfund. 5. Elever med særlige behov - inklusion i fællesskaber Vi ved det godt, både fra os selv og fra vores børn, at vi søger fællesskaber - samvær med andre. Vi har det godt sammen med andre, som vi kan lide, og som vi ved respekterer os. Det er de fællesskaber, der giver mening og udvikler os. Derfor har vi alle brug for at være med i fællesskaber. Alle i og om folkeskolen må tage ansvaret med at give plads til børn i skolens fællesskaber. Både fordi ingen fortjener at føle den magtesløse, frustrerende og dybe smerte ved at være uden for, men også fordi vores gode danske samfund og stabile demokrati kræver det. Vi bliver bekræftet, og vi vokser i fællesskaber. Vores potentiale udvikles fuldt ud, og vi tror mere på os selv. Det er på ingen måde en let opgave, men teamets arbejde må tage udgangspunkt i elevernes forudsætninger, muligheder og ressourcer. Dette arbejde skal understøttes på den enkelte skole. 5\n6 Derfor skal der arbejdes med fleksibel holddannelse, læremidler, indretning, ressourcepersoner (internt og eksternt) og så videre. Arbejdet med inklusion af elever med særlig behov kræver nogle personlige holdninger med et positivt menneskesyn, hvor der er tiltro til at mangfoldighed bidrager til fællesskabet, og personlige evner til at forstå og udvise respekt for andre, hvis adfærd kan virke meget provokerende. Arbejdet med inklusion af elever med særlige behov kræver indsigt i og viden om metoder for et kvalificeret arbejde. Denne viden og indsigt skal teamet om eleverne sætte i spil i mellem hinanden og sammen med interne og eksterne samarbejdspartnere, hovedsagelig Pædagogisk-Psykologisk Rådgivning (PPR), sundhedsplejen og familieafdelingen. Arbejdet med inklusion af elever med særlige behov kræver at skolevæsenet og den enkelte skole arbejder systematisk og organisatorisk med opgaven. Det betyder, at det i høj grad er en ledelsesmæssig opgave at sørge for at det enkelte team ikke overlades til sig selv, men kan finde hjælp, vejledning, støtte, aflastning mv. i kendte organer eksternt og internt. Ingen fortjener smerten ved at slå sig på fællesskaber. Den opgave må vi som ansvarlige voksne om børnene tage på os. 1. Det professionelle samarbejde bruger egne kompetencer, indretning, organisering, indhold mv., som aktive metoder i forhold til elever med særlige behov. 2. At udfordre skolens muligheder for fleksible løsninger til understøttelse af inklusion, herunder anvendelse af eksterne ressourcepersoner. 6. Skolernes rammer og organisering Skolens fysiske rammer har en stor betydning for trivsel og læring. Skolerne skal både ude og inde fremstå i ordentlig stand, være indbydende og give lyst til at opholde sig ved og i skolen. Skolerne skal i hele sin indretning være tænkt i læringsmiljøer skolen er et læringssted. Det betyder, at læringsmiljøerne ud og inde (klasselokaler, grupperum/-nicher, fællesrum) skal være pædagogisk begrundede. Det fysiske rum skal stimulere og motivere til trivsel, fællesskaber og læring. Eleverne skal i høj grad involveres direkte i skolens indretning, så de oplever succes med egen indflydelse og føler sig ansvarlig for skolens udseende og funktionalitet. Skolens indretning og læringsmiljøer skal understøtte fleksible muligheder for organisering af skoledagen. Læring er og skal ikke være styret af skolens strukturer i fag, lektioner og klasser. Skolens hverdag skal være styret af veltilrettelagt indhold og læringsprocesser. Det betyder blandt andet, at skolens indretning og læringsmiljøer skal tilgodese muligheder for leg og praktiske aktiviteter. Skolens indretning og læringsmiljøer skal understøtte udvikling af entreprenørskab og innovation. Ligeledes skal skolens indretning og læringsmiljøer understøtte fleksible muligheder for organisering af eleverne, så læringspotentialet og personaleressourcerne udnyttes mest optimalt. 6\n7 1. At alle skolens faciliteter og lokaler ude og inde er pædagogisk begrundede, herunder at klasselokalerne er inspirerende læringsmiljøer. 2. At medarbejderne har gode og fleksible arbejdsbetingelser, både i forhold til selve undervisningsopgaven, men også i forhold til andre opgaver. 7. Medarbejdernes trivsel og kompetencer Det er vigtigt, at medarbejderne kan se, hvilken retning udviklingen for deres områder har, så de har en ramme for deres egen praksis. Skolevisionen, skolens egne handleplaner og ledernes løbende feedback skal give denne vished. Medarbejderne skal have indflydelse og involveres i skolernes udvikling inden for lovgivningens-, de lokal politiske - og ledelsesmæssige rammer. Medarbejdernes professionelle råderum i forhold til egen praksis skal respekteres. Det betyder dog samtidig, at ledelsen skal sparre og udfordre medarbejderne positivt i deres praksisarbejde. Den enkelte medarbejder og / eller teamet, omkring en gruppe af elever, har ansvaret for elevernes trivsel og læring. Det