Dagsorden og referat af møde den 27. februar 2020 | Måløvhøj Skole | Ballerup Kommune\nDagsorden og referat af møde den 27. februar 2020\nDagsorden Skoleforum den 27. februar 2020 kl. 18.00 – 21.00 på Ballerup Rådhus mødecenter A lokale nr. 3.\n- Mødet indledes med spisning i mødelokalet\n1. Velkommen og præsentation af Skoleforum ved borgmester Jesper Würtzen\n- En præsentationsrunde – og særligt velkommen til de nye medlemmer af Skoleforum\n2. Orientering om arbejdet med modeller for bedre vikardækning af planlagt lærerfravær\n- Måløvhøj Skole fortæller om skolens arbejde forskellige modeller for vikardækning\n– med gensidig inspiration som formål\nBallerup Kommune ønsker at nedbringe behovet for og anvendelsen af vikarer i folkeskolen.\nParterne ønsker derfor at igangsætte en analyse af mulige modeller, herunder både i forhold til organisering og planlægning af skoledagen samt kvalificering af den undervisning der foregår, når det er nødvendigt at anvende vikarer.\n3. Skolernes arbejde med trivsel/antimobbestrategier\nGruppedrøftelser om med mobning.\nSkolebestyrelserne orienterer kort om skolernes erfaringer med egne antimobbestrategier og trivselsstrategier.\nBørne- og Skoleudvalget har drøftet skolernes antimobbestrategier og trivselsstrategier, herunder om de også er velegnede til at kunne håndtere konflikter, der har udgangspunkt i etnicitet, religion og minoritetsbaggrund. Udvalget ønsker, at drøftelsen\nogså tages i Skoleforum.\nSKOLER, INSTITUTIONER OG KULTUR\nTlf. dir.: 2270 6044\nKontakt: Jan Jensen\nHører til journalnummer: 17.01.01-P35-2-16\nUdskrevet den 24-02-2020\n1 - 200227 - Dagsorden - Skoleforum\n4. Punkter til næste møder\nEr der fortsat behov for punkterne og er der nye forslag.\nVisitation – hvordan foregår det? Hvordan følger vi op på kvaliteten i specialiserede tilbud\nMobiltelefoner – digital dannelse\nFællesmøde med forældrebestyrelser (dagtilbud, skoler og klubber)\nsamt BSU og KFU\n26. maj 2020 NY DATO\nReferat fra mødet den 5. november 2020\nFællesskab, rummelighed, gensidig respekt, tillid og tryghed er væsentlige elementer i Ordblindeinstituttets værdigrundlag.\nPå Ordblindeinstituttet accepterer vi ikke mobning, men hvis det alligevel forekommer, indeholder vores antimobbestrategi en handleplan for, hvordan der gribes ind.\nMobning er, når en person gentagne gange og over en vis tid bliverudsat for negative handlinger fra én eller flere personer.\nVed negative handlinger forstås:\nHandlinger ledsaget af ord, trusler og hån, samt det at sige ubehagelige og lede ting.\nHandlinger uden ord ved brug af grimasser, gestus, ved at vende vedkommende ryggen eller ved ikke at efterkomme en persons ønsker for at irritere eller såre.\nNegative handlinger kan også udtrykkes mere indirekte gennem social isolering og udelukkelse fra gruppen.\n(Dan Olweus, norsk psykolog)\n2 - Antimobbestrategi for Ordblindeinstituttet (17.00.\nDet gør vi for at sikre et godt og sundt psykisk undervisningsmiljø i hverdagen og forebygge mobning:\nVi er tydelige i vores forventninger til elevernes adfærd.\nVi forventer en respektfuld omgangstone.\nAlle ansatte er bevidste om vigtigheden af at være gode rollemodeller.\nVi har fælles traditioner.\nVi inddrager eleverne i hverdagens projekter – og giver dem ansvar og mulighed for anerkendelse.\nElevrådet inddrages i arbejdet med fællesskab og trivsel.\nVi arbejder med adfærdsregler - få klare grundregler for hele skolen fulgt op af specifikke udmøntninger i de enkelte grupper.\nVi har en politik for anvendelse af mobiler og social medier i skoletiden\nVi afholder trivselsdage. (bl.a. motionsdag, musical, store badedag)\nFast punkt på 1. forældremøde efter sommerferien - hvordan omgås vi hinanden ( se evt. handleplan/princippet ”Sådan omgås vi hinanden”\nPå klasse- og årgangsniveau:\nDer finder undervisning sted på tværs af klasserne.\nVi arbejder med at styrke de sociale kompetencer.\nDer opstilles personlige og sociale mål for de enkelte elever og klassen som helhed.\nVi har fokus på trivselen i forbindelse med skole/hjemsamarbejdet og teamsamarbejdet omkring den enkelte klasse.\nLærerne taler med klassen om modtagelse af nye elever.\nElever og lærere opstiller i fællesskab trivselsregler for klassen.\nVi tager på ekskursioner og afholder sociale arrangementer med og uden forældre.\nForældrenes rolle i forbindelse med arbejdet med børnenes trivsel:\nSkole-hjemsamarbejdet er fundamentet for forældreindsatsen i forhold til trivsel, dette forudsætter:\nDialog mellem forældre indbyrdes\nDialog mellem skole og hjem\nTillid til at skolens ansatte og skolens ledelse agerer ansvarsfuldt og professionelt i forhold til mobning og den øvrige trivsel\nInvolvering af forældre, når det er nødvendigt\nAt forældrene bakker skolens værdier op og gør en indsats for at videregive dette tydeligt overfor det enkelte barn\nAt forældrene involverer sig i et forpligtende samarbejde omkring fællesskabet om trivsel i klasserne\nAt forældre er bevidste om, hvordan de taler til deres børn samt omtaler andre børn og voksne Skolebestyrelsen:\nSkolebestyrelsen sørger for løbende at revidere antimobbestrategien.\nEn af forældrerepræsentant fra skolebestyrelsen deltager i ”Goddag dag” for nye elever og forældre, hvor der orienteres om skolens antimobbestrategi m.m.\nHandleplan for hvordan vi griber ind, når det desværre viser sig, at vi må konstatere mobning på skolen:\nDen, der får kendskab til mobning/ dårlig trivsel, kontakter straks holdlæreren og forældrene.\nHoldlærere - evt. årgangsteam lægger en plan for indsatsen.\nDe berørte forældre orienteres.\nSamtalerne gennemføres af holdlærerne og/eller ledelse:\n1. Samtale med den, der bliver mobbet.\n2. Samtale med mobber (flere mobbere enkeltvis, derefter samlet).\n3. Samtale med medløbere.\n4. Samtale med hele klassen om social ansvarlighed.\n5. Evt. indkaldelse til klasseforældremøde om klassens trivsel.\n6. Opfølgende klassemøder med fokus på trivselen.\n7. Årgangsteamet holdes løbende orienteret og har fortsat fokus på problemstillingen.\nHvis dette ikke hjælper:\nHoldlærerne/- teamet inddrager ledelsen i det fortsatte arbejde.\nSamtale med mobber og mobbeoffers forældre (sammen eller hver for sig), holdlærere og ledelsen, hvor det aftales, hvordan man løser problemet.\nDer kan evt. hentes hjælp hos skolepsykolog, sundhedsplejerske eller SSP.\nHvis dette ikke hjælper, bliver det op til ledelsen i samråd med relevante myndigheder og de berørte forældre at beslutte evt. sanktioner eller handlemuligheder.\nSådan gør vi vores antimobbestrategi kendt af alle:\nVi afholder en trivselsdag, hvor vi bl.a. gennemgår antimobbestrategien.\nIdeer fra elevrådet – JTO – f.eks 1. fredag i marts Skolernes trivselsdag\nVi lægger vores antimobbestrategi ud på skolens hjemmeside.\nDer orienteres på 1. forældremøde.\nEvaluering af antimobbestrategien:\nAntimobbestrategien evalueres i foråret 2018\nOrdblindeinstituttet januar 2017\n3 - Antimobbestrategi for Skovvejens Skole (17.00.02-A\nSkovvejens Skole har i løbet af skoleåret 2016-17 uarbejdet denne antimobbestrategi.\nSkolens lærere og pædagoger har arbejdet struktureret med opgaven og hver årgang er kommet med et forslag til strategien. Alle har arbejdet ud fra samme skabelon.\nEfterfølgende er alle disse forslag blevet samlet af en arbejdsgruppe bestående af lærere, pædagoger og en pædagogisk leder, som har haft opgaven at redigere og samle alle forslag til en samlet antimobbestrategi.\nMed udgangspunkt i alle de gode forslag fra alle årgange, er denne antimobbestrategi blevet til.\nBehandlet og vedtaget i MED den XXX 2017\nBehandlet og vedtaget i SKB den XXX 2017\nVi vil forebygge mobning og medvirke til at skabe god social og faglig trivsel for alle elever ved Skovvejens Skole.\nVi vil skabe et anerkendende og inkluderende læringsmiljø, der er præget af ligeværd og gensidig respekt i både kommunikation og handling.\nVi vil skabe et fagligt miljø, hvor det enkelte barn kan trives, være tryg og udfolde sig i det forpligtende fællesskab.\nVi vil øge antallet af elever, der svarer positivt i den årlige trivselsundersøgelse.\nVi vil skabe et forpligtende samarbejde mellem skole og hjem, hvor alle deltager aktivt i at skabe en tryg hverdag for alle på skolen\nAt eleven føler sig tryg, er glad, kan udvise hensyn og bidrage til fællesskabet\nAt eleverne indgår i anerkendende relationer med både børn og voksne\nAt eleverne er i et tilpas udfordrende læringsmiljø\nAt eleverne oplever fællesskab\nAt eleverne oplever, at de lykkes – fagligt og socialt\nAt eleverne har høj grad af selvværd og selvtillid\nAt eleverne har medbestemmelse og ansvar for fællesskabet\nAt eleverne oplever at forældrene engagerer sig i skolelivet\nMobning er niveauet over drilleri, som har konsekvenser for barnets selvværd og sociale liv\nMobning er et forsøg på at skade en anden person og udelukke denne person fra fællesskabet\nUoverensstemmelser mellem to eller flere parter, der skaber mistrivsel\nKonflikter er læring af egne og andres grænser\nKonflikter er en naturlig og nødvendig del af dannelsen hos børn\nKender vi omfanget af mobning på vores skole?\nVi er som skole altid opmærksomme på elevernes trivsel og mobning og hvordan,\neleverne indgår i forskellige fællesskaber i skolen\nDette gør vi blandt andet ud fra følgende opmærksomhedspunkter:\nLøbende evaluering i klassen og på årgangen\nMål – og udviklingsplan – med fokus på evalueringer og fremadrettet arbejde i forhold til trivsel\nFokus på arbejdet med bløde mål\nHvad gør vi for at fremme elevernes sociale trivsel og modvirke mobning?\nStruktureret relationsarbejde på årgangen – Mål og udviklingsplaner\nLøbende opmærksomhed på klassetrivsel og indsatser på årgangen\nFokuseret og struktureret overlevering i forbindelse med voksenskift\nTrivselsdag – trivselsregler i klasserne\nAfholder trivselsdag og - uge\nElevråd – medbestemmelse\nKlassemøder og klassetrivsel\nAlle klasser udarbejder klasseregler for samvær\nFrikvartere evalueres løbende med eleverne\nHvad er elevernes rolle? – Evt. fordelt på årgange eller trin\nEleverne tager et fælles ansvar for at de vedtagne samværsregler overholdes på årgangen, afdeling og skolen som et samlet hele\nEleverne er bevidste om deres roller og tager ansvar for de aktiviteter de deltager i - både i hverdagsaktiviteter og strukturerede forebyggende tiltag\nHvad er forældrenes rolle? – Evt. fordelt på årgange eller trin\nForældrene indgår i et forpligtende samarbejde med skolen om elevernes trivsel og læring\nForældrene har et ansvar for at gøre opmærksom på mistrivsel eller mobning hos eget og andres børn\nForældrene har et ansvar for at bakke op om de indsatser som igangsættes på årgangen, i afdelingen og i skolen\nForældrene skal investere i skolefællesskabet i fritiden og være opmærksomme på at få alle med til eksempelvis fødselsdage og legegrupper, så alle elever er en del af fællesskabet\nHvordan og hvornår bruger vi eventuelle ressourcepersoner (AKT-lærere, trivselslærere, konsulenter mv.) i det forebyggende arbejde?\nAfsæt i mål - og udviklingsplan\nAfhængig af udfordringen bruges den nærmeste pædagogiske leder som sparringspartner for hvilken indsats, der skal etableres\nHvordan opdager vi eventuel mistrivsel hos én eller flere elever?\nOplever vi en elev der mistrives både fagligt og socialt, vil vi undersøge omfanget i team og tage kontakt til forældrene og måske nærmeste leder.\nSamtaler med elever og forældre; generel opmærksomhed i hverdagen.\n- At elever ofte holder sig ude af fællesskaber\n- Fald i fagligt niveau\n- Ændring i adfærd\nGenerelle observationer af børnegruppen\nGennemgang af børnegruppen på teammøder\nHvordan opdager vi evt. problemer i relationen mellem lærere/pædagoger\nBrug af team som sparringspartnere – dialog i hverdagen\nPædagogisk leder inddrages til sparring.\nHvordan griber vi ind, hvis vi oplever mistrivsel hos én eller flere elever?\nSamtale med elev, forældre og andre relevante personer + leder\nSagen tages op på årgangsteamet\nHvis vi oplever mistrivsel hos et barn/gruppe, vil vi med nysgerrig tilgang være undersøgende og vurderer udfordringens omfang og involvere relevante parter (forældre / kollegaer / ledelse / andre faggrupper)\nVi vil sammen med dem afdække udfordringen og finde frem til nødvendige tiltag\nDer skal nedskrives en mål – og udviklingsplan og laves løbende evalueringer\nHvad gør vi helt konkret, når mobning er konstateret?\nInformation på tværs:\nLedelse, lærere, pædagoger og forældre\nVi analyserer problemet og handler ud fra vores antimobbestrategi\nHvordan sikrer vi, at mobning ikke gentager sig?\nOpfølgning og evaluering med elever, forældre, klassen, årgangsteamet og ledelsen\nUdgangspunkt og afsæt I mål – og udviklingsplaner\nBAL (Ballerups 13 analyse af læringsmiljøer)\nHvordan håndterer vi eventuelle problemer i relationen mellem lærere/pædagoger og elever?\nSparring i teamet og evt. med nærmeste leder\nUdarbejde en mål – og udviklingsplan\nKontakt med forældre\nEvt. inddragelse af ledelse på relevant tidspunkt\nHvem kan elever, ansatte og forældre henvende sig til med spørgsmål vedrørende elevernes sociale trivsel?\nLærere og pædagoger på årgangen\nKontaktlærer  Team  Ledelse\nHvad gør skolens ledelse for at fremme elevernes sociale trivsel og modvirke mobning?\nDeltagende ved forældremøder og LP- og teammøder\nEr i dialog med enkelte elever og forældre\nEr tæt på hverdagen i alle afdelinger\nSætter trivsel på dagsorden\nSkolens ledelse skal kunne supervisere og bevare overblikket i konkrete sager\nSkolens ledelse bakker op om medarbejdernes tiltag i forhold til trivsel\nHvornår går ledelsen ind i konkrete problemstillinger?\nEfter løbende dialog med team, med udgangspunkt i mål – og udviklingsplan\nSkolens ledelse går ind i konkrete problemstillinger, når de bliver inviteret af medarbejdere eller forældre\nVed konflikter imellem lærer og pædagoger eller imellem lærer/pædagoger og forældre\nHvad gør skolens ledelse for at udvikle de ansattes kompetencer i forhold til at fremme elevernes sociale trivsel og modvirke mobning?\nSikre et vedvarende fokus på klassetrivslen og på antimobbestrategien\nSikre at medarbejderne har de fornødne kompetencer\nHvordan sikrer ledelsen optimalt samarbejde mellem skole, sfo og fritidshjem/klub omkring elevernes\nSikre at lærere og pædagoger kan mødes og drøfte sådanne problemstillinger\nSikre dialog på tværs på alle niveauer\nEr deltagende ved relevante møder fagprofessionelle imellem\nHvilken rolle har skolebestyrelsen i arbejdet for at fremme elevernes sociale trivsel og modvirke mobning?\nOpbakning til skolens arbejde med trivsel og antimobbestrategi\nHvordan sikrer vi, at vores antimobbestrategi er kendt af alle og bliver brugt efter formålet?\nAt det bliver præsenteret på en overskuelig måde for alle\nLøbende opmærksomhed i forbindelse med trivselsindsatser på årgangen\nDen skal ligge synligt på både personaleintra, forældreintra og skolens hjemmeside\nHvor tit vil vi undersøge, om der er mobning på skolen?\nHver dag i klasserne og på årgangen\nLøbende i årgangsteam\nTrivselsdag og elevsamtaler\nHvornår og hvordan vil vi evaluere vores antimobbestrategi?\nTeammøder og den løbende dialog på årgangen\nLøbende evaluering i mål – og udviklingsplaner\nDen 28. marts 2017 vedtog folketinget ændringer i undervisningsmiljøloven og folkeskoleloven, som medfører, at forældremyndighedsindehavere har klageadgang til kommunalbestyrelsen, hvis de er utilfredse med skolens handlingsplan til at håndtere en konkret mobbesag.\nKommunalbestyrelse kan delegere behandlingen af klagesagerne til skolens leder.\nSkovvejens Skole adf. Øst & Vest\nEgebjergsvang 80 & Skovvejen 55\n44 77 33 70\n4 - Trivselsstrategi for Skovvejens Skole (17.00.02-A2\nArbejdet med trivsel på Skovvejens Skole\nVi tager udgangspunkt i disse 3 temaer:\nAt gøre trivselsarbejdet struktureret og synligt\nAt lave præcise og fokuserede indsatser på de enkelte årgange, der skal fremme elevernes trivsel\nAt øge elevernes faglige og sociale trivsel\nAt lave trivselsfremmende tiltag på alle niveauer\nAt inddrage og gå i dialog med elever og forældre og derved styrke skole-hjem samarbejdet\nAt besvare følgende spørgsmål: Hvordan arbejdes der med trivsel på Skovvejen Skole?\nMål: Skolen med vilje og Bløde mål\nHvordan: Studiezone, mobbepolitik, forældreinddragelse, elevråd, elevmægling, trivselsdag og meget mere\nStatus: Den årlige trivselsmåling\nHandlinger: BAL og Mål – og udviklingsplaner og handleplaner\nOverblik og fokusområder\n1. Skolen med Vilje\n2. Bløde mål\nFormålet med trivselsmålingen\nAlternativ til handleplan\nSe folder vedr. Mobbepolitik\nSe folder vedr. StudieZonen\n8. Trivselsdag – en tradition\n9. Skolebestyrelse og forældreinddragelse\nForældrerådet – se folder\nForældrefiduser - http://www.foraeldrefiduser.dk/\nEksempel: 30 nye veje til bedre trivsel (bog til alle)\nVision for skolerne i Ballerup:\nOverskrifter og hovedpointer fra ”Skolen med vilje”, der skal sætte retning og\nunderstøtte arbejdet med trivsel på Skovvejens Skole.\nDen overordnede ramme ser således ud:\nAlle skaber fællesskab i skolen\nHver skoledag giver alle børn oplevelse af succes\nSkolens læringsmiljø er indrettet, så børnenes forskellige måder at lære på både understøttes og udfordres\nSkoledagen bidrager til, at børnene får en positiv kropsbevidsthed og sunde handlemønstre\nBørnene udvikler evnen til at indgå i og udvikle inkluderende fællesskaber\nBørnenes forskelligheder bliver værdsat og bevidst bragt i spil i skolens hverdag\nBørnene har medindflydelse på hele skoledagen og inddrages i demokratiske beslutninger\nDet pædagogiske personale skaber gode relationer til hvert enkelt barn er fagligt opdaterede og dygtige til at lede børns læring\nForældrene indgår i og udvikler inkluderende forældrefællesskaber\nSkolen inddrager forældrene som partnere gennem tillidsfulde og gensidigt forpligtende relationer\nSe folder vedr. Bløde mål for Skovvejens Skole, som er tilgængelig på skoleintra og skolens hjemmeside: www.skovvejenskole.dk\nBløde mål skal igennem hele skoleforløbet lære og videreudvikle børnenes alsidige kompetencer. Eleverne skal igennem arbejdet med målene opnå en personlig frihed med selvtillid, selvindsigt, selvkontrol og oplevelse af selvværd. De skal kunne udvikle deres evne og lyst til at deltage i sociale\nfællesskaber igennem samarbejde, deltagelse i dialog samt kunne være med til at løse egne og eventuelt andres konflikter.\nSkovvejens Skoles elever skal opretholde deres lyst til at tænke, fantasere, skabe og handle kreativt.\n”Den elev, der går ud af skolen med tro på sig selv, en opfattelse af at være dygtig, at kunne noget og være vellidt af andre, vil have gode forudsætninger for at møde livet”. Thomas Nordahl 2002\nDe 6 nøglebegreber – grundlæggende kompetenceområder, vi har valgt at arbejde med på Skovvejens Skole er:\nFantasi & Udfoldelse\nInkluderende & Sociale\nElevernes trivsel skal måles en gang om året på alle landets folkeskoler. Det sker som en del af folkeskolereformens nationale mål om, at elevernes trivsel skal styrkes. Trivselsmålingen gennemføres blandt eleverne i børnehaveklassen til og med 9. klasse på alle folkeskoler.\nTrivselsmålingen er et elektronisk spørgeskema, som alle eleverne skal svare på. Spørgeskemaet består af 20 spørgsmål til 0.-3. klasse og 40 spørgsmål til 4.-9. klasse. Eleverne skal bruge deres UNI-Login.\nFolkeskoler skal hvert år gennemføre trivselsmålingen i perioden januar til marts i alle folkeskolens 0.-9. klassetrin. Trivselsmålingen gennemføres som del af den almindelige undervisning.\nElevernes besvarelser er anonyme og kan læses på kommune-, skole- og klasseniveau. Hvis der er mindre end tre elever, der har besvaret et spørgsmål, vises svarfordelingen ikke.\nLærere og pædagoger i klassen og på årgangen har ansvaret for, at den enkelte klasse gennemfører trivselsmålingen. Samtidig skal ledere, lærere og pædagoger være med til at sikre, at resultaterne omsættes til indsatser, som kan forbedre elevernes trivsel.\nTrivselsmålingen skal give et billede af, hvordan eleverne oplever deres trivsel, undervisningsmiljøet og ro og orden i klassen. Ud fra denne viden kan skolen og de enkelte klasser igangsætte trivselsfremmende indsatser.\nFør, under og efter Trivselsmålingen skal være på dagsorden i den enkelte afdeling forud for trivselsmålingen. Her skal der være mulighed for enkelte praktiske spørgsmål vedr. målingen og processen, så der skabes et fælles udgangspunkt og alle kan komme videre herfra. Der kan afsættes tid på mødet, hvor besvarelsen af\nmålingen på den enkelte årgang planlægges og sættes i kalender, da der skal\nbenyttes IT til besvarelsen. Punkter til overvejelse på mødet:\n Hvem har ansvaret for besvarelse i den enkelte klasse?\n Hvem skriver til forældrene?\n Hvem forbereder eleverne på målingen?\n Hvem sørger for elevernes UNI-Login?\nUnder trivselsmålingen skal der sørges for, at alle elever får svaret på\nspørgeskemaet og at de får afsluttet rigtigt. Hvis der er behov for IT support\nskal dette planlægges inden målingen foretages på årgangen.\nSe evt. huskeliste1.\nNår resultaterne efterfølgende kommer skal vi omsætte dem til en praksis,\nsom øger elevernes trivsel på Skovvejens Skole.\nI arbejdet med trivselsresultaterne fokuserer vi på følgende tre punkter i den\n1. Årgangen får omsat resultaterne til en praksis, der forbedrer elevernes\ntrivsel og undervisningsmiljø – handleplan og løbende evaluering.\n2. Vurdere og bruge resultaterne af trivselsmålingen i hverdagen og lave\naftaler for ansvarsområder.\n3. Der udarbejdes handleplaner på de alle årgange, hvor fokusområder og\nProcesoverblik i arbejdet med trivselsmålingen på Skovvejens Skole\n- Afholdelse af ledermøde\n- Overordnede tendenser for skolen\nAfdelingsmøde . Nærmeste leder\n- Sparring og ideudveksling\n- Overordnede tendenser for afd.\nMøde i årgangsteam\nNærmeste leder deltager\n- Gennemgang af resultater\n- Hvad kan vi bruge?\n- Hvordan arbejder vi med resultaterne?\nFormidling af resultater og handleplaner\n- På årgangen?\n- I klassen?\n- Dialog med eleverne\n- Forældrene? Forældremøde\nHandleplanen skal fortælle, hvordan vi vil omsætte trivselsmålingens resultater\ntil konkrete indsatser. Handleplanen skal tænkes ind i det eksisterende\ntrivselsarbejde på årgangene.\nEn handleplan på Skovvejens Skole tager udgangspunkt i følgende spørgsmål:\nHvad vi vil ændre?\nHvornår det skal ske?\nHvem der er ansvarlig for, at det sker?\nHvordan vil vi følge op på indsatsen?\nEleverne skal motiveres til at tage ansvar for og deltage i klassens trivsel.\nDette kan ske, når de inddrages i arbejdet med trivselsmålingens resultater.\nDet er vigtigt at undersøge, hvad der årsagerne til elevernes besvarelser. Her\nkan man eksempelvis tage udgangspunkt i følgende punkter:\n Lave opfølgende samtaler med årgangen/klassen\n Tage en snak med de elever, hvis trivsel I er særlig opmærksomme på\n Kigge på årgangens resultater sammen med eleverne\n Inddrage forældrene\nTre overordnede temaer:\nFormålet med handleplanerne er at omsætte resultaterne til konkrete\nindsatser, der skal øge elevernes trivsel.\nHandleplanen er opdelt i tre faser:\n Forberedelse til handleplanen\n• At skabe gode\nrelationer på tværs af\n• At fremme elevernes\n• At skabe et\n• At sikre elevernes\n• At arbejde\n• At arbejde med synlig\n• At arbejde med\n• At skabe inddragende\n• At sikre et godt\nindeklima i klassen og\n• Bruge de fysiske\nrammer til at\nmed trivsel og læring\n• Fokus på hygiejne\n(eks. på toiletter og\nForberedelse til handleplanen\nHvem er tovholder i forhold til handleplanen?\nHvem skal inddrages i at lave handleplanen?\nElever? Lærere? Pædagoger? Leder? Forældre? Andre?\nSucces eller udfordring\nIndsats og tiltag\nHvordan forventer vi at\nOpfølgning – fra ide til virkelighed\nOpfølgning – hvem\nhar hvilke opgaver?\nHvornår skal de\n- Mål og udviklingsplan\nMål – og udviklingsplan- et redskab til udvikling\naf voksnes handlemuligheder\nDato, varighed og dato for evaluering:\nFokusområde:(hvad er vigtigst og mest realistisk at\narbejde med i perioden)\nStatus: (Hvordan viser problemet sig og i hvilke\nsammenhænge er det mindre fremtrædende)\nMål for perioden: (Hvilket konkret og realistisk mål vil vi\narbejde med nu – HUSK: det skal være et mål alle kan\nHandleplan: (Hvad vil de voksne omkring barnet\nkonkret gøre – altså hvem, hvad, hvornår, hvordan?)\nNåede mål: (Efter periodens ophør evalueres\neffekten og der udarbejdes evt. en ny Mål- og\nSe folder vedr. Mobbepolitik som er tilgængelig på skoleintra og på skolens\nTil udarbejdelsen har vi taget udgangspunkt i den skabelon, der bruges hos\nDansk center for undervisningsmiljø (dcum)2.\nSkolens mobbepolitik er tilgængelig på skoleintra, samt skolens\nSe folder vedr. Studiezonen på skoleintra og på skolens hjemmeside:\nHerunder disse overskrifter:\n Formål med elevrådet – årshjul, traditioner og fokusområder\n Fysiske rammer\n Hvad er specielt ved Ballerup?\n Elevvenlig kommune\nSe traditionsfolder som findes på skoleintra og skolens hjemmeside:\nForældrerådet – se folder på skolens hjemmeside:\nLinks til videre inspiration og arbejde med trivselsmålingen\n”Eksempler fra praksis”\nDet er skolens målsætning at være fuldstændig mobbefri. Skolen tolererer ikke\nmobning .Det er IKKE den mobbede, der skal sanktioneres over for, men den der\nAt undgå mobning kræver en fælles indsats. Derfor prioriteres det højt på skolen, at\nforældre og elever bliver inddraget i arbejdet med at forebygge og eventuelt\nDer findes forskellige måder at definere mobning på. Grundlæggende tales der om\nmobning, når en person gentagne gange, over en vis periode bliver udsat for fysisk\neller psykisk vold fra én eller flere andre personer. Den psykiske vold indbefatter også\nudefrysning og udelukkelse fra gruppen. Mobning er et overgreb.\nOver for mobning står såkaldte "godmodige drillerier". Forskellen på mobning og\ndrillerier er, at godmodige drillerier kun forekommer, når alle involverede parter finder\ndrillerierne morsomme. Drillerier har det imidlertid ofte med at udvikle sig - og\nmobning begynder typisk som drillerier, der tiltagende bliver mere og mere generende\nog ondskabsfulde i sin karakter.\nKonflikter adskiller sig fra mobning ved, at de involverede parter er lige stærke. I\nforbindelse med mobning er magtforholdet som regel skævt.\nForebyggende indsats mod mobning\n1. På skolen\nAlle voksne siger fra ved dårlig opførsel, nedladende kommentarer og bevidste\nAllerede når der konstateres smådrillerier, bør der gribes ind ved, at det nærmere\nundersøges om alle involverede parter finder drillerierne i orden. Det skal gøres legalt\nat sige fra - også over for smådrillerier.\nDa mobning erfaringsmæssigt ofte knytter sig til frikvarterer, vægtes tilstedeværelsen\naf gårdvagter højt.\nI det daglige prioriteres samarbejde blandt eleverne samt gensidig hjælp og støtte\nfrem for konkurrence.\n5 - Antimobbestrategi for Hedegårdsskolen (17.00.02-A2\nFor at fremme elevernes følelse af medansvar for hinandens og egen trivsel laver alle\nklasser hvert år en trivselsplan eller reviderer den gamleDet skal understreges, at alle\nelever skal fortælle det til en voksen, hvis de oplever, at nogen bliver mobbet.\nDerudover gennemføres der hvert år en trivselsundersøgelse blandt eleverne. I\nforbindelse med skole/hjem samtalerne drøftes også elevernes trivsel.\nI klassesammenhæng arbejdes der bl.a. med venskabsøvelser og Trin for trin. Trin for\ntrin er et materiale udviklet specielt med henblik på at lære børn sociale færdigheder,\nstyrke deres selvværd og anspore dem til at arbejde for fælles trivsel. Trin for Trin\nforebygger mobning og vold. Derudover etablerer klasserne i samarbejde med\nlærerne klasseregler for god opførsel.\n2. I hjemmet\nDet er af stor betydning for bekæmpelsen af mobning, at der i hjemmet tales pænt\nom klassekammerater og andre forældre.\nDet er vigtigt, at man i forbindelse med fødselsdage og andre festlige begivenheder\nikke kun inviterer de for tiden mest populære, men inviterer alle – enten hele klassen\neller kun piger/kun drenge. Samtidig er det en god idé at prioritere en indbydelse\nDerudover der det afgørende, at hjemmet støtter op om skolens arbejde omkring\nelevernes sociale relationer.\nHvis et barn bliver mobbet, er lærerene på skolen forpligtede til at gribe ind.\nBliver man som forælder bekendt med, at der forekommer mobning på skolen, er det\nvigtigt, at man tager kontakt til skolens lærere (evt. klasselæreren), så problemets\nomfang kan afdækkes.\nBliver man som elev på skolen udsat for mobning, eller bliver man bekendt med at en\nanden elev mobbes, er det vigtigt, at man gør opmærksom på dette. Det kan man\ngøre enten ved at fortælle om problemet til forældrene derhjemme eller ved at\nhenvende sig direkte til skolens lærere.\nEr et barn blevet mobbet, afvikler lærerne personlige samtaler med de involverede.\nDet kan have karakter af, at hjælpe barnet ud af mobberollen. Samtalerne gentages\nefter en kortere periode som opfølgning.\nDer tages også kontakt til de involverede forældre enten på Intra eller telefonisk.\nI grove tilfælde indkaldes mobberen til samtale på skolen sammen med sine forældre.\nHer kan ledelsen deltage i samtalen.\nDer tages en samtale med mobberen og mobbeofferet for afklaring og en fremtidig\nStopper mobberen ikke sin adfærd, kan det blive nødvendigt at sanktionere.\nDer kan blandt andet blive tale om speciel observation i frikvarterer, således at den\npågældende elev må følges med en lærer.\nDrejer det sig om større børn kan man eksempelvis bede mobberen om, at skrive om\nsine handlinger i et brev til sine forældre. Samtidig tager læreren kontakt til\nforældrene via telefon eller intra.\nOgså bortvisning kan komme på tale. Forældrene inddrages igen i. I yderste\nkonsekvens kan det komme på tale at mobberen foretager et egentligt miljøskifte.\nAntimobbestrategi Baltorpskolen August 2017\nDer er mange opfattelser af hvad der er mobning. Ofte benyttes begrebet mobning i flere\nbetydninger eller som synonym for mere uskyldige former for drillerier eller konflikter\nmellem børn. Det er derfor vigtigt at præcisere begrebet.\nDen anerkendte norske specialist på området, professor i psykolog Dan Olweus, definerer\nmobning på følgende måde:\n”En person bliver mobbet eller chikaneret, når han eller hun gentagne gange og over en\nvis tid bliver udsat for negative handlinger fra en eller flere andre personer”.\nMan kan sige, at mobning er et fænomen der opstår i ”fællesskaber”, der er præget af\nForskel på mobning, konflikter og drillerier:\nDer er en gradvis overgang fra drilleri og konflikter til egentlig mobning, og det viser sig i\npraksis, at mobning ofte kan starte som grovere drillerier.\nDrilleri: Almindeligt drilleri er ofte af spontan karakter og kærligt ment. Drilleri er ifølge\nNudansk Ordbog: `bevidst at lave sjov med eller genere nogen, fordi man selv synes, at\ndet er sjovt´. Men det er ikke sikkert, at den drilleriet går ud over, synes det er sjovt. For\nnogle børn betyder drilleri ikke så meget, mens andre bliver meget kede af det.\nKonflikter: Konflikter opstår, når personer eller grupper er uenige, og blandt yngre børn\nudvikler konflikter sig oftere fra verbale til korporlige handlinger end hos ældre børn. Det er\nvigtigt at understrege, at der ifølge Olweus ikke er tale om mobning, når to fysisk eller\npsykisk lige stærke personer er involveret i en konflikt eller er oppe at slås. Mobning\nderimod er et overgreb, hvor der er tale om asymmetri i magtforholdet mellem de\ninvolverede, og hvor overgrebet foregår over længere tid.\nFor at afklare om der er tale om drilleri, konflikter eller mobning ud fra ovenstående\ndefinitioner er det vigtigt, at elev/forældre og det pædagogiske personale på skolen taler\nsammen for en præcisering af oplevelsen. Uanset om der er tale om den ene eller anden\noplevelse, så er det vigtigt at der handles i henhold til det skete.\nHvad gør vi når der er tale om mobning?\nDet skal altid tages meget alvorligt af de voksne hvis man opdager eller hører om mobberi.\nFølelsen af at blive mobbet skal respekteres og handles på. Mobning handler ikke kun om\nden, der føler sig mobbet og mobberen. Det er hele fællesskabet som har et ansvar for at\nstoppe de uhensigtsmæssige handlemønstre, der fører til mobningen. Forældrene har\n6 - Antimobbestrategi for Baltorpskolen (17.00.02-A21\nligeledes et ansvar både forebyggende og under en proces hvor der arbejdes med en\nIntro omkring samarbejdet\nAt arbejde mod mobning er et ansvar for forældre og det pædagogiske personale i\nsamarbejde med den pædagogiske leder og evt. en resurseperson. Det er altså ikke en\nperson som skal løfte opgaven, men tværtimod så skal opgaven koordineres og\nuddelegeres med en person som tovholder. Det pædagogiske personale står for at\nudpege en tovholder evt. med hjælp fra den pædagogiske leder.\nDet er væsentligt at arbejde kontinuerligt med en anti-mobbestrategi i børne-/elevgruppen.\nDet pædagogiske personale har ansvar for i samarbejde med forældre og elever at\narbejde kontinuerligt med kulturen og fællesskabet.\nAfdækning af uhensigtsmæssig adfærd\nHvis der på trods af den forebyggende indsats alligevel opstår mobning, så indledes\narbejdet altid med en kortlægning af problemet. Dette sker ud fra nedenstående skabelon:\n1. Det pædagogiske personale koordinerer deres viden om mobningens karakter. Mere\nperifert involverede medarbejdere orienteres om situationen\n2. Iagttagelser og opklarende samtale med elever fra implicerede klasse(r)\n3. Samtale med de involveredes forældre\nMed fokus på den uhensigtsmæssige adfærd udarbejdes der en handleplan, som\nkommunikeres ud til alle involverede. I forbindelse med kommunikationen til forældre\nafholdes der et forældremøde i børne-/elevgruppen, hvis det er hensigtsmæssigt.\nNår handleplanen bliver lavet skal der udvælges og udarbejdes indsatser, evt. i\nsamarbejde med skolens resursecenter ud fra et katalog af muligheder. Det kan være\nsamarbejdsbaseret problemløsning, KAT-kasse, reflekterende gr.samtaler, klassesamtaler\n(det forpligtende fællesskab) m.v. Handleplanen afsluttes altid med en vurdering af\nhvorvidt mobningen er kommet til livs f.eks. gennem klassetrivsel.dk.\nMed afsæt i trivselsundersøgelsen og tilbagemeldinger fra det pædagogiske personale og\ninvolverede forældre, evaluerer det pædagogiske personale og den pædagogiske leder\nom handleplanen har afhjulpet den pågældende mobning. Hvis resultatet ikke er\ntilfredsstillende afprøves andre tiltag. Hvis resultatet er tilfredsstillende arbejdes der videre\nmed en forebyggende indsats som skal afhjælpe at lignende episoder opstår igen.\nStrategi/handleplan mod mobning på Skovlunde Skole\nDer er mange opfattelser af hvad der er mobning. Ofte benyttes begrebet mobning i\nflere betydninger eller som synonym for mere uskyldige former for drillerier eller\nkonflikter mellem børn. Det er derfor vigtigt at præcisere begrebet.\nDen anerkendte norske specialist på området, professor i psykolog Dan Olweus,\ndefinerer mobning på følgende måde:\n”En person bliver mobbet eller chikaneret, når han eller hun gentagne gange og over\nen vis tid bliver udsat for negative handlinger fra en eller flere andre personer”.\nDer er en gradvis overgang fra drilleri og konflikter til egentlig mobning, og det viser\nsig i praksis, at mobning ofte kan starte som grovere drillerier.\nDrilleri: Almindeligt drilleri er ofte af spontan karakter og kærligt ment. Drilleri er\nifølge Nudansk Ordbog: `bevidst at lave sjov med eller genere nogen, fordi man selv\nsynes, at det er sjovt´. Men det er ikke sikkert, at den drilleriet går ud over, synes det\ner sjovt. For nogle børn betyder drilleri ikke så meget, mens andre bliver meget kede\nKonflikter: Konflikter opstår, når personer eller grupper er uenige, og blandt yngre\nbørn udvikler konflikter sig oftere fra verbale til korporlige handlinger end hos ældre\nbørn. Det er vigtigt at understrege, at der ifølge Olweus ikke er tale om mobning, når\nto fysisk eller psykisk lige stærke personer er involveret i en konflikt eller er oppe at\nslås. Mobning derimod er et overgreb, hvor der er tale om asymmetri i magtforholdet\nmellem de involverede, og hvor overgrebet foregår over længere tid.\ndefinitioner er det vigtigt, at elev/forældre og det pædagogiske personale på skolen\ntaler sammen for en præcisering af oplevelsen. Uanset om der er tale om den ene\neller anden oplevelse, så er det vigtigt at der handles i henhold til det skete.\nDet skal altid tages meget alvorligt af de voksne hvis man opdager eller hører om\nmobberi. Følelsen af at blive mobbet skal respekteres og handles på. Mobning handler\nikke kun om den, der føler sig mobbet og mobberen. Det er hele fællesskabet som har\net ansvar for at stoppe de uhensigtsmæssige handlemønstre, der fører til mobningen.\n7 - Antimobbestrategi for Skovlunde Skole (17.00.02-A2\nForældrene har ligeledes et ansvar både forebyggende og under en proces hvor der\narbejdes med en mobbesituation.\nsamarbejde med den pædagogiske leder og evt. en resurseperson. Det er altså ikke\nen person som skal løfte opgaven, men tværtimod så skal opgaven koordineres og\nDet er væsentligt at arbejde kontinuerligt med en anti-mobbestrategi i børne-\n/elevgruppen. Det pædagogiske personale har ansvar for i samarbejde med forældre\nog elever at arbejde kontinuerligt med kulturen og fællesskabet.\narbejdet altid med en kortlægning af problemet. Dette sker ud fra nedenstående\n1. Det pædagogiske personale koordinerer deres viden om mobningens karakter.\nMere perifert involverede medarbejdere orienteres om situationen\nsamarbejdsbaseret problemløsning, KAT-kasse, reflekterende gr.samtaler,\nklassesamtaler (det forpligtende fællesskab) m.v. Handleplanen afsluttes altid med\nen vurdering af hvorvidt mobningen er kommet til livs f.eks. gennem klassetrivsel.dk.\nMed afsæt i trivselsundersøgelsen og tilbagemeldinger fra det pædagogiske personale\nog involverede forældre, evaluerer det pædagogiske personale og den pædagogiske\nleder om handleplanen har afhjulpet den pågældende mobning. Hvis resultatet ikke er\ntilfredsstillende afprøves andre tiltag. Hvis resultatet er tilfredsstillende arbejdes der\nvidere med en forebyggende indsats som skal afhjælpe at lignende episoder opstår\nHvornår mobbes der?\nDer mobbes , når en elev udsættes for gentagen negativ eller ondsindet adfærd fra et eller flere individer og\nhar vanskeligt ved at forsvare sig imod dette.\nF.eks: -fysisk (skub, slag, spark) -verbalt (trusler, hån) -nonverbalt (grimasser, gestus, isolation), og via\nbeskeder på sociale medier og sms’er. (diverse onlinespil)\nDrilleri er få, og uplanlagte gerninger.\nHvis drillerier bliver af en karakter hvor det virker planlagt og er gentager vurderes det til at være grovere\nHvis drillerierne udvikler sig til at blive udført med ond hensigt, og af flere kan det definere som værende\nmobning. Det samme gør sig gældende ved når et individ med overlæg over flere episoder bliver holdt uden\nfor sociale sammenhænge. Mobning er også overlagte trusler og tvang.\n8 - Mobbepolitik og -strategi for Kasperskolen (17.00.\nDefinition af mobning.\nMobning er et forsøg på at skade en anden person og udelukke denne person fra fællesskabet. For eksempel\nen bestemt elev i klassen.\nMobning kan ske ved, at en bestemt person udpeges som mærkelig og dermed ikke som en del af gruppen.\nPå den måde skader man denne person, man forfølger ham/hende og stopper ikke med at drille, slå, råbe,\nskrive dårlige ting eller grine, selv om den anden siger stop.\nNår man mobber, bruger man sin magt i gruppen på en meget negativ måde: Man gør sig til herre og\ndommer over en anden person, som man forsøger at skade.\nDet er mobning, når andre ikke respekterer en bestemt person og dennes grænser for, hvad der er\nacceptabelt. Det er mobning, når man ser ned på en anden person og bevidst nedgør den anden, for\n● at latterliggøre, blandt andet at bruge nedladende øgenavne\n● at udstille en anden negativt, for eksempel at tale eller skrive grimme og lede ting om den anden\n● at sprede skadelige rygter\n● flere gange at udelukke den anden fra at være med til aktiviteter\n● bevidst at ignorere den anden person, for eksempel ved ikke at tale til ham/hende eller vende sig\n● at true den anden og få ham/hende til at føle sig utilpas og bange\n● at tage eller ødelægge den andens ting\n● at slå eller få den anden til at gøre ting, som han/hun ikke vil osv.\nStå sammen mod mobning - sig nej til mobning!\nDen forebyggende indsats.\nEn forebyggende indsats kan bestå i at arbejde med skolekulturen gennem:\n● Fælles debat om hvad et godt undervisningsmiljø er, og hvad mobning er\n● Fælles holdninger til at møde konflikter åbent og løse konflikter konstruktivt\n● Fælles holdninger til at fokusere på elevernes ressourcer frem for mangler\nPå klasseniveau kan en forebyggende indsats fokusere på:\n● Hvilken klasse vil vi gerne være, hvordan skal det være at komme i klassen hver dag?\n● Hvilke spilleregler har vi for samvær og omgangstone?\n● Hvordan sikrer vi, at alle er en del af et fællesskab?\n● Hvordan kan vi bedst hjælpe hinanden – drage omsorg for hinanden?\n● Hvordan siger vi til og fra, og hvordan modtager vi et afslag?\n● Hvordan løser vi konflikter konstruktivt?\n● Hvordan har vi fokus på hinandens ressourcer frem for svagheder?\n● Hvilke gensidige forventninger er der mellem elever og lærere?\n● Hvad gør vi, hvis nogen mobber?\n● Skal mobning på skemaet (trivsel)\nHvad gør hjemmet ved mistanke om mobning.\n1. Tal med barnet – du bør:\nHøre hvad barnet har at sige og undlad at drage forhastede konklusioner\nSpørge ind til situationen for at få mere at vide fra flere vinkler - brug god tid Støttend\nSe problemet fra barnets side\n2. Berolig barnet og anerkend problemet.\nVis at du er glad for, at barnet kom til dig, at du tror på barnet, og at det ikke er barnets skyld.\nForvis dig om, at barnet ikke tror på de ting, det bliver mobbet med.\nVis barnet, at du er der til at hjælpe, og at du forstår.\n3. Få overblik over situationen.\nHvad er der sket, hvordan, hvor ofte, hvem, hvad føler barnet etc.\nTal med barnet, lyt til barnet, tal med andre relevante personer for at danne et overblik over situationen.\n4. Inddrag barnet i løsningen Lad barnet komme med løsningsforslag.\nBarnet er den, der har den største viden om situationen og personerne, der er inddraget.\n5. Hjælp dit barn med at komme videre Hjælp dit barn med at udtrykke sine følelser - også dets vrede.\nHjælp barnet med så vidt muligt selv at løse problemet - det vil være en sejr på sigt og styrke barnet. MEN\nkun hvis det er en sandsynlig løsning. Ellers skal der gribes ind fra de voksnes side. Du kan også styrke dit\nbarn ved at give dets selvtillid et løft på forskellig vis - via fritidsinteresser for eksempel. Her vil dit barn så\nindgå i nye netværk, hvor ingen kender noget til mobningen. Det kan være meget befriende for barnet.\n6. Tal evt. med mobbernes forældre.\nAfhængig af situationen kan du vurdere at tage en snak med mobberens forældre. Undgå at være\nanklagende, men præsenterer problemstillingen sagligt og roligt og læg op til, at du søger efter en løsning -\nKender du ikke mobbernes forældre, eller er jeres relation ikke så udviklet, kan denne kontakt ske via skolen.\n7 . Kontakt skolen. Tal f.eks. med teamet, eller afdelingens leder\nHvad gør skolen ved mistanke om mobning.\nVed mistanke om mobning kontaktes teamet eller afdelingens leder). Teamet vurderer problemets omfang.\nDet vurderes, om der er tale om drilleri eller mobning.\nHvis der er tale om drilleri, afholdes et klassemøde, hvor klassereglerne præciseres eller revideres. Teamet\nmelder tilbage til de implicerede parter. Er der tale om mobning, orienteres: Forældrene Eleverne, samt den\n1. Orienterings- og undersøgelsesfase:\nDe første dage: Individuelle samtaler med børnene ud fra samtaleskema. Den, der bestemmer mindst, har\nklasselæreren samtale med først.\nSted: Et mindre rum, hvor der ikke er andre tilstede.\nEfterfølgende dage: Individuel samtale med den mobbede, mobberen/mobberne, medløbere.\nSamtalerne foregår i umiddelbar forlængelse af hinanden, så mobber og medløbere ikke har haft mulighed\nfor at tale sammen.\nHerefter klassemøde over emnet:\nI den kommende periode: Korte elevsamtaler hver dag i de små klasser.\nI de større klasser: Klassemøde to gange om ugen, senere kun fast klassemøde èn gang om ugen.\nDer holdes jævnlig kontakt med de implicerede parter.\nDen voksne som rollemodel\nDet er vigtigt at vise, hvilke værdier og holdninger vi selv har, hvad enten vi er lærere, pædagoger eller\nforældre. Det er vigtigt, at vi tydeligt og klart tager afstand fra mobning, forfølgelse og intolerance - og\nefterlever det i praksis.\nTRIVSELSSTRATEGI - PIXI\nDenne Pixi udgave har til formål at trække de forebyggende handlinger fra\nTrivselsstrategien frem. Trivselsstrategien, der bygger på skolens værdier, er gældende for\nden samlede tid, som børnene bruger i både skole og BFO.\n Klasselærerne har ansvaret for, at klassen udarbejder ”handleplaner” fra Dropmob i\nstarten af skoleåret\n Lærere og pædagoger tager ansvaret for gruppedannelse og pladser i\n Lærere og pædagoger aftaler, hvordan der arbejdes med social træning\n Ved nye elever har klasselærerne ansvaret for, at klassen finder ”modtagevenner”\n Teamet aftaler hvordan og af hvem, der afholdes trivselsmøder\n Teamet drøfter og planlægger undervisning i ”de sociale medier” ud fra\n På første forældremøde gennemgås trivselsstrategien og filmen ”Hvorfor opstår\n Klassens handleplan præsenteres på første forældremøde, og relevante emner\nomkring klassens trivsel drøftes\n Kontaktforældrene har et punkt på forældremødets dagsorden.\n På trivselsdagen drøftes trivselsmålingen\n Forældrene orienteres efterfølgende om resultatet\n Elevrådets ønsker til børnerådsdagen skal underbygge trivselsstrategien\n Særlige arrangementer med fokus på trivslen planlægges på tværs af klasser og\n Forældrene er bevidste om deres rolle som voksne i.f.t. sprog og adfærd i og\nomkring klasserne - vi er rollemodeller\n Forældrene er bevidste om vigtigheden af det gode samarbejde forældre imellem\nog voksne imellem i det hele taget.\n Forældrene bakker op om skolens indsatser\n Forældrene omtaler alle børn, forældre og lærere positivt i hjemmet og i skolen\n Forældrene retter henvendelse til relevante parter\n Forældrene understøtter legegrupper (de yngste) eller hyggegrupper (de ældste)\n Forældrene laver trivselsfremmende aktiviteter, der inkluderer alle klassens elever, i\nHører til journalnummer: 17.00.35-G01-1-20\nUdskrevet den 09-01-2020\n1 - trivselsstrategi_maaloevhoej_skole_-_pixi (1)\n24-02-9 Trivselsstrategi Måløvhøj Skole\n2 - trivselsstrategi_maaloevhoej_skole\nMÅLET MED VORES TRIVSELSSTRATEGI\nMåløvhøj Skole ønsker at fremme arbejdet med trivsel. Derfor har den lovpligtige antimobbestrategi ændret navn til ”Trivselsstrategi”.\nUnder Kommunens børne- og ungestrategi ”Fællesskab for alle – alle i fællesskab” og med afsæt i skolens værdier: Virkelyst &\nSelvstændighed, Fællesskab og Respekt, Faglighed & Læring skal trivselsstrategien være med til at:\n Styrke positive fællesskaber\n Sikre, at alle indser, at mobning ikke kan isoleres til hverken skole eller fritid – men er et fælles ansvar for alle voksne i og\nomkring barnets liv\n Skabe tydelige arbejdsgange\nMobning er systematiske udstødelseshandlinger, der typisk opstår i fællesskaber, der mangler sammenhold eller\nhar en lav tolerance. Konsekvensen bliver, at et barn (eller voksen) bliver udstødt fra fællesskabet. Mobning er\nresultatet af en uhensigtsmæssig gruppedynamik. Det handler om onde mønstre – ikke onde børn.\nMobning er et socialt fænomen, der er opstået i fællesskabet, hvorfor alle i fællesskabet har et ansvar for\nmobningen og alle skal ændre adfærd for at afslutte denne.\nÅrsagerne til mobning kan være mange, og det er ikke altid, at mobning er en bevidst handling.\nFor at undgå mobning skal vi opbygge trygge og tolerante fællesskaber med plads til alle. Læring, faglighed\nog trivsel går hånd i hånd. Dette arbejde foregår i både skole, BFO og i hjemmet.\nSÅDAN FOREBYGGER VI MOBNING DELTAGERE ANSVARLIG TIDSPLAN\nDer skal hvert år udarbejdes regler for, hvordan man begår sig i\nfællesskaber. Udgangspunktet er handleplanerne fra Dropmob.\nHandleplanerne skal sikre, at det bliver legalt at sige fra overfor\nmobning og tager udgangspunkt i spørgsmålene:\n Sådan hjælper vi hinanden\n Sådan støtter lærere, pædagoger og forældre os\n Sådan styrker vi fællesskabet i klassen.\nDet er vigtigt, at der i forbindelse med udarbejdelsen af reglerne\naftales en fast procedure for elevers henvendelser om bekymringer,\nså eleverne ved hvem de skal gå til, hvis de oplever, at de eller\nandre bliver mobbet.\nLærerne/pædagogerne tager ansvaret for gruppedannelser og\npladser i timerne, så ingen oplever at stå uden for fællesskabet.\nFra en tidlig alder, skal der være fokus på, hvordan vi taler til\nhinanden og der bør arbejdes med social træning for alle elever.\nVed modtagelse af nye elever finder klassen i fællesskab et par\nmodtagevenner. Klasselæreren informerer klassens øvrige voksne\nog forældre om den nye elev.\nDer skal afholdes trivselsmøder , hvor der tales åbent og ærligt om\nhinandens forskelligheder. Vi er nysgerrige og planter ikke skyld og\nDer skal være fokus på opbygningen og bevarelsen af de positive\nlæringsmiljøer gennem afdelingsskift.\nDer skal udarbejdes et simpelt sæt af ordensregler, der dikterer god\nTelefonnummeret til børnetelefonen ligger på elevintra.\nLærere eller pædagoger har fokus på samspillet mellem eleverne i\nfrikvartererne. Der kan i undervisningen planlægges lege for\nklasserne – herunder evt. legegrupper, som ikke er frivillige for\neleverne at deltage i. Det er muligt, at lave særaftaler for børn, der\nhar behov for større ro og forudsigelighed i en periode.\nFælleslege kan introduceres – evt. ved brug af Legehjulet.dk\nDer skal være et vedvarende fokus på de fysiske rammer, så de\nunderstøtter fællesskabet. Dette gøres bl.a. gennem elevrådet og\nved ansøgninger i forbindelse med børnerådsdagen.\nSamarbejde ml. skole\nBegge parter deltager på teammøder med elevfokus samt\ntrivselsmøder, så vi har fælles viden, forståelse og grundholdning og\nfår et helhedssyn.\nKlubbens pædagoger bruges i forbindelse med konkrete\ntrivselsfremmende aktiviteter, hvor behovet er størst.\nÅrgangskoordinator Ugentligt 0. – 3.\nDer gælder de samme spilleregler på de sociale medier, som på\nskolen. Dette bør i øvrigt også gælde i al fritid. Herudover iagttages\n I undervisningen arbejder vi med god etik og adfærd på\ndiverse digitale medier\n Skole, BFO og forældre forholder sig aktivt til børnenes\nadfærd på de sociale medier\nforældre for hvilke\nmedier, deres børn\nPå årets første forældremøde (1. maj for kommende 0.\nklassesforældre) gennemgås Trivselsstrategien og filmen ”Hvorfor\nopstår mobning” vises. Relevante emner omkring klassens trivsel\nForældrene skal informeres om den årlige handleplan, som\neleverne laver sammen med lærerne og pædagogerne og bakker\nop om denne – også i fritiden.\nDet gode forældresamarbejde er essentielt for at sikre en god\nskoleoplevelse for både elever, forældre og lærere, og derfor skal\ndet igangsættes fra starten af.\nJf. skolens værdiregelsæt skal der være respekt for skolen, lærerne,\neleverne og forældrene. Hvis man ikke har respekten, forsvinder\nden gode opførsel.\nAlle forældre skal:\n Være bevidste om deres rolle som voksne i.f.t. sprog og\nadfærd i og omkring klasserne - vi er rollemodeller\n Være bevidste om vigtigheden af det gode samarbejde\nforældre imellem og voksne imellem i det hele taget.\n Omtale alle børn, forældre og lærere positivt i hjemmet og i\n Rette henvendelse til relevante parter i stedet for at løbe\n Understøtte legegrupper (de yngste) eller hyggegrupper\nAlle kontaktforældre skal:\n Have et fast punkt på dagsordenen til forældremøder og\nbudskabet skal være afstemt med lærerne\nAlle medarbejdere skal:\n Anbefale forældre til børn med udfordringer, at disse deles\nmed klassen og forældre, således at alle parter ved\nhvordan de bedst muligt kan hjælpe\n Anbefale og understøtte legegrupper hjemme\n Opfordre til sociale arrangementer - her gøres en ekstra\nindsats for, at alle børn deltager\n Informere om relevante indsatser i klassen samt informere\nom resultatet af den årlige trivselsmåling og opfølgningen.\nPå den årlige trivselsdag for eleverne arbejdes der med\nresultaterne af den årlige trivselsmåling.\nSociale arrangementer som ”Juleafslutning”, ”Første og sidste\nskoledag” og ”Skolernes Motionsdag” skal tilrettelægges, så de\nfremmer det sociale miljø blandt eleverne.\nDer skal planlægges arrangementer, hvor børnene får mulighed for\nat se hinanden i andre kontekster og lære hinanden at kende på\ntværs af klasser og årgange - og hvor gode fælles oplevelser kan\ndyrkes efterfølgende. Det kan f.eks. ske gennem emneuger på\ntværs af klasser og årgange.\nPrivate arrangementer, der holders for en klasses elever bør være\ntro mod trivselsstrategien\nSÅDAN HÅNDTERER VI MOBNING DELTAGERE ANSVARLIG OPFØLGNING\nTilskuer til mobning\nEleverne bruger den aftalte procedure fra handleplanen og er\ntrygge ved at henvende sig til lærere eller pædagoger. Herudover\nskal alle turde gribe ind.\nAlle Efter behov\nSåfremt det er nødvendigt deltager alle – eller grupper af -elever i\nsociale aktiviteter planlagt af lærere eller pædagoger, der har til\nformål at fremme trivslen. Det er vigtigt at huske på, at det er\nkulturen i klassen der skal ændres. Der kan f.eks. arbejdes med\n Trivselsmøder, hvor vi lytter, spejler det vi ser og hjælper\neleverne til at forstå situationen fra alle vinkler og giver\neleverne nye handlemuligheder\n Skærpelse af fælles regler og forventninger til sprog og\nDe involverede børn\nMobningen skyldes klassens sociale miljø, hvorfor hele klassen\nsamarbejder omkring en anden klassekultur. Det er onde mønstre\nikke onde børn.\nDe berørte børn sikres samtale med en medarbejder, som de har\nen god relation til.\nForældre og Team\nPersonalet sætter læringsmiljøet på dagsordenen og laver v.h.a.\nBAL (Ballerups Analyse af Læringsmiljøer) en analyse af\nlæringsmiljøet på et årgangsteammøde. Ud fra dette udarbejdes\nen handleplan og forældrene orienteres om denne på et\nekstraordinært forældremøde og holdes løbende ajour via intra.\nSkolens personale kan hente hjælp i skolens RessourceCenter eller i\nmere alvorlige tilfælde SSP\nDer vil blive sat øget fokus på, at alle forældre er vigtige for det\nenkelte barns trivsel. Der skal løftes i flok, således at de børn hvor\nforældrene ikke har overskud, også favnes.\nKlasselærer Efter konkret aftale.\nFORANKRING & VÆRKTØJER\nI filen ”Bilag til trivselsstrategien” kan du læse mere om vores baggrund og vores værktøjer.\nVedtaget af skolebestyrelsen d. 12. december 2017\nForældreIntra er til beskeder voksne imellem, hvorfor man skal\nhuske at ikke al information skal videre til eleverne.\nDet er vigtigt, at alle forældre bakker op om skolens indsatser\nog accepterer at lærerne og pædagogerne er uddannede\nindenfor dette område.\n10 - trivselsstrategi_maaloevhoej_skole_-_pixi (1)\n11 - trivselsstrategi_maaloevhoej_skole\nSkoleforum den 5. november 2019 kl. 18.00 – 21.00 på Ballerup Rådhus\nmødecenter A lokale nr. 3.\n1. Velkommen og præsentation af Skoleforum ved borgmester Jesper\nEn præsentationsrunde – og særligt velkommen til de nye medlemmer af Skoleforum\n2. Orientering om Budget 2020 ved borgmester Jesper Würtzen\nEt budget med større råderum end tidligere – et budget med flere investeringer på\nsmåbørnsområdet, bygning af en ny daginstitution, flere midler til anbringelsesområdet,\net nyt byområde og flere investeringer i grøn omstilling.\nPå skoleområdet er der en ny budgetmodel for specialundervisningsområdet; midler\ntil bfo´ernes og klubbernes øgede åbningstid; midler til indeklima; midler til oprettelse\naf klub Rugvænget; energiforbedrende adfærd på skolerne; en praktisk projektopgave;\nanalyse af bedre vikardækning; indsats for Baltorpskolen; pulje til\netablering af skolehaver; ansøgning om fri-institution gentages og undersøgelse af\nmulighed for 10.klasses tilbud til elever fra det specialiserede område.\n(PP er vedhæftet)\n3. Orientering om sammenhængende borgerforløb ved direktør Anne Vang\nEn orientering om de unge, der er i risikogruppen for at være på kanten af samfundet.\nHer har vi i Ballerup Kommune en model, der sikrer alle udsatte unge en plan\nog et sammenhængende forløb. Formålet er at sikre, at alle unge bliver livsduelige\nog kompetente i deres eget liv.\nUdskrevet den 11-11-2019\n1 - Referat fra Skoleforums møde den 5. november 2019\n12 - Referat fra møde den 5. november 2019 i Skoleforum\n4. Videndeling om skolebestyrelsens principper for skoledrift\nPunktet ændret til at fokusere punkter og drøftelser til det kommende møde.\nFormålet er at dele viden om – og inspirere hinanden på skolerne fx ift.\n5. Punkter til næste møder\n- Vikardækning (fakta og modeller)\n- Visitation – hvordan foregår det? Hvordan følger vi op på kvaliteten i specialiserede\n- Mobiltelefoner – digital dannelse\n 27. februar 2020\n 12. maj 2020\n 14. januar 2020\nØnske at der med en dagsorden også sendes referatet fra det sidste møde\nMed referatet fra dette møde ønskes Indeklima rapporten for skolerne vedlagt\n Skole og Samfund holder konference – en opfordring fra Thomas\n(BA) til at deltage\n Fælleskonferencen savnes – er det muligt at genoptage den?\nEn runde: Skolebestyrelserne fortæller om de seneste drøftelser:\nSKL: Ny bestyrelse, renoverede toiletter, SB savner elevplaner,\nHE: principper for sorg og fravær\nBA: kampvalg til pladserne i SB - to nye indskolingsledere ansat, de første princip\nper er vedtaget; udskolingslinjer; badning\nOI: godt samarbejde mellem ledelse og lærere; tilgang af elever; savner udeareal,\nansat den første pædagog\nSKV: SSP, gode drøftelser\nMÅ: Suppleringsvalg, udskolingslinjer fase 2, forbereder BSUs besøg\nSkoleforum den 5. november 2019\n2 - Budget 2020\nNy specialundervisningsmodel og budgetløft\nSkoleudvalget har vedtaget en ny budgetmodel for\nspecialundervisningsområdet, der skal give folkeskolerne økonomisk\nmulighed for at løse mere i almenområdet, så flere børn opnår\ndeltagelsesmuligheder i fællesskaber.\nI lighed med de senere år er der også i 2019 set en stigning i antallet af\nbørn, der har brug for hjælp og støtte.\nPå den baggrund er parterne enige om at afsætte yderligere 6,5 mio. kr.\nårligt til det samlede specialundervisningsområde.\nSkoleudvalget udmønter midlerne.\nKortere skoledag som følge af ændringer i folkeskoleloven\nI foråret 2019 vedtog Folketinget justeringer af folkeskolelovgivningen, der\ngjorde det muligt at afkorte skoledagens længde. Den mulighed har\nsamtlige skoler i Ballerup Kommune valgt at benytte sig af. Når børnene er\nkortere tid i skole, skal de være længere tid i BFO’en og klubben.\nDerfor afsættes årligt 2,7 mio. kr. fra 2020 til at holde BFO’erne åbne 2,25\ntimer mere om ugen.\nDer afsættes årligt 1,9 mio. kr. fra 2020 og frem til at holde klubberne\nSkolerne forpligtes til at inddrage klubberne i deres planlægning, så\nbørnene i videst mulige omfang får tidligt fri på de samme dage, og\nklubberne ikke behøver at holde ekstra åbent alle ugens dage.\nSkoleudvalget og Kulturog\nFritidsudvalget udmønter midlerne.\nIndeklimaindsats fortsætter og\nfaglokaler i folkeskolen\nI de sidste års budgetaftaler er der løbende afsat midler til forbedringer af indeklima i\nsåvel skoler som daginstitutioner. Denne indsats fortsætter i 2020 og i de kommende\nTil indeklimaindsatsen på skolerne fremrykkes 3 mio. kr. fra 2021 til 2020, og til\nindeklimaindsatsen på daginstitutioner fremrykkes 2 mio. kr. fra 2021 til 2020.\nMed budget 2019 blev der vedtaget en opgradering af de mest trængende faglokaler\npå kommunens skoler. Denne indsats fortsætter i 2020 og i de kommende år.\nTil opgradering af faglokaler på skolerne fremrykkes 1,5 mio. kr. fra 2021 til 2020.\nVedligehold af kommunens bygninger\nMed henblik på at forbedre tilstanden af kommunens bygninger\nfremrykkes 2 mio. kr. fra budget 2021 til budget 2020. Der er\nafsat samlet 34 mio. kr. i 2020 til vedligehold og renovering af\nØkonomiudvalget udmønter midlerne.\nKlub Rugvænget og\nKulturpulje for dagtilbud, skole, BFO og klub\nKlub Syd dækker både distrikt Hedegården og distrikt Baltorp. De fysiske rammer for\nat drive klub i forbindelse med Baltorpskolen, afdeling Rugvænget skal forbedres.\nDer afsættes 1 mio. kr. i 2020 og 2 mio. kr. i 2021 i anlægsmidler til formålet.\nDet er vigtigt, at børn og unge introduceres til kulturtilbud.\nDerfor afsættes der årligt 200.000 kr. til en kulturpulje for dagtilbud, skole, BFO og\nklub. Brugen af kulturpuljen skal ses i sammenhæng med brugen af Kulturtjenesten.\nForsøg med energiforbedrende adfærd på skolerne\nI Ballerup Kommune er driftsbudgetterne til el, vand og varme på\nkommunens skoler samlet i kommunens Center for Ejendomme. Dette\nsikrer overblik og muliggør en prioritering af kommunens\nvedligeholdelsesmidler på netop de skoler, hvor energiforbruget tilsiger det.\nParterne ønsker at bevare denne model og supplere den med et større\nlokalt ejerskab på den enkelte skole til at nedbringe energiforbruget. For at\nsikre det lokale engagement og råderum beslutter den enkelte skole selv,\nhvorledes man ønsker at arbejde med initiativet.\nTil formålet afsættes 200.000 kr. i 2020 og 200.000 kr. i 2021.\nEn praktisk projektopgave i folkeskolen\nI Holbæk Kommune har man indført en praktisk version af den\nobligatoriske projektopgave i udskolingen, hvor eleverne udarbejder en\nproblemformulering inden for et håndværksfag. Den praktiske\nprojektopgave foregår i et samarbejde med erhvervsuddannelserne, hvor\neleverne også modtager undervisning i forbindelse med opgaven.\nBallerup Kommune har en ambition om, at 25 pct. af alle unge får en\nerhvervsuddannelse i 2030. Derfor ønsker parterne, at Ballerup Kommune\ntager initiativ til en dialog mellem ungdomsuddannelserne, distriktsskolerne\nog administrationen om, hvordan man kan arbejde med noget lignende.\nEventuelt som et pilotforsøg i et distrikt.\nSkoleudvalget forelægges et forslag i 2020, hvorefter der er\nafsat 200.000 kr. i 2021, 500.000 kr. i 2022 og 300.000 kr. i 2023 til\nModeller for bedre vikardækning af planlagt lærerfravær\nBallerup Kommune ønsker at nedbringe behovet for og anvendelsen af\nvikarer i folkeskolen.\nønsker derfor at igangsætte en analyse af mulige modeller,\nherunder både i forhold til organisering og planlægning af skoledagen samt\nkvalificering af den undervisning der foregår, når det er nødvendigt at\nAdministrationen forelægger analysen for Børneog\nIndsats for Baltorpskolen\nBaltorpskolen har løbende fokus på at give eleverne de bedst mulige\nlæringsbetingelser. Samtidig skal medarbejderne sikres et godt\narbejdsmiljø for at kunne løfte opgaverne.\nFor yderligere at understøtte arbejdet ønsker parterne, at administrationen\nog Baltorpskolens ledelse i samarbejde med skolens MEDudvalg\narbejdsmiljøgruppe afsøger mulighederne for yderligere initiativer og\naktiviteter, som styrker arbejdsog\nlæringsmiljøet på skolen, fx i form af\nkompetenceudvikling og efteruddannelse.\nAdministrationen varetager opgaven.\nPulje til etablering af skolehaver og institutionshaver og\nansøgning om friinstitution\nSkole- og institutionshaver:\nTil etablering af skoleog\ninstitutionshaver afsættes 100.000 kr. i hvert af årene\n2020 til 2022.\nParterne er enige om at gøre et nyt forsøg i forhold til lokale friinstitutioner.\nInstitutionerne kan søge enkeltvis, men der gives også mulighed for, at institutioner\nkan søge sammen. Eksempelvis en klub og en skole, et dagtilbudsdistrikt og en BFO\nI april 2017 vedtog Økonomiudvalget et sæt principper for at ansøge om friinstitutionsstatus.\nAdministrationen vil gennemgå oplægget fra april 2017 og forelægge\nØkonomiudvalget et forslag til et opdateret ansøgningsdesign, der er enkelt og\nForældrebetaling i BFO\nForældrebetalingen i BFO hæves ud over den almindelige prisog\nmed 50 kr. månedligt fra den 1. maj 2020.\nSkoleudvalget udmønter opgaven.\nBallerup Kommune har et driftsbudget på 3,6 mia. kr. Driftsbudgettet PLfremskrives\nårligt på baggrund af KLprognoser\nmed mellem 6090\nkr. I budget 2020 PLfremskrives\nmed 15 mio. kr. mindre end KLprognosen\nØ En budgetbesparelse på 15 mio. kr. ved hjælp af en nedsættelse\naf den årlige PLfremskrivning\nvil ramme bredt i organisationen,\nmen give et klart måltal.\nØ Ballerup Kommunes institutioner er rammestyret, hvilket\nbetyder, at de selv styrer, hvordan en PLbesparelse\npå de enkelte områder.\nØ Baggrunden for besparelsen er et højt niveau af bl.a. varekøb i\nBallerup Kommune, som skyldes generelt høje driftsbudgetter og\nhøjt serviceniveau i kommunen (indeks 109).\nBesparelser vedr. den specialiserede undervisning\nDer iværksættes to besparelsesforslag i forhold til Kasperskolen:\n1. Der arbejdes hen imod styrkede gruppeordninger, så der kan opnås et\nendnu højere fagligt miljø. Dette gøres bl.a. ved over tid at have lidt færre\nelever fra Ballerup Kommune på Kasperskolen og lidt flere i\n2. Det undersøges om der kan indgås aftaler med fx FGU/NEXT m.fl. om\nsærligt målrettede 10. klassestilbud for eleverne fra bl.a. Kasperskolen og\n3. Samlet provenu i 2020 er på 1,5 mio. kr.\n3 - Sammenhængende borgerforløb\n”Fællesskab for alle – Alle i fællesskab”\nDer ligger et væsentligt samfundsperspektiv og værdi i, at alle\nbørn og unge deltager i læringsfællesskaber i dagtilbud, skole og klub\nog i deres nærmiljø.\nDet fælles børne- og ungesyn har som\ngrundlæggende værdi, at børn og unge\noplever sig som betydningsfulde\ndeltagere i velfungerende inkluderende\nfællesskaber (familien, fritidslivet,\ndagtilbud, skole og klub).\n”Det er ikke en egenskab ved det\nenkelte barn, der afgør, om det kan\ninkluderes – det er en egenskab ved\nVejen til uddannelse og job\nSammenhængende borgerforløb – En Plan\nMålet er, at levere sammenhængende og helhedsorienterede løsninger\npå tværs af alle involverede fagområder\nEn Plan – Koordineret via et tværfagligt team\nPrincipperne i sammenhængende borgerforløb\n– Der er en koordinerende og ansvarlig tovholder fra start til slut\n– Borgerne tilbydes En Plan, en helhedsorienteret og koordineret indsats, ved at\nalle relevante fagpersoner indgår i det tværfaglige team\n– ”Borgerne møde i øjenhøjde” - dvs. udgangspunktet tages i borgerens\nlivssituation og de særlige omstændigheder den enkelte borger har, herunder\nogså borgerens familie og netværk.\n– Borgeren er medprocent af løsningerne. Der træffes ingen beslutninger uden at\nSkoleforum den 27. februar 2020 kl. 18.00 – 21.00 på Ballerup Rådhus mødecenter\nA lokale nr. 3.\n- En præsentationsrunde – og særligt velkommen til de nye medlemmer af\n2. Orientering om arbejdet med modeller for bedre vikardækning af planlagt\nParterne ønsker derfor at igangsætte en analyse af mulige modeller, herunder både\ni forhold til organisering og planlægning af skoledagen samt kvalificering af den undervisning\nder foregår, når det er nødvendigt at anvende vikarer.\nSkolebestyrelserne orienterer kort om skolernes erfaringer med egne antimobbestrategier\nBørne- og Skoleudvalget har drøftet skolernes antimobbestrategier og trivselsstrategier,\nherunder om de også er velegnede til at kunne håndtere konflikter, der har\nudgangspunkt i etnicitet, religion og minoritetsbaggrund. Udvalget ønsker, at drøftelsen\n Skolernes antimobbestrategi\n- Er der fortsat behov for punkterne og er der nye forslag.\n 26. maj 2020 NY DATO\n Referat fra mødet den 5. november 2020\nFællesskab, rummelighed, gensidig respekt, tillid og tryghed er\nvæsentlige elementer i Ordblindeinstituttets værdigrundlag.\nPå Ordblindeinstituttet accepterer vi ikke mobning, men hvis det\nalligevel forekommer, indeholder vores antimobbestrategi en\nhandleplan for, hvordan der gribes ind.\nMobning er, når en person gentagne gange og over en vis tid bliver\nudsat for negative handlinger fra én eller flere personer.\n Direkte fysisk vold, skub, slag, spark etc.\n Handlinger ledsaget af ord, trusler og hån, samt det at sige\nubehagelige og lede ting.\n Handlinger uden ord ved brug af grimasser, gestus, ved at\nvende vedkommende ryggen eller ved ikke at efterkomme en\npersons ønsker for at irritere eller såre.\nNegative handlinger kan også udtrykkes mere indirekte gennem\nsocial isolering og udelukkelse fra gruppen.\nDet gør vi for at sikre et godt og sundt\npsykisk undervisningsmiljø i hverdagen og\n Vi er tydelige i vores forventninger til elevernes adfærd.\n Vi forventer en respektfuld omgangstone.\n Alle ansatte er bevidste om vigtigheden af at være gode\n Vi har fælles traditioner.\n Vi inddrager eleverne i hverdagens projekter – og giver dem\nansvar og mulighed for anerkendelse.\n Elevrådet inddrages i arbejdet med fællesskab og trivsel.\n Vi arbejder med adfærdsregler - få klare grundregler for hele\nskolen fulgt op af specifikke udmøntninger i de enkelte\n Vi har en politik for anvendelse af mobiler og social medier i\n Vi afholder trivselsdage. (bl.a. motionsdag, musical, store\n Fast punkt på 1. forældremøde efter sommerferien - hvordan\nomgås vi hinanden ( se evt. handleplan/princippet ”Sådan\nomgås vi hinanden”\nDer opstilles personlige og sociale mål for de enkelte elever og\nklassen som helhed.\nVi har fokus på trivselen i forbindelse med skole/hjemsamarbejdet\nog teamsamarbejdet omkring den enkelte klasse.\nVi tager på ekskursioner og afholder sociale arrangementer med og\nForældrenes rolle i forbindelse med arbejdet\nmed børnenes trivsel:\nSkole-hjemsamarbejdet er fundamentet for forældreindsatsen i\nforhold til trivsel, dette forudsætter:\n Dialog mellem forældre indbyrdes\n Dialog mellem skole og hjem\n Tillid til at skolens ansatte og skolens ledelse agerer\nansvarsfuldt og professionelt i forhold til mobning og den\n Involvering af forældre, når det er nødvendigt\n At forældrene bakker skolens værdier op og gør en indsats for\nat videregive dette tydeligt overfor det enkelte barn\n At forældrene involverer sig i et forpligtende samarbejde\nomkring fællesskabet om trivsel i klasserne\n At forældre er bevidste om, hvordan de taler til deres børn\nsamt omtaler andre børn og voksne\nEn af forældrerepræsentant fra skolebestyrelsen deltager i ”Goddag\ndag” for nye elever og forældre, hvor der orienteres om skolens\nHandleplan for hvordan vi griber ind, når det\ndesværre viser sig, at vi må konstatere\nDen, der får kendskab til mobning/ dårlig trivsel, kontakter straks\nholdlæreren og forældrene.\n7. Årgangsteamet holdes løbende orienteret og har fortsat fokus på\nSamtale med mobber og mobbeoffers forældre (sammen eller hver\nfor sig), holdlærere og ledelsen, hvor det aftales, hvordan man\nDer kan evt. hentes hjælp hos skolepsykolog, sundhedsplejerske\nHvis dette ikke hjælper, bliver det op til ledelsen i samråd med\nrelevante myndigheder og de berørte forældre at beslutte evt.\nsanktioner eller handlemuligheder.\nIdeer fra elevrådet – JTO – f.eks 1. fredag i marts\nSkolens lærere og pædagoger har arbejdet struktureret med opgaven og hver årgang\ner kommet med et forslag til strategien. Alle har arbejdet ud fra samme skabelon.\nEfterfølgende er alle disse forslag blevet samlet af en arbejdsgruppe bestående af lærere,\npædagoger og en pædagogisk leder, som har haft opgaven at redigere og samle\nalle forslag til en samlet antimobbestrategi.\nMed udgangspunkt i alle de gode forslag fra alle årgange, er denne antimobbestrategi\nVi vil forebygge mobning og medvirke til at skabe god social og faglig trivsel for alle\nelever ved Skovvejens Skole.\nVi vil skabe et anerkendende og inkluderende læringsmiljø, der er præget af ligeværd og gensidig\nrespekt i både kommunikation og handling.\nVi vil skabe et fagligt miljø, hvor det enkelte barn kan trives, være tryg og udfolde sig i det forpligtende\nVi vil skabe et forpligtende samarbejde mellem skole og hjem, hvor alle deltager aktivt\ni at skabe en tryg hverdag for alle på skolen\nMobning er niveauet over drilleri, som har konsekvenser for barnets selvværd og sociale\nMobning er et forsøg på at skade en anden person og udelukke denne person fra\nMål – og udviklingsplan – med fokus på evalueringer og fremadrettet arbejde i forhold\nEleverne tager et fælles ansvar for at de vedtagne samværsregler overholdes på årgangen,\nafdeling og skolen som et samlet hele\nEleverne er bevidste om deres roller og tager ansvar for de aktiviteter de deltager i -\nbåde i hverdagsaktiviteter og strukturerede forebyggende tiltag\nForældrene indgår i et forpligtende samarbejde med skolen om elevernes trivsel og\nForældrene har et ansvar for at gøre opmærksom på mistrivsel eller mobning hos\neget og andres børn\nForældrene har et ansvar for at bakke op om de indsatser som igangsættes på årgangen,\ni afdelingen og i skolen\nForældrene skal investere i skolefællesskabet i fritiden og være opmærksomme på at\nfå alle med til eksempelvis fødselsdage og legegrupper, så alle elever er en del af fællesskabet\nHvordan og hvornår bruger vi eventuelle ressourcepersoner (AKT-lærere, trivselslærere, konsulenter\nmv.) i det forebyggende arbejde?\nAfhængig af udfordringen bruges den nærmeste pædagogiske leder som sparringspartner\nfor hvilken indsats, der skal etableres\nOplever vi en elev der mistrives både fagligt og socialt, vil vi undersøge omfanget i\nteam og tage kontakt til forældrene og måske nærmeste leder.\nHvis vi oplever mistrivsel hos et barn/gruppe, vil vi med nysgerrig tilgang være undersøgende\nog vurderer udfordringens omfang og involvere relevante parter (forældre\n/ kollegaer / ledelse / andre faggrupper)\nHvordan håndterer vi eventuelle problemer i relationen mellem lærere/\npædagoger og elever?\nHvem kan elever, ansatte og forældre henvende sig til med spørgsmål vedrørende\nelevernes sociale trivsel?\nSkolens ledelse går ind i konkrete problemstillinger, når de bliver inviteret af medarbejdere\nHvad gør skolens ledelse for at udvikle de ansattes kompetencer i forhold til at fremme elevernes\nsociale trivsel og modvirke mobning?\nHvilken rolle har skolebestyrelsen i arbejdet for at fremme elevernes sociale trivsel og\nDen 28. marts 2017 vedtog folketinget ændringer i undervisningsmiljøloven og folkeskoleloven,\nsom medfører, at forældremyndighedsindehavere har klageadgang til kommunalbestyrelsen, hvis\nde er utilfredse med skolens handlingsplan til at håndtere en konkret mobbesag.\n Social trivsel\n Faglig trivsel\n Fysisk og psykisk læringsmiljø\n At gøre trivselsarbejdet struktureret og synligt\n At lave præcise og fokuserede indsatser på de enkelte årgange, der skal\nfremme elevernes trivsel\n At øge elevernes faglige og sociale trivsel\n At lave trivselsfremmende tiltag på alle niveauer\n At inddrage og gå i dialog med elever og forældre og derved styrke\n At besvare følgende spørgsmål: Hvordan arbejdes der med trivsel på\nHvordan: Studiezone, mobbepolitik, forældreinddragelse, elevråd,\nelevmægling, trivselsdag og meget mere\n Alle skaber fællesskab i skolen\n Hver skoledag giver alle børn oplevelse af succes\n Skolens læringsmiljø er indrettet, så børnenes forskellige måder at lære\npå både understøttes og udfordres\n Skoledagen bidrager til, at børnene får en positiv kropsbevidsthed og\n Børnene udvikler evnen til at indgå i og udvikle inkluderende\n Børnenes forskelligheder bliver værdsat og bevidst bragt i spil i skolens\n Børnene har medindflydelse på hele skoledagen og inddrages i\n Det pædagogiske personale skaber gode relationer til hvert enkelt barn\ner fagligt opdaterede og dygtige til at lede børns læring\n Forældrene indgår i og udvikler inkluderende forældrefællesskaber\n Skolen inddrager forældrene som partnere gennem tillidsfulde og\ngensidigt forpligtende relationer\nSe folder vedr. Bløde mål for Skovvejens Skole, som er\ntilgængelig på skoleintra og skolens hjemmeside:\nBløde mål skal igennem hele skoleforløbet lære og videreudvikle børnenes\nalsidige kompetencer. Eleverne skal igennem arbejdet med målene opnå en\npersonlig frihed med selvtillid, selvindsigt, selvkontrol og oplevelse af\nselvværd. De skal kunne udvikle deres evne og lyst til at deltage i sociale\nfællesskaber igennem samarbejde, deltagelse i dialog samt kunne være med til\nat løse egne og eventuelt andres konflikter.\nSkovvejens Skoles elever skal opretholde deres lyst til at tænke, fantasere,\nskabe og handle kreativt.\n”Den elev, der går ud af skolen med tro på sig selv, en opfattelse af at være\ndygtig, at kunne noget og være vellidt af andre, vil have gode forudsætninger\nfor at møde livet”. Thomas Nordahl 2002\nDe 6 nøglebegreber – grundlæggende kompetenceområder, vi har valgt at\narbejde med på Skovvejens Skole er:\n Fantasi & Udfoldelse\n Inkluderende & Sociale\nElevernes trivsel skal måles en gang om året på alle landets folkeskoler. Det\nsker som en del af folkeskolereformens nationale mål om, at elevernes trivsel\nskal styrkes. Trivselsmålingen gennemføres blandt eleverne i\nbørnehaveklassen til og med 9. klasse på alle folkeskoler.\nTrivselsmålingen er et elektronisk spørgeskema, som alle eleverne skal svare\npå. Spørgeskemaet består af 20 spørgsmål til 0.-3. klasse og 40 spørgsmål til\n4.-9. klasse. Eleverne skal bruge deres UNI-Login.\nFolkeskoler skal hvert år gennemføre trivselsmålingen i perioden januar til\nmarts i alle folkeskolens 0.-9. klassetrin. Trivselsmålingen gennemføres som\ndel af den almindelige undervisning.\nElevernes besvarelser er anonyme og kan læses på kommune-, skole- og\nklasseniveau. Hvis der er mindre end tre elever, der har besvaret et\nspørgsmål, vises svarfordelingen ikke.\nLærere og pædagoger i klassen og på årgangen har ansvaret for, at den\nenkelte klasse gennemfører trivselsmålingen. Samtidig skal ledere, lærere og\npædagoger være med til at sikre, at resultaterne omsættes til indsatser, som\nkan forbedre elevernes trivsel.\nTrivselsmålingen skal give et billede af, hvordan eleverne oplever deres trivsel,\nundervisningsmiljøet og ro og orden i klassen. Ud fra denne viden kan skolen\nog de enkelte klasser igangsætte trivselsfremmende indsatser.\nTrivselsmålingen skal være på dagsorden i den enkelte afdeling forud for\ntrivselsmålingen. Her skal der være mulighed for enkelte praktiske spørgsmål\nvedr. målingen og processen, så der skabes et fælles udgangspunkt og alle\nkan komme videre herfra. Der kan afsættes tid på mødet, hvor besvarelsen af\nborgeren selv er tilstede.\n– Borgeren skal have den rigtige indsats på det rigtige tidpunkt. De tværfaglige\nteams har derfor en høj grad af beslutningskompetence.\n24-02-2020rgeren selv er tilstede.


Ingen taxaer i busbanerne | Balder Mørk Andersen\nAf artikel fremgik det, at undertegnede ”malende beskrev alle de ulykker, der ville falde ned over Frederiksberg, hvis taxierne fik lov at køre i busbanen på Roskildevej .” Nuvel, det er korrekt, at jeg reelt frygter den øgede ulykkesrisiko såfremt højrefløjen ender med at vedtage forslaget, men jeg føler nu nok alligevel anledning til at uddybe SF’s modstand mod forslaget.\nLovgivning betyder, at Roskildevej er den eneste vejstrækning på Frederiksberg, hvor det er muligt at etablere kombinerede taxi- og busbaner. Erfaringen fra tidligere forsøg i København i 1996 fortæller om følgende problematikker:\n1)Taxi bruger busbanerne til hasarderede vognbaneskift.\n2) Taxi bruger stoppestedarealer til af/pålæsning af kunder.\n3) Taxi bruger busbanen til undvigeareal, hvilket betyder hurtige og hårde opbremsninger med potentielle faldskader blandt buspassagererne til følge.\n4) Flere personbiler er begyndt at bruge busbanen, når de ser at taxi gør det. Respekten for busbanen er faldet.\n5) Taxi er begyndt at bruge busbanerne andre steder i byen.\n6) Taxi holder bag busser ved stoppested, hvorved der ikke er plads til næste bus. Derved mister passagererne mulighed for at kunne nå at skifte til den foranholdende bus. Dette vil naturligvis være ekstra problematisk for gangbesværede borgere, og måske decideret livsfarligt for svagtseende.\n7) Bussernes fremkommelighed forringes med forsinkelser til følge, og er altså decideret kontraproduktiv ift. arbejdet for at få busserne hurtigere gennem byen.\nForvaltningen på Frederiksberg Rådhus var i sagsfremstillingen inde på flere af problemerne, men både deres indvendinger såvel som min lange liste, prellede i første omgang af på Konservative, Venstre og Liberal Alliance. Dansk Folkeparti gav ikke sin holdning til kende, men jeg har svært ved at forestille mig, at partiet vil være med til at forringe den kollektive trafiks regularitet.\nDirektøren for Dansk Taxiråd, Trine Wollenberg taler naturligvis taxiernes og ikke den kollektive trafik sag, men ikke desto mindre erkender hun, at der hvis forslaget vedtages er en stor kommunikationsopgave for Dansk Taxiråd ift. chaufførerne: ”Vi skal sørge for, at de bruger dem til at køre i og ikke til at parkere i eller noget andet.”\nJeg stiller mig uforstående, hvis Konservative og Venstre går med på en beslutning som synes så potentielt problemskabende. Her må politikken da vægte højere end interne højrefløjshensyn til Liberal Alliance.\nAt økonomien i selve opstribningen nu er blevet belyst, og det koster ikke det store, er for SF naturligvis forvaltningsmæssigt det korrekte, men mere centralt står, at der nu bliver anledning til officielt at høre hvad MOVIA mener om forslaget. Indtil videre er områdechef i Storkøbenhavn Torsten Rasmussen citeret for følgende: ”Set ude fra den kollektive trafik har det ikke tidligere vist sig at være en fordel.” Ydermere kan det ikke udelukkes, at Ældrerådet og Handicaprådet kan tænkes at have en holdning til forslaget. SF ønsker i hvert fald at give dem muligheden.\n(Bragt i Lokalavisen Frederiksberg den 1. maj 2014)\nForrige indlægOm 1. maj, demokrati og fløjterNæste indlægIdeologisk skoleridt


orphek helix protein skimmer gennemgang • Aquanerd • Orphek\nDu er her: Forside / Nyheder / orphek helix protein skummer gennemgang • Aquanerd\norphek helix protein skummer gennemgang • Aquanerd\nOrphek helix protein skimmer anmeldelse af Aquanerd\nTager Orphek Helix Protein Skimmer for en Spin\nSendt den November 29, 2013 by Joe Savoy on Aquanerd\nPå det sidste Reef-a-Palooza show i Costa Mesa, Californien, jeg havde en absolut fornøjelse at bringe hjem nylig debuterede Orphek Helix 3000 kegle skimmer. Hvis du er noget som mig, du får ophidset, når det kommer til helt nyt udstyr, og naturligvis, jeg var begejstret for denne ene. Når du først lægge øjne på Helix, det ligner din typiske kegle skimmer, men med et par fine alligevel betydelige forskelle. Alt om det er glat, fra den hvide DC pumpe til samlingen cup låg og alt derimellem. Bedømmelse på omkring 400 gallons denne skimmer har potentiale til at skumme en bred vifte af beholdere på grund af den styrbare pumpe.\nEn af de første ting, du ser meddelelse om denne skimmer er den høje RPM kontrollerbar DC pumpe. Denne 3000 l / h (792gph) nål hjul pumpe, ved fuld effekt, trækker 25 watt og har en pause mode med en automatisk timer for 10 minutter. Pumpen dybest set tvinger boble-beriget vand gennem det, der kaldes den helix disk, Orphek tage på boblen pladen. Denne disk dirigerer bevægelsen af vand i en 360 grad spiralbevægelse op keglen at øge kontakten tid og frembringe en mere effektiv skummetmælk. Justering af Helix 3000 skimmer er typisk for en kegle skimmer, med vandhøjden ventil til at justere vandniveauet og lyddæmperen for luftstrømmen; det er så simpelt er det.\nEn af de væsentligste forskelle med dette hulske forhold til andre er stigrøret, som giver vand til at forlade skimmer. Dette rør består af små huller, der er omfattet af en svamp til at reducere eventuelle spild i at slippe ud og frigive mikrobobler i din sump, og vi alle hader mikrobobler i vores display tanke.\nSamlingen kop er forsynet med en O-ring, og ikke skrue eller låses på plads, og det kommer med en havn i bunden, hvis du vælger en ekstern opsamlingsbeholder. Samlingen cup er en meget stram pasform, så jeg foreslår meget sikre låg eller fjerne det ved rengøring, eller bruge en ekstern opsamlingsbeholder.\nRengøring er altid en frygtet emne, når det kommer til skimmers. Enten din hånd kan ikke gå steder det skal, eller du skal suge det hele ting i eddike for at få det ser ud som nye igen. Nå Orphek gav os en hjælpende hånd med denne ene. Den skummer kan opdeles i tre sektioner, den vigtigste sektion er bunden, hvor en masse af detritus og snavs samler. Vandhøjden ventilen kan fjernes for adgang til svamp til rengøring, og skimmer kop kan fjernes for rengøring samt. Selv om nogle stadig ønsker at give deres hulskeer en god eddike bad, vil dette helt sikkert skære ned på din månedlige eddike regningen.\nAlt i alt er jeg yderst tilfreds med denne skimmer, jeg har haft det på min 150g for et par uger nu, og det er at trække mørke, tykke skimmate og gør, hvad det var lavet til at gøre. Absolut et bedre stykke udstyr til hobby.


I Byen Skrevet af Nanna Christina Smidt | 19.09.19 | 11:15\n19.09.19 / 11:11\nDer bliver nok at opleve på teaterfestival i Horsens i denne weekend. Foto: Hanne Nielsen\nDu kan både opleve danske og internationale forestillinger, når Horsens Teaterfestival løber af stablen i denne weekend. Der er meget på programmet, og du får rig mulighed for at opleve en særpræget festival.\nI år har Horsens Teater Festival besøg af 35 forskellige forestillinger der spiller i alt 99 shows. Så der er nok at opleve. Festivalen starter fredag klokken 15.00 og slutter søndag eftermiddag.\n”Det er teaterforestillinger fra hele Danmark, og så har vi også et internationalt input i år. Det er et mix fra Norge og Tjekkiet. Jeg har sådan en dramaturgiat, som er en gruppe af fire teaterfolk, som er med til at udvælge forestillingerne, og de har også set noget internationalt, og i den forbindelse valgt denne forestilling,” forklarer Maria Suh.\nForestillingerne er for alle aldre. Og faktisk er der lavet en forestilling for børn helt ned til 4 måneders alderen. Så der er virkelig taget højde for de mindste også. Men der er også forestillinger for teenagere og selvfølgelig voksne.\nDer rigtig mange stykker under dette års teaterfestival. Derfor vil det nok også være umuligt at nå dem alle. Selvom Maria Suh har svært ved at vælge, og også påpeger, at det selvfølgelig kommer helt an på, hvad man er til, så kommer hun dog med en lille anbefaling:\n”Det internationale stykke må man ikke gå glip af. Der er også rigtig mange shows, hvor billetterne er udleveret, men man kan altid komme ned på Horsens nye Teater, og se om der er billetter tilbage,” forklarer hun.\nForestillinger med Reumertpriser\nDet er virkelig nogle forestillinger med store talenter, der kommer til Horsens, og flere af dem har også modtaget for eksempel Reumertpriser, som betegnes som dansk teaters svar på en Oscar.\nDet er dog ikke landskendte skuespillere, som man kommer til at opleve på scenerne i Horsens, men det er teaterskuespillere, som både er dygtige og prisvindende.\n”De skuespillere man kender er jo primært tv-skuespillere eller skuespillere der spiller på Det Kongelige Teater. Men hvis man følger med i dansk børneteater, så kan man måske alligevel kende et par stykker,” forklarer Maria Suh.\nSidste år var der flere forestillinger, som publikum kunne være en del af. Det er dog ændret i år, og der kommer i stedet nogle interaktive forestillinger, men ikke som sidste år hvor man var en del af forestillingerne.\n”Og så har vi et arrangement i Kuben, hvor man kan komme og lave et kostume af genbrugsmaterialer. Der er også flere forestillinger, hvor det ikke kræver billet at komme. Både på Ceres Centeret og Teater Torvet kan man bare dumpe ind. I bytorvet kan man også opleve en forestilling, som ikke kræver billetter,” slutter Maria Suh af.\nOm Horsens Teater Festival\nHorsens Teaterfestival afholdes i 2019 for 34. gang.\nHorsens Teaterfestival er en af Danmarks største teaterfestivaler for børn og unge.\nForestillingsprogrammet suppleres af en række faglige arrangementer, der primært er rettet mod tilrejsende og lokale scenekunstarrangører og –fagfolk.\nOmkring 60 frivillige fra hele landet hjælper til henover weekenden med afvikling af festivalen.


12/11-18: CAFÉ LIVA's JULECABARET I MARIAGER - Teaterkredsen Mariagerfjord\n12/11-18: CAFÉ LIVA's JULECABARET I MARIAGER\nStøttet af Sparekassen Vendsyssel, Mariager Afd.\n”Kom til en fornøjelig og hylemorsom julecabaret i Den Gamle Biograf i Mariager” lyder det fra Teaterkredsens formand Kirsten Selchau som fortsætter: ”Det er første gang Teaterkredsen Mariagerfjord har en juleforestilling på programmet, og det er ikke en helt almindelig én”.\nDet er lykkedes Teaterkredsen at få den altid udsolgte Café Liva's juleforestilling til Mariager.\nMandag den 12 november kl. 19.30 i Den Gamle Biograf i Mariager opfører det kendte Café Liva fra Nyhavn årets juleforestilling under navnet: Anden's Verdenskrig – Liva på Jul.\nSom altid, når skuespiller, instruktør, satiriker mm. Jacob Morild står på scenen, er der ubetinget underholdning ved ”Danmarks skarpeste Satiriker”, og det bliver bestemt ikke mindre underholdende af, at han med sig har teater- og Hjørringrevyskuspiller Karsten Jansfort og de to revykomponister og kapelmestre Morten Wedendahl og Thomas Pakula.\nPublikum kan forvente en begavet, elegant og imponerende musikalsk underholdning, hvis grundsubstans er den 5-stjernede anmelder- og publikumssuccés fra Julen 2014, men piftet op med helt aktuelle emner og indfaldsvinkler. Spørgsmålene står som altid i kø: Er julemanden på overførselindkomst resten af året, - og den der lille Nisse, der rejste… var det noget med 24-årsreglen - og bliver man i sort humør, hvis julen er hvid? Alt i alt bliver det en blanding af sort satire, crazy komik og musikalitet i sjælden grad\nPå Postgården serveres fra kl.17.30 en let anretning som købes sammen med billetten snarest. Billetter købes online www.tkmf.dk eller på bibliotekerne.\nSkrevet af KHM, 05-11-2018


ENERGINET UNDERSØGER MULIGHEDER I NY DIGITAL PLATFORM | Energinet\nEnerginet undersøger muligheder i ny digital platform\nPubliceret d. 23.4.2020 12.51\nEn blockchain-baseret platform kaldet Equigy blev torsdag d. 23. april lanceret af tre store europæiske TSO’er. Energinet er inviteret til at indgå i samarbejdet.\nEn ny platform ved navn Equigy, som tysk-hollandske TenneT, italienske Terna og schweiziske Swissgrid står bag, skal gøre det nemmere for små elforbrugs- og produktionsenheder som elbiler, husstands-solceller og individuelle varmepumper at bidrage til at balancere elnettet.\nEquigy-platformen er et digitalt lag mellem såkaldte TSO-systemydelsesmarkeder og markedsaktører, som leverer de balanceringsydelser. Platformen er skalérbar, idet anvendelsen forventes at vokse i takt med en stigende elektrificering og dermed stigende antal af elbiler, husstandssolceller og varmepumper i det europæiske energisystem.\nEquigy er også forberedt til at flere TSO’er kan slutte sig til platformen. Den mulighed vil Energinet nu afdække sammen med de øvrige TSO’er.\nI en hensigtserklæring som TenneT, Swissgrid, Terna og Energinet har underskrevet, bekræfter parterne en fælles interesse i, at Energinet indgår i samarbejdet om Equigy. Energinet vil nu analysere muligheden for at blive en del af Equigy.\n- Den nye platform tilbyder en digital løsning som potentielt kan øge deltagelsen af små forbrugs- og produktionsenheder i balanceringen af elsystemet, og det er vigtigt for at man kan opretholde et stabilt fundament for en sikker grøn omstilling af elsektoren. Derfor undersøger vi nu potentialet i Equigy i det danske energisystem, og herefter vil vi tage stilling til, om vi skal indgå i samarbejdet om platformen, siger Søren Dupont Kristensen, der er administrerende direktør i Energinet Elsystem-ansvar.\nDen melding sættes der pris på i konsortiet bag Equigy:\n- Vi glæder os over, at Energinet har udtrykt interesse for at deltage i samarbejdet. Vi ser stor værdi i at inkludere Danmark med dets høje andel af vedvarende energi i det europæiske samarbejde. Det gælder både for det fælles arbejde med standardisering indenfor distribueret fleksibilitet og for den europæiske udrulning af platformen, siger Manon van Beek, administrerende direktør hos TenneT Holding.\nBeslutning i 2020\nDe fire TSO'er har underskrevet en hensigtserklæring med henblik på at træffe beslutning om Energinets indtrædelse i samarbejdet i indeværende år.\nUndersøgelsen vil afdække, hvordan platformen kan skabe værdi i den danske grønne omstilling, og om den har potentiale til at reducere barrierer og fremme deltagelsen af nye teknologier i relation til både den danske elsektor, markeds- og regulatoriske rammer og IT-teknisk sammenhæng.\nLæs mere om Equigy på platformens hjemmeside.


Kendt tv-vært skal giftes med håndboldstjerne\nCasper U. Mortensen er ikke udtaget til EM-slutrunden i håndbold, fordi han stadig kæmper med en knæskade. Foto: Liselotte Sabroe/Ritzau Scanpix\nKendt tv-vært skal giftes med håndboldstjerne\n12. jan, 17:50\nSelv de allerede har sagt ja til hinanden en gang, skal parret nu afholde et traditionelt bryllup i kirken.\nTV 2's vært Stine Bjerre Mortensen skal gå den lange tur op ad kirkegulvet sammen med den danske håndboldspiller Casper U. Mortensen, der i 2018 skiftede fra tyske TSV Hannover-Burgdorf til den spanske storklub FC Barcelona.\nLÆS OGSÅ: Efter strafaktion - Venstre ramt af kaos og splittelse\nDet løfter Stine Bjerre Mortensen sløret for i et interview med Se & Hør.\n- Det bliver nok først i sommeren '21. Nu kommer der jo også OL. Jeg ved selvfølgelig ikke, om Casper kommer med, men det er jo et mål for ham. Så det er lige sat til næste sommer. Men jeg har heller ikke travlt med det, for jeg kan godt lide at gå og glæde mig til det, siger hun til Se & Hør.\nLÆS OGSÅ: FCK henter islandsk stopper hjem\nUnder en ferie til Maldiverne i 2016 blev parret forlovet. Og de blev gift året efter i julen 2017 på rådhuset i Hannover. Parret mødte hinanden i 2010, da de beggede spillede håndbold i Fredericia.\nI øjeblikket arbejder hun under årets EM-slutrunde, hvor hun dækker puljerne i Norge og Østrig. Men Casper U. Mortensen er ikke at finde i den danske landsholdstrup, fordi han døjer med en knæskade. Det var grunden til, at han ikke blev udtaget til slutrunden af landstræner Nikolaj Jacobsen. Han forventes dog at være tilbage i kamp for den spanske klub i starten af februar.\nLÆS OGSÅ: Lokomotivfører fyret - Påkørte dement mand


LPG forbrænding og CO2-udslip - Et miljøvenligt alternativ\nKosan gas og miljøet -\nFakta om Lpg forbrænding\nLPG har en renere forbrænding og udleder op til 20% mindre CO2. En del af Kosan Gas' miljøindsats består i at rådgive kunderne om de områder, hvor LPG er et miljøvenligt alternativ.\nLPG er en fossil energiressource og er på lige fod med kul, naturgas og olie årsag til udledning af CO². Men LPG indeholder færre kulstofatomer pr. energienhed end kul og olie og bidrager derfor i mindre grad til drivhuseffekten og skåner miljøet.\nI sammenligning med olie, kul og visse biobrændsler er udslippet af andre partikler, som tungmetaller og støv er væsentlig lavere fra LPG, hvilket har positiv effekt for særligt lokalmiljøet og personer med luftvejsproblemer.\nSer man på LPG´s såkaldte ’carbon footprint’ - summen af dens udledning af drivhusgasser - LPG er en af de reneste konventionelle brændstoffer til rådighed. LPG afgiver primært vanddamp (H2O) og kuldioxid (CO2) ved forbrænding og indeholder i sammenligning med andre fossile energikilder kun ganske få sundhedsskadelige partikler.\nFakta om CO2-udslip\nKosan gas lever op til alle myndighedernes krav til sikkerhed og miljø\nKosan Gas er godkendt af myndighederne til at fylde gasflasker, og fyldningsprocessen er underlagt skrappe restriktioner og krav fra myndighedernes side. Virksomheder skal bl.a. have en miljø-godkendelse, der er gældende i 8 år. Kosan Gas' gældende godkendelse er udstedt i 2012 af Esbjerg Kommune. Godkendelsen fornyes efter 8 år, hvis miljømyndigheden kræver det, eller hvis der sker væsentlige ændringer i virksomheds drift.\nGodkendelsen er givet på baggrund af en meget omfattende og detaljeret miljøteknisk beskrivelse på 50 punkter, som nøje beskriver virksomhedens produktion og oplyser om luftforurening, støjforhold, affaldsmængder, til- og frakørselsforhold m.m.\nGodkendt af flere myndigheder\nKosan Gas' fyldestation i Esbjerg er defineret som en farlig virksomhed (kategori 3), hvor der er krav om udarbejdelse af en sikkerhedsrapport, der omhandler de sikkerhedsmæssige aspekter af produktionen. Rapporten godkendes af følgende myndigheder: Esbjerg Kommune (Miljøafdelingen), Redningsberedskabet, Beredskabsstyrelsen, Arbejdstilsynet og Esbjerg Politi.\nMange forskellige faktorer i en installation påvirker udledningen af NOx. Oplysning om NOx emission skal derfor søges hos brænderfabrikanten, motorfabrikanten etc.\nLPG er undtaget fra registreringspligten jf. EU direktiv 1907/2006, bilag 5, side 96, pkt. 7.\nGrønne facts om LPG forbrænding\nUdledning af svovldioxid (SO2) i atmosfæren. SO2 er medvirkende til at danne den syreregn, der er skadelig for mange planter og vandmiljøer. Ved forbrænding af LPG er der stort set ingen udledning af Svovlforbindelsen SO2 svovl, da eneste kilde til svovl i propan findes ved tilsætning af røbestof.\nDer dannes stort set ingen sod ved forbrænding af LPG. Ifølge forskning, offentliggjort af WLPGA (den internationale LPG-brancheorganisation), bidrager sod fra kul- og olieafbrænding - også kendt som black carbon - til hele 16 procent af den globale opvarmning. Sod er dermed den største klimasynder efter CO2.\nFor større og mellemstore virksomheder er der penge at spare ved at skifte fra olie til LPG. Det samlede energiforbrug nedsættes og som ekstra gevinst er det også bedre for miljøet.


Amalies mor: – Farvel til det ultimative ungdomsliv\nFoto: Birger Storm Amalie og Peter har sammen med mor Lotte nydt en uge i amerikansk luksus. Nu er reality-baben Amalie blevet voksen - i hvert fald på papiret. Lørdag fejrede hun sin 21-års fødselsdag. Hanne Rask Peters bar Cheap, der har til huse på Strøget i København, var i aftes ramme om Amalies 21-års fødselsdag.Reality-pigen, der nu endelig skulle være blevet voksen, havde inviteret familie og venner til fest og var lykkelig over, at så mange dukkede op.- Det er så skønt at tænke på, at alle disse mennesker kun kommer for at fejre mig. Det bliver man altså glad for, strålede Amalie i sin cocktailkjole og som sædvanligt med kameraerne snurrende omkring sig.- Jeg er lidt stresset over alt det her. Jeg står nemlig samtidig midt i optagelserne til en ny omgang "Amalies verden". Men det har været en dejlig dag, og af Peter har jeg fået en super fed taske fra Marc Jacobs, kvidrede fødselsdagsbarnet lystigt og tilføjede:- Og så er der alle mulige, jeg ikke kender, der også er kommet med gaver. Sådan var det slet ikke sidste år. Jeg ved ikke, hvad der er sket, men det er i hvert fald dejligt, sagde fødselaren, der naturligvis også havde sin mor med til fest. Ifølge hende betyder Amalies 21 år, at hun må til at tage mere ansvar for sit liv.- Det betyder i hvert fald farvel til det ultimative ungdomsliv. Amalie skal til at tage mere ansvar for sit følelsesliv, men det, synes jeg også, hun gør, sagde den stolte mor, Lotte Kejser, inden festen for alvor brød løs.KLIK HER OG FÅ DE SENESTE NYHEDER OM DE KENDTE Relaterede\nPeter Birch har fundet en ny kærlighed\nAmalie og Peter bygger rede og flytter sammen\nSe Amalie gå amok på Peter\nAmalie forklarer: Derfor gik jeg fra Peter\nAmalies onkel betalte luksustur til Hollywood