betyder også at indfrielse af ansvaret kræver høj grad af frihed til teamet, som beskrevet under samarbejder. Det giver god mening for den professionelle medarbejder og skaber motivation til arbejdet. De professionelle medarbejderne har hele tiden fokus på elevernes trivsel og læring, og det er genstand til teamets samarbejde, hvor videndeling og udnyttelse af hinandens ressourcer er naturligt. Teamet har viden om, indsigt i og kan organiserer og tilrettelægge en praksis, hvor elevernes trivsel og læring hele tiden udvikles. Medarbejdernes kompetencer udvikles løbende ved kvalificeret samarbejde i team og ledernes sparring, men skal samtidig tilgodeses med tilrettelagte kompetenceudviklingsforløb. Det er vigtigt, at medarbejderne er glade for og stolte over deres arbejde. Det kommer blandt andet af, at arbejdet giver mening, og at der opleves succes med det faglige arbejde. Men det kommer også ved et godt socialt miljø, hvor vi alle behandler hinanden med respekt og ordentlighed. Medarbejderne er ambitiøse på egne og elevernes vegne. 1. Personalets trivsel og læring i teams, afdeling og hele skolen. 2. Personalets kompetenceudvikling, så det understøtter skolevisionen og de mål, som skolen har valgt at arbejde med. 8. Ledelse Ledelse af og i folkeskolen er mangesidet, og det er af afgørende nødvendighed, at alle arbejder målrettet med for realisering af denne skolevision. 7\n8 Folkeskolerne er underlagt den kommunalpolitiske organisation. Kommunalbestyrelsen og fagudvalget har den politiske ledelse af folkeskolerne. Det betyder, at de er bestemmende for økonomi, serviceniveau og udviklingsretning. Kommunalbestyrelsen har tilsynsforpligtelsen for folkeskolerne, og kommunalbestyrelsen / ved fagudvalg vil løbende være i dialog med og få afrapporteringer fra skolerne via kvalitetsrapporter, resultater fra nationale test og prøver og trivselsundersøgelser. Forvaltningen og skolens ledelse er kommunalbestyrelsens ledelsesmæssige repræsentanter til sikring af de politiske beslutninger. Skolens ledelse er ansvarlig for hele skolens drift, og skolens ledelse er herunder forpligtet på at arbejde for opfyldelse af denne skolevision. Skolens ledelse skal ikke kun skabe rammerne og vilkårene for personalets praksis. Skolens ledelse skal også være i løbende dialog med personalet om og udfordre til refleksion over egen praksis. Skolens ledelse skal ved dialog med personalet positivt og engageret interessere sig for elevernes læring og udbytte af undervisningen. Skoleledelsen sker inden for de ledelsesmæssige værdier, personalepolitikken og MED-aftalen. Skolens ledelse skal være ambitiøs på egne og skolens vegne. Mål, som skolen kan vælge at arbejde med: 1. Skolens ledelse skal arbejde for realisering af skolevisionen, herunder valg af mål for skolen og udarbejdelse af handleplaner i forhold til målene. 2. Ledelsen skal direkte understøtte pædagogiske og didaktiske udvikling ved at skabe rum for og facilitere refleksion og dialog i personalegruppen og mellem leder og personale. 8


13. DEC. 2018 KL. 15:44\nBørn i udsatte boligområder skal fremover i institution, fra de er et år gamle.\nFremover skal børn i udsatte boligområder deltage i et obligatorisk læringstilbud, fra de er et år gamle. Det vedtog Folketinget torsdag den 13. december med en lov, der gælder de børn, som ikke allerede er indskrevet i vuggestue eller dagpleje.\nSamtidig besluttede politikerne, at der højest må optages 30 procent børn fra udsatte boligområder i den enkelte vuggestue eller børnehave. Begge love er del af regeringens lovpakke imod parallelsamfund og har blandt andet det formål, at børnene skal blive bedre til dansk.\nBørnechecken på spil\nDet obligatoriske læringstilbud er en ny type tilbud, hvor børnene lærer danske traditioner og demokratiske værdier at kende. Det varer 25 timer om ugen, kan foregå i en daginstitution og er gratis. Forældrene skal dog betale for kost og bleer.\nHvis børnene ikke dukker op, skal kommunalbestyrelsen standse udbetalingen af børneydelsen. Forslaget har mødt kritik undervejs for at forskelsbehandle borgere på grund af deres adresse. Det blev vedtaget af regeringen, Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti.\nMaks. 30 procent fra udsatte boligområder\nLovpakken imod parallelsamfund berører også selve daginstitutionerne, der fremover højst må optage 30 procent børn fra udsatte boligområder hvert år. Målet er blandt andet at sikre, at børn kommer i dagtilbud, hvor der tales dansk.\nOmkring 120 institutioner, hvoraf cirka 30 ligger på matrikler i udsatte boligområder, vil blive omfattet af den nye regel ifølge Børne- og Socialministeriet. Kommuner og daginstitutioner får dog en kattelem i form af en mulighed for at søge dispensation for loftet på 30 procent.\nLoven blev vedtaget af regeringen, Socialdemokratiet, Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti.