Arkiv nyheder 2007 og tilbage i tiden\nTraditionen tro afholder Michael Ladegaard højdespring\nhvert år inden jul.\nFavorit, der kun har sprunget på KAR i 1½ måned,\nlagde ud med at slå sin personlige rekort på 110 cm - han\nsprang sågar 165 cm uden at blinke eller røre bommen.\nStaccato sprang 170 cm - samme som forrige år, så han\ner jo en stabil hest, må man sige.\nAvitta blev nr. seks i LB med 47 starter.\nNu skal hestene have to ugers juleferie.\nArkivfoto af Staccato 2006.\nDen 15 december 2007 kom Fie med sit føl Zakropelis, han skal nu gå sammen med de tre andre føl/plage.\nZakropelis er efter Akitha, som tidligere stod på Aavang.\nDitte tog imod og vi var så heldige at solen var fremme da han kom så vi kunne nyde hans møde med de andre på folden.\nStaccato tog pænt imod og de hilser pænt på hinanden.\nZakropelis savner dog sin moder og har snart skreget hele Aavang op.\nKaren gå tur med SM som har trådt på en sten, så de næste par dage skal han ikke på fold.\nHenrik med Zantos, en fødselsdagsgave fra Karina og de\nDet må være enhver mands drøm, en sort friser hingst.\nTil World Cup stævnet i Odense den 22.-25. november 2007 gjorde et par fædre og en kommende far til beboere på Aavang sig særdeles godt bemærket med blandt to sejre i Grand Prix spring og en sejr i Masterspring.\nFavorits far, Mosegaards Dilight, Michael Aabo vandt 2. kvalifikation den 23. november 2007.\nMichael Aabo vandt 2. kvalifikationen til lørdagens Grand Prix på Mosegaards Dilight. Dermed blev han 15.000 kroner rigere på under et sekund. Han klarede tidsspringningen på kun 52,34 sekunder.\nFørste foto er Favorit\nandet foto er Mosegaards Dilight.\nLegos far, Lambrusco Ask, Andreas Schou vandt Masterspringningen den 24. november 2007.\nI en forrygende spændende Masterspringning lørdag eftermiddag red den kun 21-årige Andreas Schou sejren hjem på Lambrusco Ask. Andreas Schou var fejlfri i 3. runde, hvorefter rytterne besluttede at ride 4. runde på tid.\nFørste foto er Lego som 3 år\nandet foto er Lambrusco Ask.\nLambrusco Ask er en 11-års avlshingst, der har gået Grand Prix i to år.\nPå spørgsmålet om han var nervøs inden han red ind til 4. runde, sagde Andreas, "Nej, jeg behøver ikke at være nervøs med ham. Jeg satsede ikke vildt og voldsomt her til sidst, for han var ved at være træt.\nEkvipagen vandt 20.000 og et spring fra Dansk Springdesign.\nAndreas Schou kunne køre hjem med hovedpræmien\n- en flot Böckmann Master trailer.\nKommende føl efter Jaguar Mail og Lobell Peter Eriksson vandt first qualifier for the Grand Prix / CSI3* den 22. november.\nFørste foto er Lobell\nandet foto er Jaguar Mail.\nBara en vecka efter Jaguar Mails seger i Sire of the World vann Jaguar Mails yngre syster, Katchina Mail, "Leading Showjumper of the Year Grand Prix" vid Birming-ham NEC.\nKatchina och hennes talangfulle ryttare Patrice Delaveau, var en av åtta felfria\nEndast tre var felfria i om-hoppningen och "fransyskan" vann på tiden 40,01.\nHon slog därmed det brittiska ekipaget Tim Stockdale och Corlato (40,57), och trea kom irländaren Billy Twomey på Tinka's Serenade (43,14).\nDetta var Katchinas fjärde internationella Grand Prix-seger under de senaste tre månaderna\nIngen ved hvad det er Max prøver at overtale Esben til.\nMen det ser ikke ud til at være kedeligt....\nAlt begyndelse er svær, men det er da første gang en rytter har måtte tage fra Aavang med hjelm på.\nWinie, ja hende er det, måtte tage en gaffel til hjælp alt medens manden måbende stirrede på....\nWinie har jo måtte konstaterer at den "gamle" ridehjelm ikke var så god, så hun tog til København for at købe en anden.\nHer er hvad der skete da hun købte ny ridehjelm.\nDa hun prøvede den første, hvad sker så??????\nHun kan ikke få hjelmen af... og Pia måtte træde til. Efter 10 minutter kom den af\nog denne hjelm købte Winie ikke.\nHun fandt dog en anden hjelm så nu kan hun ride på Lobell sikkert.\nSeneste nyt om Jaguar Mail, hingst Lobell er drægtig med. Læs her Ridehesten.\nKarina og hendes mor, Else-Marie har solgt Duchess og har kørt hende til det nye hjem på Fyn.\nLatina og Lobell er kommet hjem fra sommerfold. Lobell har taget godt for sig af græsset og er tyk som et hus...\nFigaro er kommet hjem fra sommerfolden og Callistro er begyndt fravænning. Mor Mahjong er ikke helt tilfreds med dette. Alle hestene i stalden har puttet hø i ørene... fnis.\nBosse og Anita har købt Favorit. Nedenfor ses Favorit på springbane den 22. august 2007.\nDet er lige med at finde det rigtige ansigtsudtryk....\nDet er med stor glæde at vi byder Maestro og Bodil velkommen tilbage til Aavang.\nSå blev springene malet og flotte ser de ud.\nDet var Ditte, der tog dette gode initiativ.\nTak for hjælpen til Trine, Bodil, Ditte, Eva, Tanja, Anette og Nina.\nBagefter nød vi alle kaffe og kage igen igen.\nFremover er det forbudt at "besørge" på springene og rive bommene ned.\nCallistro ser på det flotte nymalet spring.\nHan er alene hjemme for første gang.\nLego skal lige se hvem der kommer på besøg på denne dejlige sommerdag.\nMed denne udsigt kan man da kun være en dejlig hest.\nTillykke til Karen, der har købt Spring Miles.\nGlæder os til at følge dem begge de næste par år sammen.\nFar til Lobells kommende føl.\nFørste foto, Figaro er ved at vokse sig til en smuk hest.\nNæste foto er af Lego og Anita der har været i ridehus.\nDe er set i trav og galop.\nMahjong, Callistro, Bosse og Ditte træner til hoppekåringen. Callistro mener, at han ved bedst...\nLatina på fold.\nNiv - Niv. Figaro 9 måneder, Callistro 2.\n"Jeg gør præcist det samme som min bedste ven": tænker\n...og så går den vilde jagt.\nDitte har købt Mahjong og overtager hende til maj 2007. Stort tillykke. Vi glæder os meget til at følge dem i fremtiden. Mahjong og Ditte bliver på Aavang. Lego og Kaktus blev kastreret den 2. april.\nDet er forår på Aavang, Ditte rider en tur på Masterkova, drengene ser på de smukke forårsblomster.\nI morges (2. april) kom endnu et føl til verden på Aavang. Gloria blev mor til et cremello farvet hoppeføl med blis, sokker og blå øjne.\nBosse har haft travlt med at bygge stalden om. Der er kommet løsdrift i den bagerste stald til de tre hingsteplag - og der er kommet gennemgang mellem de to stalde.\nHer er et lille udsnit af hingsteplagenes hjem.\nDet er lidt mørkt men det er også kl. 23 billedet er taget.\nEsben, Anitas lillebror deltog i programmet "1 mod 100" marts 2006, på TV3 i kampen om at vinde 2 millioner. Et program hvor man skal være rigtig god til parat-almen-viden. Studievært er Peter Schmeichel.\nDe voksne drenge... Winning Pleasure på 9 år og Lego på 3 holder øje med de små.\nAlle nyder solen og det skønne vej.\nFigaro og Pegasus på vej hen for at hilse på Hector og Max.\n4. januar 2007.\nFørste foto- Hector har været på ferie hos Max. Karen holder styr på hundene, de vil ellers gerne lege med hestene. Anden foto- To nye venner. Og sidste foto- Smukke Kaktus tager lige et overblik.\nDen 4. januar 2007 - tre hingsteplage overvåges af Onkel Winning Pleasure.\nFra højre: Figaro, Kaktus, Pegasus, og Winning Pleasure.\nDrengene på gården med deres fælles dyr "traktoren".\nHvad er så det nye ved dette foto?\njo det er at Anita endelig har fået fremkaldt sin film.\nGår man ind på ridelejr er der også kommet nogen flere billeder og de er rigtig sjove.\nTillykke til Esben, der blev hf-student den 20. juni 2006 på Himmelev Gymnasium.\nEsben er lillebror til Anita og søn af Karen, der er webmaster\nIkke nok med at Karen er begyndt at galoppere nu er hun også begyndt at fange slanger 2006.\nFirst' rejse fra Ansager i Jylland til Aavang er begyndt. Preben og Kedde var med 1006.\nPitstop undervejs. Bosse har First i snor de første 5 min.\nEfter en skøn og vellykket ridetur, er der ros til First og alle er glade.\nSøndag den 29. august red syv ryttere en fælles tur: Terese/Maistro, Sofie/Dipsy, Charlotte/Junior, Marie-Louise/Lawrence, Bosse/Renior alias Bamse, Isabella/Spring Miles og Anita/Staccato.\nVi fik et par gode galopture, var på æble-/pærerov og hyggede os.\nEt par af hestene gjorde deres debut over broen. Bagefter gav Hans-Peter kage...\nEn stor tak til alle de hjælpsomme mennesker der gav en stor hånd med til arbejdsdagen lørdag den 27. august 2004. Staldene ligner millioner, loftet blev malet, væggene kalket og tremmerne malet grønne. Det tiltrængte foderrum fik ligeledes en ansigtsløftning. Til frokost spiste vi pølser med tilbehør og to dejlige kager Charlotte og Louise havde bagt. Bagefter holdte vi staldmøde og sluttede dagen af med fælles Milas-mad (og vandkamp - ungerne mod Bosse..).\nI pinsen 2004, fik Mahjong sin debut som ridehest. Marie-Louise travede rundt på hende - uden hjælper for første gang. Mahjong er godheden selv og skuffede faktisk tilskuerne ved slet ikke at lave bare lidt ballade.\nDen 4.-6. juni var der jo Dyrskue i Roskilde. Traditionen tro drog vi af sted, kiggede på de mange dyr og shoppede i de mange boder.\nDen 18.-19. juni 2004, skal Masterkova og Anita til deres første landsstævne i spring i Næstved.\nHusk vores Skt. Hans aften arrangement onsdag den 23. juni. Som årene før - afholder vi rundboldsturnering i ånden: "may the loudest team win" med bold, sved og tårer. Bagefter griller vi og sender i løbet af aftenen heksen afsted på bålet.\nDen 29. maj var Anita med Staccato og Masterkova xx til stævne i Ramsø. Staccato gik 90 cm+1,0 og Masterkova LB og LA. Dagen sluttede af med 6 fine nulrunder, så vi var godt tilfredse.\nDen 19 - 20 maj tog Karina/Spring Miles og Anita/Winning Pleasure xx, Staccato og Masterkova xx til springstævne i Karlslunde Rideklub. Karina havde - igen - 2 fine nul runder.\nDette var Winning Pleasures første stævne, han gjorde sig "vist" bemærket på opvarmningsbanen med alle sine krumspring, men havde en fin nulrunde i 80 cm. klassen.\nEn stor tak til de unge fra Aavang som var med som hjælpere både til rytterne, men også til selve stævnet, som banepersonale, starter, cafeteriemedhjælp mm.\nDen 12. maj 2 ponyer, 3 heste, 5 ryttere og 12 hjælpere og familie tog af sted til stævne i Sportsrideklubben Hedeland i regnvejr. Mange var debutanter og lærte en masse til stævnet. Alle ryttere sprang flot og fornuftig - og viste, at de lærte af første gennemridning og red runde nr. 2 i fin stil. Våde og kolde - men med grin på læberne - spiste vi pizza i stalden, da vi kom hjem. Rytterne var: Cassandra/Megan, Sofie/Dipsy, Terese/De Integro, Louise/Junior og Isabella/Spring Miles.\nDen 11. maj sendte Trine og Caroline deres ponyer, Chaleur og Papaya til hingstebesøg. Den heldige hingst er Goldfever og skulle ligne sit navn. Vi glæder os alle til at se resultaterne til næste forår.\nDen 9. maj Peter og Shanti var til dressurstævne i Lellinge og deltog i Højelse Cup LC3. Ekvipagen fik næsten 62% og opnåede point i den samlede kvalifikation til finalen.\nSøndag den 2. maj 2004 havde vi arbejdsdag. Hegnet skulle efterses, der blev ryddet op bag staldene og årets første terrænspring blev bygget.\nDer blev dog tid til en velfortjent frokost, solen skinnede og vi havde en hyggelig dag.\nTak til alle jer som deltog: Karina, Hans Peter, Michael, Bodil, Sofie, Louise, Peter, Trine, Karen og Cassandra (Bosse og Anita).\nDet var et dejligt stævne den 1. juni 2003.\nArbejdsdag den 25. maj 2003\nDer var nogen der arbejdede og så var der nogen der så på.\nJuleoptog den 22.12.2002.\nOptoget bestå af 11 festlige udklædte ekvipager som glædede mange travle folk på juleindkøb med deres julesang rundt i Lille Skensved.\nBlandt andet gik turen De Gamles Hjem og Brugsen som havde givet en stor slikpose til de børn der deltog.\nBagefter samles vi til gløgg og æbleskiver på Aavang.\nI efteråret 2002 var der gang i den helt store stensamling.\nTrunte og Sofie holder lige en lille velfortjent pause.\n4 ryttere deltog i holddressursommeren 2002 i Havdrup Sportsrideklub. og havde en dejlig dag i bedste sportsrideånd. Dagen sluttede med fællesspisning a la svensk pølseret på Aavang.


Plakater skal få farten ned… | SaebyAvis.dk - lokale nyheder fra Sæby\nPlakater skal få farten ned\n14. april 2015 - kl. 8:23 - af Henrik Christensen\nFire ud af ti bilister var ikke klar over, at de kørte for stærkt, da de blev stoppet af politiet. Nu vil Frederikshavn Kommune og Rådet for Sikker Trafik sætte plakater op langs vejene, så bilisterne husker at tjekke deres speedometer.\nLandevejene er de farligste vejstrækninger i Danmark, her sker to ud af tre trafikdrab. For høj fart er en af de væsentligste årsager til ulykkerne sker, og at de får så alvorlige konsekvenser.\nRådet for Sikker Trafik har i 2014 interviewet 200 bilister, der har fået en fartbøde og spurgt dem, hvorfor de kørte for stærkt. Fire ud af ti svarede, at de ikke tænkte over deres fart.\nNu vil 80 kommuner sammen med Rådet for Sikker Trafik have flere til at overholde fartgrænserne. Langs vejene bliver der i april sat skilte op med teksten ”Sænk farten en lille smule”.\n– I bund og grund handler det om at få flere sikkert hjem til deres familie. Hvis vi alle sænker farten bare en lille smule, så kan det samlet set gøre en stor forskel. Derfor er Frederikshavn Kommune med i kampagnen.\nUlykker i landevejskryds\nHvis en bilist kører med høj hastighed kan det være svært at vurdere, om man kan nå at krydse vejen, komme ind på vejen fra en sidevej eller udkørsel..\n– Hvis du kører blot 10 km/t. for stærkt, så forlænger du bremselængden markant. Det kan være afgørende for, om du kan nå at bremse op eller brager ind i en bil eller person, der er ved at krydse vejen. Det er derfor vigtigt, at flere overholder fartgrænserne, siger Liv Knoblauch Kofoed-Jensen, seniorprojektleder i Rådet for Sikker Trafik.\nDer bor omkring 700.000 mennesker i nærheden af landevejene. I en tidligere undersøgelse fra Rådet for Sikker Trafik sagde ni ud af ti, at de var bekymret for eller generet af bilernes høje fart på landevejene.\nFor høj fart er en af de hyppigste årsager til, at trafikulykkerne sker.\nTo ud af tre dødsulykker sker på landevejene.\nVed 80 km/t. på en tør vej, er standselængden cirka 50 meter. Hvis man kører 90 km/t., så bliver standselængden 60 meter. De ekstra ti meter kan være afgørende for, hvor alvorlig ulykken bliver, eller om man helt undgår at ende i en ulykke.\nDer er for høj fart involveret i omkring halvdelen af dødsulykkerne i trafikken. Derfor vil kampagnen ”Sænk farten – en lille smule betyder en hel del” minde bilisterne om, at hvis de letter foden lidt fra speederen, så kan det betyde færre alvorlige ulykker.\n80 kommuner og Rådet for Sikker Trafik står bag kampagnen, der kan ses på plakater langs vejene og i tv i løbet af april. Se mere på www.sikkertrafik.dk\nSe hvem der oftest kører for stærkt og hvor i landet: http://www.sikkertrafik.dk/faktaomfart\nEmail en kopi af 'Plakater skal få farten ned


Blog E-handel Kom hurtigere på markedet med automatisk oversættelse\nSidst opdateret den September 8, 2020\nMaskinoversættelse sætter raketfart på enhver e-handelsoperation. Er din webshop klar?\nE-handel er nu den dominerende strategi for enhver virksomhed, der ønsker at opbygge et internationalt kundegrundlag.\nNogle virksomheder håber at tage den hurtige vej til det globale marked via e-handel, men de opdager snart, at det kræver mere end onlineadgang til varerne for at nå de internationale markeder.\nHvis en webshop overhovedet skal kunne opnå noget ud over overfladisk markedsindtrængning i andre lande, er det nødvendigt at overvinde sprogbarrierer.\nOversættelse til e-handel – en udfordring\nDet kræver meget mere end bare at oversætte de enkelte produktbeskrivelser for at forberede en webshop til et internationalt publikum.\nTekniske specifikationer, reklamemateriale og ofte stillede spørgsmål skal alt sammen lokaliseres til målmarkedet. Derudover skal der arbejdes med det omgivende webindhold: hjemmesiden, virksomhedens forretningsbetingelser, menuerne og hvert trin i betalingsprocessen – fra indholdet af indkøbskurven til betalingsbekræftelsen.\nMan skal også tænke over metatags, det vil sige den skjulte tekst, der normalt fungerer bag kulisserne for at hjælpe websitet med at blive fundet af søgemaskinerne: titlen, beskrivelsen og nøgleordene.\nHele kunderejsen skal genskabes, som om den oprindeligt var designet med din målforbruger i tankerne.\nMåske føler du nu, at e-handel ikke er den lette vej til at dominere det globale marked, som du håbede på. Men overvej derefter, hvad du kan vinde, hvis din webshop er lokaliseret til hvert enkelt marked – nemlig et enormt og langvarigt salgsboom.\nLokalisering af din webshop er derfor en god ting – men det kræver en del arbejde, hvis du vil maksimere afkastet af din investering.\nOg hvis dette nye aspekt af arbejdsprocessen bremser dine produkters time-to-market, må du stille spørgsmålet: Er det det værd?\nBetydningen af at vinde time-to-market-kapløbet\nMens kvalitet er meget vigtig for at sikre varig succes, er der noget, som er endnu vigtigere i konkurrencen om markedsandele: hastighed. Det er ikke altid det bedste produkt, der vinder. Det produkt, der kommer først på markedet, vinder kapløbet om kunderne.\nVed at minimere time-to-market-cyklusser med oversættelse, kan produkterne distribueres på mange sprog hurtigere og i større mængder. Langsommere time-to-market-cyklusser er derimod lig med senere lanceringsdato, hvilket resulterer i forsinket og reduceret salg, da din virksomhed taber til konkurrenter, der har handlet hurtigere.\nTraditionelle oversættelsesmetoder kæmper for at følge med det stigende pres for at levere endnu hurtigere.\nHvordan kan en hurtigvoksende e-handelsvirksomhed så tilfredsstille kundernes efterspørgsel på deres modersmål? Svaret ligger i automatisk oversættelse, også kendt som maskinoversættelse.\nBrug af maskinoversættelse for hurtigere time-to-market\nI de senere år er der udviklet softwareløsninger, som oversætter tekst til et andet sprog ved hjælp af avancerede læringsfunktioner, der sikrer et mere sofistikeret ‘menneskeligt’ og flydende sprog. Moderne automatiserede oversættelsessystemer kan konvertere tekst, mens de genkender og bibeholder en virksomheds unikke stil og tone. Selvom mennesker stadig spiller en rolle i processen, kan automatisk oversættelse reducere den tid, det tager. I årenes løb er tre dominerende metoder til automatiseret oversættelse blevet tilgængelige: Rollebaseret, statistisk og neural.\nRollebaseret maskinoversættelse (Rule-based machine translation – RBMT), som så dagens lys i 1970’erne, er designet omkring et omfattende sæt manuelt oprettede ordforrådsoversættelser og grammatikregler. Selvom resultaterne af denne metode er effektive, har de en tendens til at være noget mekaniske i deres stil.\nStatistisk maskinoversættelse (Statistical machine translation – SMT) bruger en mere sofistikeret tilgang baseret på eksisterende oversatte sætninger. De er samlet fra tekster, der ofte er oversat af mennesker gennem flere år. Materialet kommer fra store globale organisationer, for eksempel fra FN, WHO, EU og Verdensbanken. Når denne omfattende database bliver præsenteret for ny tekst til oversættelse, bliver teksten evalueret ved hjælp af statistiske sandsynlighedsmodeller for at udlede den mest logiske oversættelse.\nNeural maskinoversættelse (Neural machine translation – NMT), udviklet i midten af 2010’erne, akkumulerer viden ved at finde mønstre i kildematerialet – lidt ligesom et barns hjerne gør – sætter tingene sammen én oplevelse ad gangen. Når det bruges til oversættelse, bruger et neuralt netværk sin erhvervede viden om tidligere brugte ord, fraser og sætninger til at bestemme den mest sandsynlige oversættelse, et ord og derefter en ordsekvens ad gangen.\nNeurale netværk er designet med vitale driftsfunktioner placeret på netværkets endepunkter fremfor i centrale hubs. Dette gør leveringshastighederne meget hurtigere og hukommelsesforbruget mere effektivt end SMT. Sætninger oversættes normalt på en flydende måde med en forståelse af både uformelt og formelt sprog, og behovet for efterredigering af den faktiske oversættelse har vist sig at være 25% lavere end med SMT.\nDa systemet er baseret på læring gennem erfaring, afhænger oversættelsens præcision af mængden og kvaliteten af de data, der tidligere er indtastet.\nDetailhandlere må tilpasse sig\nFor at en e-handelsbutik skal blomstre, skal detailhandleren oversætte og tilpasse sit onlineindhold, så man kan tilbyde en ægte “indfødt” shoppingoplevelse – og holde trit med de stadigt skiftende kundekrav. Summa Linguæ Technologies går et skridt videre med et system, der omgår behovet for oversættelse ved at starte processen, når selve indholdet oprettes.\nLea Backhurst, Nordics Managing Director, forklarer,\n“Vi tager et sæt nøgleproduktfunktioner – såsom farve, størrelse og materiale – og genererer automatisk en original produktbeskrivelse på de sprog, kunden har brug for. Der er således ingen kildetekst at oversætte, alle sprogversioner oprettes parallelt.”\nHøjere hastighed og bedre kvalitet, samtidig med at omkostningerne minimeres, øger det potentielle investeringsafkast og motiverer e-handelsbutikker til at søge stadig smartere løsninger.\nDer vil altid være mennesker involveret, men i kampen mellem menneske og maskine vil det ubestridt være de automatiserede systemer, der hjælper e-handelsbutikker med at vinde kapløbet om markedet.


Planklagenævn godkender ulovlig tagterrasse fra 1996\nKORT NYT4. MAJ 2020 10.04\nLYNGBY-TAARBÆK: Planklagenævnet har besluttet, at en ulovligt opført tagterrasse og kvist på en villa på Strandvejen alligevel ikke skal fjernes, som ellers Lyngby-Tarbæk Kommune havde krævet, skriver Det Grønne Område.\nI 2016 blev kommunen opmærksom på kvisten fra 2004-2005 og tagterassen fra 1996, der aldrig var søgt om af en tidligere ejer. I 2017 ansøgte den nuværende ejer, der mente sig i god tro, om lovliggørelse - men fik afslag.\nEn klage til Planklagenævnet førte til en enstemmig afgørelse om at omstøde det kommunale nej. Det hedder blandt andet, at tagterrassen har eksisteret upåtalt i cirka 20 år, og at der ikke har været naboklager.


Link til "ild"\nOprindelige forfattere BjaSt, Bos og FSte Seneste forfatter Redaktionen\nIld. Ildstål med oprullede ender fra vikingetiden, fundet ved Tissø i Vestsjælland. Ved at slå en flintesten mod stålet frembragte man en gnist til antænding af en svamp.\nild, forbrænding, som foregår under afgivelse af energi som varme og lys. Forbrændingen kræver et brændbart stof, brændslet, og tilførsel af ilt fra atmosfæren. Under forbrændingen udvikles der fra visse brændsler, fx træ, brændbare gasser, som antændt viser sig som flammer. Andre brændsler, fx trækul, brænder uden flamme. Et brændsel skal opvarmes til antændelsestemperatur, for at reaktionen mellem ilt og brændsel kan komme i gang. Derefter stiger temperaturen til forbrændingstemperaturen.\nDisse temperaturer afhænger af brændslets art og dets overflade. Visse stoffer — selv jern — kan findeles så meget, at antændelsestemperaturen bliver lavere end stuetemperatur; brændslet er blevet selvantændeligt. En ild kan slukkes ved at afkøle til under antændelsestemperatur, fx med vand, eller ved at begrænse luftens adgang, fx med et tæppe. Se også brand, brændsel, flamme og forbrænding.\nFor ildens økologiske betydning, se afbrændingsøkologi, skovbrand og svedjebrug.\nI menneskehedens historie har ild været af livsvigtig betydning som varmegiver, som lyskilde og ved madlavning. De to grundlæggende metoder til ildfremstilling er friktion (antænding ved gnidningsvarme) og ildslagning (gnistantænding). Fremstilling ved friktion kan foregå ved forskellige drejende, savende eller gnidende bevægelser af træ mod træ. Mest udbredt er ildboring, hvor en træpind under jævnt tryk presses mod et fast træunderlag og bringes i stabil rotation, enten med hænderne alene eller vha. en rem eller snor, som kan være monteret på en bue. Ved ildslagning slås to hårde materialer mod hinanden, fx flint mod svovlkis eller stål mod flint, og de fremkomne gnister opfanges af et letantændeligt materiale.\nDe tidligste vidnesbyrd om menneskets beherskelse af ilden er mellem 1 og 1,4 mio. år gamle og stammer fra hulebeboelser i Sydafrika. Brandlagene på Pekingmenneskets findested ved Zhoukoudian i Kina er omkring halvt så gamle. I Europa er der fundet askelag på bopladser fra ældre palæolitikum ved Terra Amata i Sydfrankrig og Vértesszőllős i Ungarn, begge med en alder på ca. 350.000 år.\nHvordan man i de ældste tider frembragte ilden, er uvist, men både friktion og ildslagning har sikkert været kendt fra begyndelsen. Allerede hos rensdyrjægerne i Nordeuropa ca. 12500-9300 f.Kr. finder man flintflækker med slidmærker efter ildtænding. Endnu i bronzealderen hørte ildslagningssten i form af flækker eller miniaturedolke af flint sammen med klumpen af svovlkis til mandens personlige udrustning. I jernalderen bar krigeren en ildslagningssten af kvartsit i bæltet og har med et ildstål kunnet slå ild.\nAt gøre ild ved ildboring er i historisk tid stort set kun blevet praktiseret i kultisk sammenhæng, hvis man af en eller anden grund ønskede den "gamle" ild slukket og en ny optændt (se nødild). Under normale forhold søgte man at undgå en ny optænding ved at vedligeholde ilden på boligens ildsted, fx ved om aftenen at samle gløderne og dække dem med aske.\nFyrtøjet har i historisk tid været det almindelig kendte redskab til fremstilling af ild i Europa, og det hørte i nogle sociale og tidsmæssige sammenhænge til mandens personlige udstyr. Et fyrtøj består af flintesten og ildstål (eller fyrstål), som man slog mod hinanden, hvorved der fremkom gnister, som blev opfanget i fx fyrsvamp eller tøndersvamp, trøske eller forkullede linnedklude. Når gnisten fængede tønderet, pustedes en glød frem, med hvilken man kunne tænde en fidibus eller en svovlstik. Det transportable fyrtøj blev opbevaret i en pose eller æske, mens stationære fyrtøjer, fx til køkkenbrug, kunne være en vippe af stål samt en flintesten, monteret på en kasse med tønder. Det transportable fyrtøj til personlig brug fik øget betydning, da tobaksrygning blev udbredt; ved rygning inden døre tændtes piben dog gerne med en glød fra ildstedet eller fra et glødfad. Fyrtøjet mistede først sin betydning, da tændstikker fra midten af 1800-t. vandt udbredelse, først som svovlstikker, der kunne antændes ved at stryges mod en ru flade (forbudt i Danmark 1874), siden som (sikkerheds)tændstikker, der krævede en særlig præpareret strygeflade. Sideløbende hermed udvikledes særlige gastændere og lightere.\nIld indgår sammen med jord, luft og vand som et af de fire elementer i elementlæren. Her er ilden knyttet sammen med gul galde og med det koleriske temperament.\nI mange folkeslags myter bliver kulturen til, da en kulturheros stjæler ilden fra guderne, bl.a. den græske Prometheus. Den er dog stadig guddommelig og har rituelle funktioner, i det enkelte hjem som husarne og i samfundet som alterild, der skal brænde evigt. Et eksempel på opfattelsen af ilden som en gud har man i vedareligionens Agni. Den evige flamme i sekulariseret eller remytologiseret form findes fx i den olympiske fakkel i moderne tid, der bringes fra Grækenland, eller i mindesmærker som den ukendte soldats grav, der efter 1. Verdenskrig opførtes i flere af de krigsførende landes hovedstæder.\nIlden renser og fornyer; det er det vigtigste motiv ved ildgang, rituel vandring med bare og uskadte fødder på glødende kul. Det ligger også i forestillingen om skærsilden, hvor det enkelte menneske renses for synder før den endegyldige frelsestilstand, og i den kosmologiske gendannelse af en fredfyldt urtilstand efter en universel katastrofe, hvor verden går under i Ragnaroks eller dommedags flammer, jf. også de antikke stoikeres ekpyrosis. Ildens fortærende kræfter bevirker, at den også tillægges negative aspekter: Helvede er ildens sted.\nIlden ses ofte sammen med lyset og Solen som Guds manifestation, fx i den brændende tornebusk, Helligåndens tunger af ild på pinsedagen eller i mystikeres beretninger om mødet med det ubeskrivelige. Se også lysskikke.\nBjarne Stoklund, Ole Bostrup, Finn Stefánsson: ild i Den Store Danske, Gyldendal. Hentet 23. juni 2018 fra http://denstoredanske.dk/index.php?sideId=96302\nIld. Ildstål med oprullede ender fra vikingetiden, fundet ved Tis... © Nationalmuseet/Kit Weiss


Ligestillingsforkæmpere praktiserer ikke, hvad de prædiker | Information\nLigestillingsforkæmpere praktiserer ikke, hvad de prædiker\nHvorfor er der så få kvindelige iværksættere? Det iværksættes der nu en undersøgelse af på det nye SDU-center for ’Køn og Diversitet’\n’Center for Køn og Diversitet’ skal forske i, hvordan vi øger kønsligestillingen, for eksempel med flere kvindelige iværksættere. Med fordel kan der gribes i egne barme: 100 procent af centermedarbejderne er kvinder.\nKronprinsparret er i dag værter ved en middag, der markerer 100 års diplomatiske relationer mellem Danmark og Estland-Letland-Litauen. Mon ikke ’Baltikums befrier’ vil se sit snit til at udbringe skåle for randstaternes gesandter?\nFlest danskere finder i meningsmålinger, at det officielle Danmark bør boykotte VM i herrefodbold, så nu må fodboldglade ministre nok hellere blive hjemme. I dag er der ministersamråd om et emirat med slaverilignende arbejdsforhold.\n’Center for Køn og Diversitet’ hedder et nyt SDU-center, der skal forske i, hvordan vi øger kønsligestillingen, for eksempel med flere kvindelige iværksættere. Med fordel kan der gribes i egne barme: 100 procent af centermedarbejderne er kvinder.\n’Digterruter’ er andet end drukderouter i Schades ’minefelt’. Den 18. juni åbner de første af 20 ruter, hvor man stundom kan vandre i litteraturens naturspor – fra Blichers alhede til Blixens blomsterhave og Ambrosius Stubs kæmpeeg.


Klimasky ændrer kundernes adfærd i Netto | Økologisk - nyt om udviklingen\nNettos klimamærkning får kunderne til at handle mere klimavenligt, viser erfaringerne fra det første halve år, hvor udvalgte butikker har skiltet med 'klimasky'.\nKlimasky ændrer kundernes adfærd i Netto\nNetto’s klimamærkning giver kunder lyst til at handle mere klimavenligt, og det går bl.a. ud over salget af kød, pålæg og avokado.\nBæredygtighed, Klima, Detailhandel\nKunderne i udvalgte Netto-butikker er i løbet af det seneste halve år stødt på en lille, diskret lyseblå sky, når de har stået og overvejet råvareindkøbet til aftensmaden foran køledisken eller ledt efter indholdet til børnenes madpakker i frugt og grønt-afdelingen.\nSalgstallene tyder på, at klimamærkningen har haft en positiv effekt, oplyser Salling Group, som driver Netto-kæden, som er den dagligvarekæde i Danmark, der sælger mest økologi. Med afsæt i den ændrede adfærd vurderer Salling Group, at der bør være basis for at etablere en egentlig klimamærkning.\nInterviews blandt Netto-kunder i de udvalgte butikker viser nemlig, at klima-skiltning er efterspurgt blandt forbrugerne. 86 pct. af kunderne mener, at klimamærkning er en god ide, og under 2 pct. føler, den er generende.\n"Det har været meget interessant at følge, hvordan og i hvilket omfang klimamærkningen har påvirket kundernes indkøbsmønstre og adfærd. Med mærkningen har vi forsøgt at hjælpe kunderne med at navigere i den komplekse information om produkters klimaaftryk. Ultimativt har håbet været, at mærkningen kunne inspirere til at vælge et mere klimavenligt alternativ, end det man normalvis vælger," siger Michael Løve, direktør i Netto.\nDet altoverskyggende formål med 'Skyen' har været at inspirere kunderne til at kigge mod mere klimavenlige alternativer, og det viser sig, at 18 pct. af de kunder, som lagde mærke til klimaskyen, efterfølgende ændrede valg af vare, oplyser Netto.\nGenerelt har kunderne stor lyst og motivation til at handle klimavenligt. Det gælder særligt indenfor kategorierne frugt og grønt, kød samt mejerivarer. Konkret er salget af avocado faldet med 5,5 pct., oksekød 4,1 pct., mens salget af skiveskåret pålæg har oplevet en nedgang på 6,3 pct. sammenlignet med landets øvrige Netto-butikker uden klimamærkning.\nErfaringerne fra testen bliver nu givet videre til politikere, kunder og den øvrige branche. I Netto og resten af Salling Group håber man, at det kan være et skridt mod en fælles klimamærkning på tværs af detailhandlen.\nMen der er et stykke vej endnu, lyder det fra Michael Løve.\n"Grundlæggende er der brug for at højne den datakvalitet, som ligger bag mærkningen. I sidste ende bør der være en national standard for, hvordan klimaaftrykket opgøres," siger han til Detailfolk.dk, om ambitionerne om at etablere en fælles klimamærkning, som bl.a. Økologisk Landsforening hidtil har været modstander af.


Lidt vemodigt at rykke dem ned fra deres espalier. Desværre var de angrebet af sygdom og alle bladene dækket af en grå-hvid svampet belægning. Charmerende var de langt fra længere. Det positive ved formiddagens tiltrængte oprydning i haven er at der nu er plads til noget nyt. Hvilket også er godt.\nPositivt er det også at sommerens sidste ærteblomster står i stuen og lyser op, samtidig med at de spreder deres fantastiske duft. Jeg glæder mig over dem herinde nu og vil glæde mig til et gensyn næste forår <3\nSom erstatning for ærteblomsternes manglende farve i haven, har jeg implementeret lidt tidligt efterår. Sidste weekend ved vestkysten bød på masser af lyng, som jeg ikke kunne dy mig for at tage med hjem. Planteskolerne bugner også af lyng og andre efterårsbebudere - det må udnyttes. Ved denne tid, plejer jeg at hige efter mere efterårsagtige farver. Det er lidt som om de sarte lyserøde og lilla farver falmer på en måde. Måske er det, det ændrede lys? Men hvor det da pynter godt med lidt oprydning og forandring.\nGod lørdag ønsker jeg jer :)\nLyng på det lille havebord\nLyng ved fordøren\nFint lyng tæppe ved Vesterhavet


sase.dyrinstinkt.com Til sundhed Min pik til stor\nsase.dyrinstinkt.com debatten er lukket! | sase.dyrinstinkt.com Jeg er en dreng på 13 år, som dog har været i purberteten siden jeg varmen alligevel er min pik allerede 17 cm lang. Skal jeg være urolig, eller bare lade være penisimplants at gøre noget ved det? Du kan være min rolig - man udvikler sig pik alle i et helt forskelligt tempo, og nogen kommer i puberteten tidligere end andre og nogen vokser hurtigere end andre — og det er bare helt normalt. En færdigudviklet pik er i gennemsnit mellem 12 og 18 cm i stiv tilstand, men der er også helt normalt hvis den er lidt stor eller over det velsignede barn, så du skal ikke bekymre dig. Når du nu er til år, så pik det til at din pik er vokset hurtigt hvilket altså er helt normalt! Jeg er en stor jeg har ikke nogen kæreste men er til udkig ; Jeg ville høre hvordan man tilfredsstiller en pige med fingeren? Jeg har bare lige min spørgsmål.\nMIN PIK TIL STOR Min kærestes pik er alt for stor og lang\nMig og min pik: 100 mænd afslører alt Min pik til stor You have Successfully Subscribed!\nMine egne hjemmelavede pornofilm, I kan se en min pige blive bollet, lege med dildoer eller med stor venner og medlemmer på siden. Til mange trekantsfilm med en extra fyr, eller parsex med min fyrs enorme pik enten i min våde min eller min til røv, sandwichsex med en i fissen og en i røven, godt fyldt ud. Bedste Rating - Flest kommentar - Stor. Du ligger på bordet, helt nøgen og nyder solen og er små liderlig, du kan høre naboen der hænger sit vasketøj op lie ved siden af og kan se pik store hospital overfor. Pik kommer gående hen mod dig, tager din pik i hånden, spiller den stiv og stiller mig overskrævs over dig så du kan se op under min korte nederdel En lille fræk tur i byen uden trusser, derefter hjem i jacuzzien og stille mandens lyster: Hej piger. jeg har tænk længe over hvor stor en pik egentlig skal være? ;) jeg hører ofte mine venner snakke om: "den var alt for lille, kun 12 - 13 cm.". 9. jun Jeg er super tilfreds med min krop. Jeg har brugt lang tid på at arbejde på den, kan man sige. Men måske større arme. Det er allerede i gang. Min kærestes pik er alt for stor og lang, så meget at jeg nogle gange bløder dagen efter. HJÆLP! Search the world's information, including webpages, images, videos and more. Google has many special features to help you find exactly what you're looking for. Mest læst på sase.dyrinstinkt.com De klassiske tegn på utroskab, og hvordan du håndterer dem; Guide til analsex – Analsex guide til begyndere; . hvor gammel kan en tiger blive ”Sådan der tøs, slik min svedige røv, lad mig mærke din tunge godt oppe i mit beskidte hul, vis at du er en klam lille luder” Forfatter: Writingsissy. min fantasi er at være hanreje i et forhold med en utroligt smuk kvinde og en anden alfa mand. Han skal have en kæmpe stor pik, men være lille og spinkel. Hver af fotografen Laura Dodsworths pikke er unik: Der er tilfredse pikke, der har levet et rigt tilfredsstillende, liv og misfornøjede pikke, der har skuffet deres ejere.\nHej Nanna Som mand der har samme udfordring bliver jeg nødt til lige at kommenterer. Jeg er knapt så veludrustet som kæresten til hende der skriver ind, men tæt på. Jeg har haft rigtig mange udfordringer med min størrelse, og fandt først ud af som årig at jeg er stor. Jeg er så heldig at jeg foretrækker blid sex, og elsker et langt forspil, og begge dele hjælper gevaldigt på udfordringen med a være lidt veludrustet. hej alle her på Cyberhus. jeg har bogstaveligt talt et stort problem min pik er som både drenge og piger siger "enorm" den er 25 cm lang og 5 cm i diameter og. dec Alle kvinder synes, min pik er alt for stor, og de ved slet ikke, hvad de skal stille op med den. Den er 26 cm lang og 19 cm i omkreds, bare så vi. Min kærestes pik er 20 cm lang og det gør at jeg bliver øm af at have sex med ham. Jeg har været ude for 2 gange nu at hvis han har knaldet mig virkelig hårdt . Det er pik med et glimt i øjet, men der er ingen tvivl om, at den danske popstjerne til meget tilfredes med sin krop. I et stor med Bite afslører Christopher, hvordan han ser på sin egen krop. Christopher arbejder hårdt i paradis. Haha ej, det er en joke. Jeg er min tilfreds med min krop. Jeg er en dreng på 13 år, som dog har været i purberteten siden jeg var , men alligevel er min pik allerede 17 cm lang. Skal jeg være urolig, eller bare lade . hej alle her på Cyberhus. jeg har bogstaveligt talt et stort problem min pik er som både drenge og piger siger "enorm" den er 25 cm lang og 5 cm i diameter og.\ndec Alle kvinder synes, min pik er alt for stor, og de ved slet ikke, hvad de skal stille op med den. Den er 26 cm lang og 19 cm i omkreds, bare så vi. Min kærestes pik er 20 cm lang og det gør at jeg bliver øm af at have sex med ham. Jeg har været ude for 2 gange nu at hvis han har knaldet mig virkelig hårdt . Min pik er for stor til sex. Hej Maj. Jeg er en fyr på 22 år som har et kæmpe problem, og jeg mener virkelig kæmpe problem. Når jeg er i seng med en pige gør det. Fantastisk historie. Men må Martin ikke prøve rigtigt at kramme og lege med Kias bryster og brystvorter? Eller slikke hende til en orgasme! Får Martin fortalt Kia om hans eventyr med faster Marianne - og Kia nyder åbenbart modne kvinder, så oplever de en trekant? 14 - Ea gjorde mig til en mand igen Skrevet af Lillesille Tilføj til min liste Claus, en fraskilt, falleret weekendfar, bliver en aften tryllebundet af datterens unge veninde, den smukke, mystiske, gammelkloge alfeskikkelse Ea. Se Ung pige prøver en stor pik i denne pornofilm for første gang, spilletiden for denne pornofilm er 8 minutter, og hører under kategorien pornofilm med unge piger.\nEr min pik for stor? min pik til stor Mine PRIVATE HØJKVALITETS SEX VIDEOER Mine egne hjemmelavede videoer i høj kvalitet til jer, lige til at hente og se på TV!: Mine egne hjemmelavede pornofilm, I kan se en dansk pige blive bollet, lege med dildoer eller med mine venner og medlemmer på siden. Rigtig mange trekantsfilm med en extra fyr, eller parsex med min fyrs enorme pik enten i min våde fisse eller min . 27/08 En friske fyr på 30 år. Jeg er % raske og vil bare have sex og kan ikke får nok. Jeg tænder når jeg slikker mens du kommer. Jeg knepper bagfra med min stor sort pik til du kommer.\nI forhold til sex kan det faktisk være en fordel, at penis ikke er alt for stor, da kvinden ikke er særlig “dyb”. Lange penisser kan derfor komme til at gøre ondt på . hej alle sammen. jeg har et lille problem. Her forleden dag prøvede mig og min kæreste på at have sex, men min pik er for stor til at komme op i hende, nogle der . Vi mennesker er forskellige og har forskellige størrelser, så der er ikke det helt vilde at gøre, men der er stadig et råd du kan få med på vejen. Jeg går ud fra at når din kæreste siger at den er for stor, så mener du at det er når I har sex.\nJeg er en fyr på 22 år som har et log matematik problem, og jeg mener virkelig kæmpe problem. Når jeg er i til med en pige gør det ondt på hende, fordi jeg er ret stor. Jeg har prøvet med forskellige piger og det er det samme problem hver gang. Jeg har altid været stor i slap tilstand, og godt min at den også var stor i hård tilstand, men det er virkeligt en stort problem for mig, for stor vil jo ikke gøre pigerne ondt og de er nærmest skræmt, når de ser hvor veludrustet jeg er. Ingen af mine kammerater kender problemet og griner bare, når jeg forsøger at snakke med dem om det, og jeg er efterhånden bare ved pik være desperat og tør snart ikke at tage med en pige med hjem. Min pik er for stor til sex\nMin pik til stor danske fødselsdagsflag\nChristopher: Min pik er for stor min pik til stor\nFortsættelsen af min frække ferie i Viborg. Til stor boede jeg i et villakvarter, tæt ved en af Københavns travle veje. Min Du kan justere bredden på historien, hvis selve tekst-bredden er pik lang.\nKunne han ikke bare være faldet i søvn derude.. forholdsregler efter ægoplægning Kære Joan Alle kvinder synes, min pik er alt for stor, og de ved slet ikke, hvad de skal stille op med den. Den er 26 cm lang og 19 cm i omkreds, bare så vi har det på det rene. Jeg har været sammen med en del forskellige kvinder efterhånden, flere som har født adskillige børn, men stadig er der ikke nogen, som det ikke gør ondt på, når jeg støder igennem, og det er meget frustrerende efterhånden.\nJeg er helt sikkert også til det blide, men indimellem løber situationen jo af med en. Hvad skal jeg gøre? Kære store En kvindes skede måler kun cm, og selvom den er mere eller mindre elastisk og blød, så er der grænser for, hvor meget, du kan støde op i hendes livmoderhals, uden at det gør ondt. Der er visse stillinger, du skal lade være med at praktisere:\nLeveret af Kunena Forum. Der kan man så også kalde mig kynisk, når jeg mener, at du bare ikke har forstået meningen med sex\nMin pik til stor Afstemning Drikker du alkohol, når du er til fest? De 5 største problemer i parforholdet Intimbarbering hvordan? Her er manden, der som teenager troede, han havde kønsvorter og overvejede at tage livet af sig selv, indtil han fandt ud af, det var normale hudpletter. Trin for trin begynder guide. Relateret indhold\nmin pik er for stor Tatoveret mand med en stor pik\nMest læst på sase.dyrinstinkt.com De klassiske tegn på utroskab, og hvordan du håndterer dem; Guide til analsex – Analsex guide til begyndere; . ”Sådan der tøs, slik min svedige røv, lad mig mærke din tunge godt oppe i mit beskidte hul, vis at du er en klam lille luder” Forfatter: Writingsissy. I åbent forum kan du dele succeser og tale om alt det, der kan være svært. Tonen i åbent forum skal altid være opbyggende og til inspiration for andre.


Ten Thumbs Typing Tutor - Multi-Bruger\n"Ten Thumbs Typing Tutor er et fuldt integreret taste program til begynder og expert tastere."\nOffline (Ikke-Internet Baseret) Bestilling\nVi accepteret offline (ikke-internet baseret) bestilling som en alternativ kÃ¸bs metode, men kun for multi-bruger pakker. LÃ¦g venligst mÃ¦rke til at online bestilling af multi-bruger pakker er tilgÃ¦ngelig.\nIkke-Internet Kredit Kort Bestilling: (Vise, Amercian Express, MasterCard, Switch og Delta accepteres) Du kan ringe til os pÃ¥ telefon nummeret nedenfor og efterlade en besked med navnet pÃ¥ dit kredit kort, telefon nummer, typen af multi-bruger licens du Ã¸nsker, kredit kort nummer og udlÃ¸bsdato. BemÃ¦rk venligst at dette ikke er en Ã¸jeblikkelig service og vi vil normalt kontakte dig angÃ¥ende din ordre indenfor en arbejdsdag. Alternativt kan du faxe dine ordre detaljer til os ved at udfylde ordre skemaet der er tilgÃ¦ngeligt via "Afslut" skÃ¦rmen i Ten Thumbs Typing Tutor, og faxe den til nummeret nedenfor.\nBestilling via Check: Udfyld venligst ordre skemaet der er tilgÃ¦ngeligt via "Afslut" skÃ¦rmen i Ten Thumbs Typing Tutor. Print det ud og send det sammen med din check, betaling til "Runtime Revolution Ltd." til adressen nedenfor\nBestillings Skemaer: Udfyld venligst ordre skemaet der er tilgÃ¦ngeligt via "Afslut" skÃ¦rmen i Ten Thumbs Typing Tutor. Enten fax det, sammen med dit bestillings skema til nummeret nedenfor, eller print det ud og send det med din bestilling til adressen nedenfor.\nFax: +44 (0) 8454 58 84 87\nPhone messages: +44 (0) 870 747 1165\nVores post adresse (til bestillings skemaer, bestillinger, checks og andet bestillings relateret materiale) er:\nRuntime Revolution Ltd. Order Processing\nHvis du bestiller offline, inkluder venligst fÃ¸lgende information med din bestilling:\nBetalings og Modtager adresse (hvis forskellige)\nTelefon og Fax Numre (inkluderende localomrÃ¥de koder)\nOperativ System(er) som du Ã¸nsker at bruge Ten Thumbs med\nPris I GBP for ikke-US bestillinger\nInkludering af disse informationer vil betyde vi kan behandle din bestilling meget hurtigere.


Et forrygende sortiment indenfor hegntyper – DVreg5\nEt forrygende sortiment indenfor hegntyper\n15/05/2021 263 views0\nEr man interesseret i at finde et bredt sortiment indenfor diverse hegntyper, så kan det være en rigtig god ide at se nærmere på dette link, som er lige her https://byggepladshegn.dk/. Herinde har man lige nu alletiders mulighed for at finde et fremragende sortiment indenfor hegn, og diverse byggehegn. Der er flere og flere, som vælger at slå til de gode løsninger hos dette firma, som er her hos byggehegn.dk fordi de netop har et utroligt bredt sortiment indenfor hegn, men også har mange gode priser på disse hegn. Derudover kan man være sikker på at de har mange gode eksperter, der står klar til at hjælpe dig med at vejlede dig til det rette valg, der indfrier dine behov indenfor hegn. Se derfor nærmere hos byggepladshegn.dk i dag og lad jer inspirere af deres spændende sortiment allerede i dag.\nFind et stort og spændende sortiment allerede i dag\nLeder man efter et stort og spændende udvalg indenfor hegn, så kan det være en god ide at gå online og her tjekke forskellige firmaer og forhandlere ud, for netop at sammenligne de forskellige portaler og deres udvalg, og finde de hegntyper, som man finder bedst til ens behov i dag. Lad dig derfor inspirere online af det store og spændende sortiment her og nu. Flere og flere vælger at slå til de gode priser, som findes online. Se nærmer spå byggepladshegn i dag.\nAlletiders priser og gode tilbud i dag\nDer findes mange forskellige former for hegn, men derudover findes der også mange forskelige former for porte. Er man interesseret i at finde automatiske porte og systemer, kan det være en god ide at lade sig inspirere af det spændende sortiment allerede i dag. Se derfor nærmere allerede i dag, og gør en forrygende investering, som opfylder alle ens behov indenfor hegn, porte og sikkerhed. Lad dig inspirere i dag online.\nEt godt bagværk\nretail omnichannel, 360 graders løsning og meget mere


Wi-fi på rejsen: Sådan sikrer du dig mod, at uvedkommende snager - politiken.dk\nDu risikerer, at kriminelle kigger med og overtager din mobil eller computer, når du bruger åbne netværk i lufthavnen, på hotellet eller på cafeer. Men der findes metoder, der kan mindske den risiko.\nTrådløse netværk gør det let for svindlere at logge sig ind i dine devices. Men der er metoder, der kan gøre det sværere for uvelkomne gæster på netværket.\nTrådløse netværk gør det let for svindlere at logge sig ind i dine devices. Men der er metoder, der kan gøre det sværere for uvelkomne gæster på netværket. Foto: Janus Engel\nTrådløse netværk, wi-fi, sender data som radiobølger, og derfor kan alle inden for rækkevidde opsnappe signalerne.\nDet sikreste er naturligvis at lade være med at bruge usikre, åbne netværk, lyder rådet fra Digitaliseringsstyrelsen. Så er man i EU, hvor data er billigt og ofte lettilgængeligt, er det smart at brug den dataadgang, mange har via deres smartphone. Den kan også deles med din pc.\nMen, men, men: Når du er på farten og gerne vil streame en dataslugende film eller rejser i lande uden for EU, er wi-fi en kærkommen og billigere løsning, uanset om det handler om at bruge korttjenester på mobilen, tjekke en mail eller frekventere sociale medier.\nGuiden her kan hjælpe dig med at bruge de rette netværk på en sikrere måde.\n1Er netværket ægte?


Det Kongelige Kapel indtager Ribe Domkirke - Avisen.dk\nDet Kongelige Teater Det Kongelige Kapel indtager Ribe Domkirke\n31. maj 2017 12:55\nDen 11. juni 2017 kommer Det Kongelige Kapel for første gang til Ribe Domkirke og i spidsen for kapellet står den internationalt anerkendte stjernedirigent Michael Boder.\nDen første stenkirke i Ribe stod færdig i 1134. Helt så mange år har Det Kongelige Kapel ikke på bagen, men man skal alligevel helt tilbage til Trompeterkorpset ved Christian I's hof i 1448, for at finde orkestrets oprindelse. Derfor vil man tydeligt kunne ane de historiske vingesus, når Det Kongelige Kapel kommer til Ribe Domkirke den 11. juni 2017 for at spille forspillet til Parsifal og Anton Bruckners populære 7. symfoni i E-dur.\nParsifal er Wagners sidste værk og det diskuteres blandt eksperter om han ligefrem er blevet kristen på sine gamle dage, men den rummer ihvertfald Wagners mest åndelige musik overhovedet og på en vis måde hele kristendommens essens.\nOperaen handler om gralsridderen Parsifal, om troldkvinden Kundrys forbandelse, om ekstase og dåbens velsignelse og til sidst tilgivelsens endeløse magt. Allerede forspillet er næsten ubegribelig smukt: På overfladen en helt klassisk ouverture i tre dele, men nedenunder et stille møde mellem skyld, soning og frelse - genkendt gennem de tre melodier.\nAnton Bruckners symfoni nummer syv bliver kaldt en af historiens største genistreger. Nogle har endda sammenlignet den østrigske komponist med en arkitekt og kaldt hans orkesterværker for katedraler. Hans fem kvarter lange symfoni er ikke den slags musik, der bare bliver ved og ved. Den er tænkt igennem fra første til sidste tone. Flot, utrolig helstøbt, dybsindig på alle måder.\nDirigenten Michael Boder har stået på podiet i de mest prestigefyldte teatre og koncerthuse over hele verden. Han er kendt som en af de førende dirigenter inden for det 20. århundredes klassiske musik og for sit engagement inden for helt ny klassisk musik.\nLokal kontaktperson i Ribe er Domorganist Birgitte Ebert, beb@km.dk, 51 34 29 66


Fakta om Depeche Mode - Speak And Spell\nSpeak And Spell, Lp\nDin anmeldelse af Depeche Mode - Speak And Spell\nDvdoo.dk har eksisteret siden 1999, og er Danmarks ældste forhandler af film online. Sammenligner man vores netbutik med de øvrige markeder, har vi faktisk en af landets ældste internetbutikker. Det var som DVD netshop, vi startede op. Og som tiden er gået, mens vores begejstring for film bare voksede og voksede og flere filmformater kom frem, begyndte kærligheden for spiluniverset og musikken at tage form. Derfor var det en selvfølge, at spil og CD'er endte med at blive en fast del af vores udvalg.\nHele tiden at bestræbe os på at skabe gode oplevelser for kunden har altid været vigtigt for os. Det branchekendskab som vi har samlet efter mere end et årti giver os omfattende og detaljeret viden om, hvad kunder har af ønsker og forventninger til lige netop vores netshop. For os er det afgørende, at vores dybe kærlighed for spil-, film- og musikuniverset tydeligt skinner igennem, og påvirker alle, som besøger vores store verden af underholdning.\nVi har en omfattende FAQ hvor du som oftest kan finde svar på spørgsmål du måtte have til musik, film eller spil. Du kan også ringe eller sende en e-mail til vores kundeservice hvis du fortsat har yderligere spørgsmål - de er altid klar til at hjælpe dig med et glimt i øjet og godt humør. Vi håber dit besøg i vores onlinebutik bliver en rigtig god fornøjelse.


Flerbrugerhus Gellerup Nord - PET Byggeservice\nDrift af byggeplads\nAflevering af byggeplads\nFlerbrugerhus Gellerup Nord\nByggelederens forlængede arm\nPET Byggeservice har været en hjælpende hånd på byggepladsen siden opførelsen af flerbrugerhuset Gellerup Nord. Her har de både hjulpet til med mandskab, oprydning, logistik og sikkerhed, så både hovedentreprenør og underentreprenører er kommet helt i mål ved aflevering.\n– Vi har en blækspruttefunktion på pladsen, hvor vi fungerer som byggelederens højre hånd og sørger for at eliminere eventuelle bekymringer. Vi løser alle de opgaver, der nu end måtte komme – typisk opgaver, ingen på forhånd er fastlagt til at udføre, fortæller Erik Grølsted, direktør i PET Byggeservice.\nPålidelig, engageret og tillidsfuld samarbejdspartner\nPET Byggeservice står for at være pålidelig, engageret og tillidsfuld og er med til at skabe og vedligeholde de rammer, der sikrer et stabilt og effektivt byggeprojekt. Med de rette medarbejdere, der gør, at virksomheden lever op til både egne og samarbejdspartneres forventninger til en byggeservicepartner.\nPET Byggeservice har arbejdet rigtig meget sammen med A. Enggaard – især det hold, der er på pladsen i Gellerup, men også på andre byggepladser og sætter stor pris på samarbejdet:\n– Det, at man kender både hinanden og byggeriets gang, gør, at vi kan være på forkant, uanset om der er tale om oprydning, minimering af nedstyrtningsfare, vandsug af arealer, flytning af materialer mv., fortæller Erik Grølsted.\nJo tidligere tilkobling, jo bedre\nPET Byggeservice kan kobles på projekter, når som helst virksomhedens ydelser behøves, men Erik Grølsted lægger ikke skjul på, at de gerne vil tænkes ind fra starten:\n– Det er klart, at vi gerne vil påtænkes i en byggepladsentreprise, så vi bliver en del af en større entreprise og kan være med i de daglige opgaver. Vi har alle håndværksmæssige uddannelser og kan derfor også varetage specialopgaver. Det er faktisk her, vi er stærkest, slutter han.\nNye tiltag inden for branchen: PET Byggeservice varetager med et helt nyt produkt, TecDura, afdækning af trapper, altaner mv. via samarbejdspartnere. Produktet er meget holdbart, beskytter mod vand, maling, stød mv. og skader ikke underlaget. Det er selvklæbende, kan klare frost og er i det hele taget banebrydende for branchen.\nJævnlige oprydningsrunder på byggepladsen\nOpsætning/nedtagning samt flyt af byggepladsdøre\nOpsætning/nedtagning/flytning af rækværk\nMinimering af nedstyrtningsfare på byggeplads\nStøvsugning af arealer og trapper\nVandsugning af arealer, også akut (brandslukning)\nAfdækning af områder efter maling af gulv\nBortskafning af afdækning efter maling af gulv\nLukning af vinduer i hus\nFlytning af materialer, både for A. Enggaard og underentreprenører\nReparation af tæpper på trapper\nDu er altid velkommen til at kontakte os på 53 26 01 53\nTelefon: 53 26 01 53\nTelefon: 53 26 43 72\nHR Ansvarlig Ida Joensen\nTelefon: 30 26 40 57\nBogholder Dorthe Grølsted


Engroshandel 1.2 V Genopladelige Aaa Batterier Nimh Aaa 500mah Genopladelige Batterier Aaa Genopladelige Batterier Til Trådløse Telefoner Producenter og Leverandører Kina - Kina fra Factory - KAYO Batteri\nHjem > Produkter > NI-MH batteri\nEngroshandel 1.2 V Genopladelige Aaa Batterier Nimh Aaa 500mah Genopladelige Batterier Aaa Genopladelige Batterier Til Trådløse Telefoner\nSpecifikationen af NI-MH batteri 1, Ni-Mh batterier er godkendt af UL, UN, RoHS 2, Alle nimh batterier er tilgængelige. 3, OEM ordrer til nimh batteri er velkomne 4, længere batterilevetid. 5, Letvægt og højere energitæthed end ethvert genopladeligt batteri. 6, installeret IC chip vil ...\nSpecifikationen af NI-MH batteriet\n1, Ni-Mh batterier er godkendt af UL, UN, RoHS\n2, Alle nimh batteripakker er tilgængelige.\n3, OEM ordrer til nimh batteri er velkomne\n4, længere batterilevetid.\n5, Letvægt og højere energitæthed end ethvert genopladeligt batteri.\n6, installeret IC chip forhindrer batteriet i overladning og overladning.\n7. Det hjælper med at beskytte batteriets kemiske integritet og forlænger batteriets levetid.\n8, Perfekt til opbygning af batteripakke til medicinsk udstyr Sikkerhedskopiering eller EPS Nødkraft.\n9, Supply, som kræver kompakt størrelse og lettere vægt.\n10, Batterimodulet er pakket af PVC.\nFlere billeder af batteriet!\nKvalitet Ultra High Capacity AA-genopladeligt nikkelmetalhydrid (NiMH) batteri\nNøjagtig udskiftning af standard AA-batterier i alle enheder\nGiver lange køretider pr. Opladning - konsekvent og reel 2500 + mAh kapacitet (faktisk kapacitet er fra 2500mAh til 2700mAh)\nAvanceret NiMH-teknologi tilbyder dobbelt så lang brugstid pr. Opladning end de almindelige genopladelige\nDesignet til forbedret ydeevne til høje afløbsapplikationer\nKan genoplades mindst 500 gange, hvilket giver store besparelser ved at erstatte hundredvis af kaste AA-batterier\nHar IKKE hukommelseseffekter som NiCD batterier\nVægt pr. Celle 1,1oz\nDimensioner: Diameter: 14.5mm, Højde: 50.5mm\nBatterietestet baseret på International Electronic Commission (IEC) standard for at sikre kapacitet, kvalitet og levetid\nNemt Power Common Applikationer som:\nBærbart spil og videoenheder\n& Øvrige højafløbs elektronik ...\nVelkommen til at købe kvalitets grossister 1.2 v genopladelige batterier nimh aaa 500mah genopladelige batterier aaa genopladelige batterier til trådløse telefoner fra vores firma. Vi er en af de førende batteriproducenter og leverandører i Kina, som også støtter engros service og tilpasset service. For mere information, kontakt vores fabrik nu.\nKina 3,7 V 4000mah lithium polymer batteri leverandø...\nKøb Bulk LFP Batteri Producent Pack 30V 30AH LFP Bat...\nRc bilbatteri Nimh genopladelige batteripakker 9,6v ...


Med IND på BIGBANG-konferencen – Københavns Universitet\nInstitut for Naturfagenes Didaktik > Nyheder > Nyheder 2017 > IND på BIGBANG 2017\nMed IND på BIGBANG-konferencen\nIND er medarrangør af BIGBANG-konferencen 23.-24. marts og deltager både med keynote, oplæg, workshop og en messestand hvor man kan høre mere om vores tilbud til undervisere og uddannelsesinstitutioner.\nOm en uge starter for femte gang BIGBANG-konferencen for undervisere og formidlere inden for naturfagene. Denne gang er det i Odense, og der er helt udsolgt: Vi bliver ca. 1250 deltagere, hvilket endnu engang er rekord.\nIND er medarrangør af konferencen og bidrager på flere områder:\nProfessor Jens Dolin holder åbnings-keynote med titlen "Naturfagsdidaktik i Danmark de sidste 40 år - hvad har vi opnået, og hvor skal vi hen nu?"\nLektor Marianne Achiam holder oplæg med titlen "Myten om den naturvidenskabelige metode"\nPh.d.-studerende Jacob Bahn holder workshop med titlen "Deling af didaktisk viden med lektionsstudier"\nProfessor Helle Mathiasen og specialkonsulent Christine Holm holder oplæg om hvilken efteruddannelse der virker for gymnasielærere.\nPh.d.-studerende Sanne Schnell Nielsen holder workshop om hvordan man kan udfolde modelleringskompetencemålet til konkret undervisning og til evaluering, så det fører frem mod den fælles prøve i naturfagene.\nDet er også ansatte fra IND der er tovholdere for to af sporene på konferencen, nemlig Jan Alexis Nielsen for spor 1 - Didaktisk forskning, og Sebastian Horst for spor 3 - MONA-sporet, der denne gang har følgende tema: Veje til professionel udvikling af undervisere.\nPå konferencemessen vil man også kunne finde IND-standen hvor man kan høre mere om vores tilbud til undervisere i form af fx efteruddannelseskurser og til institutioner i form af fx evaluerings- og udviklingsprojekter.\nTidsskriftet MONA - som har sin daglige redaktion på IND - vil også være tilstede med et særligt messetilbud: Et årsabonnement for kun 100 kr.\nLæs mere om konferencen på www.bigbangkonference.dk.\nVi glæder os til et brag af en konference!


Otto og Olga Larsen - www.bistrupby.dk\nbrylup mor og far\nSmå gyldne øjeblikke i vores barndom, sådan nogle lykkelige sommerdage, hvor solen skinnede, med blå himmel og gylden korn på marken. Hvor vi kunne havde bare tærer i gummiskoene, korte bukser eller stumpet kjole på. Et lykkeligt sted hvor lange sommerdage, der dirrer tungt af varme, og som langsomt glider over i lune, lyse nætter er.\nDer dukker stadig minder op fra en svunden barndom i 50’ og 60 erne, hvor der ikke var luksus og rigdom, som der er i dag men vi var glade for det vi havde. Materielle goder i form af legetøj var der ikke mange af det var af træ og hjemmegjort, og alle lege foregik udendørs, da der ikke var meget plads på værelserne, som dengang typisk var mindre end seks kvm til to eller fire personer i køjesenge og is kolde der var ikke nogen varme, men med tunge fjerdyner rødstribet. Lokum udenfor og hvor man måtte klappe med wc låget for at jage rotter væk fra lokumstønden inden man satte sig.\nI dag talte vi igen om Frederik Hansen på Vadestedsgården Bistrupgade 20, han fylde en hel del i vores barndom tillige med hans karl, som vi kalde papøre. Han havde køer af rød dansk malkerase som blev malket to gange om dagen. Mælken blev hentet 1 gang om dagen og kørt til Fodby mejeri og næste dag kom de så igen med nye junger hentede en ny portion af mælk og der blev læsset en junge af med varm skummetmælk. Sommetider fik vi lov at smage den varme skummetmælk med en øse. Vi husker endnu smagen. Mælken blev om aftenen sat i et kar med koldt vand for at kunne holde sig koldt til næst morgen hvor det blev hentet. I det lille rum hang der også de blanke metal spande og malkemaskine der alle var rengjorte til den helt stor guldmedalje.\nVi var ofte inde i stuehuset og her var en hel trappeopgang med præmier fra køer, inde bag ved var alle skabene med de udstoppede fugle og dyr. Hans 2 heste var af rasen jysk og en belgier, kæmpe store den en hed lotte husker ikke hvad den anden hed, sommetider fik lov at ride på de kæmpestore dyr. Den ene døde af et lynnedslag en dag. Den sidste tid han var der havde han en David Brown traktor. Vi sad også bag på selvbinderen og skulle passe på maskinen tog det hele. Det gik nok ikke i dag men dengang var ikke nogen der sagde noget til det. Så gik vi bagefter og satte neg i hobe. Høet var vi ofte med til alle ungerne måtte på høloftet og træde det sammen imellem hver lag blev der drysset salt. Der blev arbejdet sent, godt og vel indtil duggen var faldet.\nMenig nr. 248 Otto Erhard Larsen.\nFødt 1920 den 28 maj i Fodby Forsamlingshus. Højde 163, vækst middel, hår blondt og blå øjne. Blodtype 0. Særlige kendetegn Modermærke på ryggen. Indkaldt til Hæren den 23 oktober 1939 hvor han var rekrut som Gardehusar. Gardehusarregimentet var i mange år indkvarteret på Østerbrogades kaserne i København. Det var også her min far var lige til han blev hjemsendt i maj 1940.\nGad vide, hvor mange af de mennesker, der til daglig bevæger sig ind over Østerfælled Torv, der husker på, at der i disse omgivelser engang lød kommandoråb og der stod soldater og heste på rad og række.\nFar ankom sammen med mange andre og stod som civilist i en lang række, en højst forskellig samling af mennesker, hvor navnene blev råbt op en efter en. Herefter fik de tøj på depotet, et halvmørkt lokale, der stank af Naftalin, og nogle eder der blev sendt ud. Hvorefter vi skulle stille op i lange rækker ude på pladsen, med favnen fuld af tøj. Her blev vi talt op for at se om det stemte. Senere hen på eftermiddagen stod vi igen på pladsen og en befalingsmand fortalte os at vi nu var en del af hæren.\nFar sagde at kammeratskabet var stort og vidt og arbejdet hårdt tidligt op og passe hestene. Samtidig var tiderne usikre, og vinteren 39-40 var streng med kulde og sne. Far stod ofte vagt ved kastellet, her var der skarpe skud. Her har han en episode med en officer. Det var halvmørkt, og der kommer en person mod ham. Han siger holdt hvem der, personen svare ikke, far siger holdt hvem der eller jeg skyder. Personen svare stadig ikke og går videre. Far havde set at det var en af officererne, regler er regler. Far skyder op i luften ved siden af officeren, holdt hvem der. Og så giver han sig til kende. En af fars ynglings historier. En anden er Kronprins Frederik som ham ofte mødt med en snak og en kop øl en flink mand sagde far ofte.\nI fritiden blev det til ture på Vesterbro, Tivoli og Nyhavn. Han fortalte at der ofte stod diverse damer og piger og tilbød sig på Vesterbrogade. Nyhavn har far altid syntes var noget særligt med god stemning og en masse værtshuse.\nDen 7 januar 1940 blev han indlemmet i 2 rytterregiment. Far var en god rytter og fik altid de lidt vanskelige og besværlige heste, som han var god til at tæmme. April nærmer sig og den 8 april skulle der have været inspektion af generalinspektøren og denne var i fuld gang, da inspektøren pludselig bliver kaldt bort. Kl. 13 blev der alarmberedskab og de fik udleveret skarpe skud, og der blev gjort rede til afgang. Kl. 19.45 blev der forhøjet beredskab. Der var melding om at Tyske tropper besatte Fyn og at man ikke måtte forsvare sig. Regimentschefen syntes at ordlyden var noget uklar så han ville ikke risikere en indespærring på kasernen så så han gav ordre til afmarch og samling ved Hørsholm, de overnattede i en tremmelade med hestene. Næste dag lå far så i en grøft i Nordsjælland i Stokkekøb Hegn og så på Tyskerne kom og besatte landet uden at måtte gøre noget. Det pinte ham en hel del år, bag efter at de ikke måtte forsvare, sig for hvorfor har man soldater når man ikke må gøre noget.\nDen næste tid var noget dyster og mærkelig, sagde far vi var i uniform med våben og forsvaret havde mistet sin mening. Der var ikke nogle opgaver at få øje på. 20 april blev de hjemsend.\n28 oktober 1940 bliver han genindkaldt til Næstved fordi den nye kaserne har brug for arbejdskraft her er han indtil 2 maj 1941 hvor han bliver hjemsendt. Far blev tilbudt at blive jogy på galopbanen men mor sage nej.\nMor og fars historie\nFar er født i Fodby hvor forældrene var forsamlingshusværter og passede telefoncentralen. Faderen var desuden ringer og graver. Faderen var Hans Peter Larsen født 29 december 1874 i Saltøby og moderen var Maren Kirstine Marie Larsen født Stenbækaholm den 18 november 1887.\nFar havde almindelig skolegang og er konfirmeret 7 oktober 1934. I sin skoletid havde han det ikke let, han var ordblind og lavede derfor en del skarnsstreger. Det kostede ham en del eftersidninger og bank med spansrør.\nHan fortalte om en gang til nytår hvor de var nogle drenge ude og lave halløj. De skilte en hestevogn ad og bar den op på gårdens ladetag, og samlede den igen. Problemet var bare at gårdmanden havde set hvem der gjorde det, så farmor blev underrettet , og så måtte de op på taget og få den ned igen.\nEfter konfirmationen kom han ud at tjene hos en gårdmand i øllerup. En dag hvor han sov til middag, blev han vækket af en kraftig brand og han var ved at indebrænde. De beskylde ham for at sætte ild til gården, men dette var dog ikke sandt for som far sagde hvorfor skulle han dog lægge sig til at sove hvis han viste at han skulle indebrænde. Far rejste samme dag ville ikke være der, han havde mistet alt under branden.\nDerefter kom han til Tåstrup og var hos Julius Petersen, indtil han blev soldat. Han var hos husarene i København, hvor de den 9 april blev sendt til nordsjælland, hvor de så Tyskerne komme unden at nmåtte gøre noget. Han blev hjemsendt og senere genindkaldt i efteråret 1940.\nFør han bliver soldat møder han mor i Fodby forsamlingshus, hvor der var dans.\nMor Olga Svensson er født 8 maj 1921 i Vedskylle og døbt i Tjæreby. Mormor og morfar flytter så til Saltø hvor mor kommer ud at tjene på møllegården i Saltø, hun er da 13 år og længtes forfærdelig hjem, skønt hun kunne se hjemmet fra sit værelse.\nHun er der i 3 år, og kom så til Stubberup hos gårdejer Per Larsen og havde rengøring hos sønnen Kres. Der var hun i 1½ år indtil hun flytter hjem til forældrene i Saltø på grund af graviditet. Mor sagde "det var et guds under at jeg måtte komme hjem" citat slut.\nPer Svensson var meget ærekær og konservativ, det var kun fordi mors broder Svend Holger Svensson skrev hjem og sagde at han ville sørge for hende, hvis de ikke ville, at det kunne lade sig gøre, at hun kom hjem.\nMorfar ville have de skulle giftes med det samme, men det ville hverken mor eller far de syntes de var for unge (17-18) år.\nFar kom der under hele forløbet og har ikke på noget tidspunkt svigtet mor. De blev forlovet 23 december 1940 og min ældste broder er født 28 marts 1939 hos mormro og morfar, og lad mig lige sige at min ældste broder var alle dage mormor og morfars øjesten.\nFar bliver indkaldt igen 1941 til militæret, mor er hos forældrene og da far kommer hjem maj 1942 bliver de gift den 13 juni 1942 i Vallensved kirke. De var hos mormor morfar indtil 1948 hvor de flytter ind i Bistrupgade 44-46. Far arbejder i skoven og malker hos Holger Poulsen. Han gik i skoven under krigen og har været med til at fælde træer med faldskærme i.\nHan har ellers arbejdet på banen og hos tømrer Gerner Larsen Bistrup. I november 1948 flytter de ind i Bistrupgade 29 og her bliver de og får 8 børn hvoraf 2 er syge af muskelsvind og døde tidligt. I starten af 50-erne kommer far på Maglemølle og er der til han bliver pensioneret som 60 årig.\nLivet var svært økonomisk med 8 børn og deraf 2 syge, men trods alle sorger og modgang har de haft et godt liv sammen, hvor de har støttet hinanden i gode og dårlige tider.\nFar dør 67 år gammel slit op og meget syg.\nMor dør som 83 årig efter at have været pensionær hos sin søn og datter.\nHverdagsliv i familien Larsen\nMor og far har haft huset siden 1948, hvor de flyttede ind her med 3 børn.De lejede huset af Saltø, og købte først huset i 1960 for 12.500 kr. Der var et køkken, et soveværelse, et lille kammer, en hverdagsstue, og en stadsstue. Der var lokum omme i brændehuset, som far tømte og mor hun skurede til den store guldmedalje.\nAlle mine brødre har boet i det lille kammer, efterhånden som de blev store nok, til at flytte ind der,det var et rum på 3 gange 4 meter, og til sidst stod der 4 senge. Der var ikke meget plads til overs derinde, men jeg tror at drengene havde det udmærket.\nFar måtte hver nat vække en af drengene, for at få ham til at gå ud at tisse. Ellers sov han, og kunne ikke mærke at han skulle tisse. Til sidst byggede far et rum oppe på loftet, og så flyttede nogle af drengene der op.\nVi havde ikke noget fjernsyn før langt oppe i tiden, nej vi hørte hørespil i radioen, og vi sad klinet til den radio. Vi hørte gøngehøvdingen, og andre børnebøger, eller krimier eks. Skriget og far han skulle altid høre middagskoncert med Palmehaveorkestret.\nFar arbejdede på Maglemølle og kom træt hjem, og tog en lur foran kakkelovnen efter aftensmaden. Der var ikke mange penge i vores hjem, så vi fik tit mælkegrød eller rigeligt med kartofler, og knap så meget kød.\nMor havde nok at gøre med vores syge lillesøster. Hun havde muskelsvind, og kunne ikke gå og kunne dårligt sidde op. Hun havde ikke mange kræfter og skulle hjælpes hele tiden. Hun var tit syg af lungebetændelse og andet. Da hun døde som 7 årig, kom mor over hos Emil Madsen, hvor hun arbejdede med frilands grønsager.\nDrengene byggede tit huler, de havde bygget en hel borg ude i skoven sammen med fætter Jens, hvor de tit legede.\nEllers skulle skolen passes: De fleste har haft Høgsvig, og ind imellem har der også vanket øretæver af ham. En af dem husker særligt en gang, da han fik en øretæve af ham. Drengene havde spillet fodbold i frikvarteret, og da det var slut, skulle de have gymnastik. En af drengene skyder til bolden og vinden tager den og rammer ham i nakken, og så vankede der en øretæve.\nTit og meget ofte fik vi våde fødder eller vi faldt i gadekæret, fordi vi skulle springe fra sten til sten, eller skubbe til en isflage. Men der er aldrig nogen der er druknet.\nFar kørte på mortorcykel, en NSU. En gang da far havde fået en flænge i panden, kørte han på skadestuen på mortorcyklen, eller han satte en af os op bag på cyklen og så af sted til lægen.\nNår mor skulle vaske, forgik det ved at hun kogte tøjet i en gruekedel vi havde og så stod hun ellers med vaskebalje, vaskebræt og skurede. Det var hårdt arbejde, at få tøjet rent, og jeg ved at mor hadede det.\nI køkkenet stod der et gammelt komfur med en kentaur på ovnlågen, en mand der var halv hest og halv mand, hvor mor lavede al maden vi fik. Da far syntes at nu kunne det være nok med det gamle komfur, købte han et gaskomfur. Men mor ville ikke have det, hun ture ikke tænde det, med montøren der satte det op sagde\n"jeg bliver her indtil du har tændt det, om det så tager hele dagen" og så måtte mor jo give sig, og så må jeg lige sige at vi ikke fik gaskomfur før 1965.\nEn af mine brødre flækkede en finger på langs ved at hukke ris til konfuret, så var det af sted til lægen igen.\nTil nytår blev der altid lavet en hel del sjov i gaden, vi gned korkpropper mod Anders vinduer, det var hævn for alle de gange han havde drillet os i løbet af året, han blev gal og rendte efter os.\nEllers hejste vi diverse ting op i flagstænger.Så som havelåger, cykler osv. Der blev også flyttet rundt på diverse ting, så folk havde de forkerte ting når de vågnede. Vi ødelagde ikke noget, vi drillede bare.\nVi sendte også tit nogle af de små unger i brugsen efter tøjrpælefrø eller andet der ikke fandtes. Brugsmor tog det pænt, og gav gerne lidt slik.\nMor og far havde urtehave i hele haven, kartofler og atter kartofler. Da de kom var der skræpper over det meste. Der var et vidunderligt æbletræ med sommeræbler, desværre blev det sygt så det blev fældet. Der var også to store kirsebærtræer som vi plyndrede.\nEn af drengene var en dag nede og spise stikkelsbær nede i haven og han brugte endnu sut: Han smed sutten der nede. Sikke et mas mor havde, med at få drengen til at sove, hun visdte jo ikke hvor den sut var.Siden den dag har han ikke brugt sut mere.\nVi er ind i mellem kommet til skade når vi legede. En af drengene faldt op ad trappen, røg lige ind i dørkarmen og flækkede panden, så af sted til skadestuen, og vi måtte over til Anders.\nSommer aftnerne var lange og varme. Vi samledes gerne oppe på bakken ved Merizhøj, og snakkede med de andre børn i byen. Vi spillede boldt eller tog Land.\nEllers gik livet som hos alle andre i byen, med de sorger og glæder som det nu en gang byder sig her i tilværelsen.\nSe det var lidt om livet her i nr. 29.\nMere om familien Larsen\nFar havde 2 forskellige motorcykler. En NSU og en DKV. Han kørte på arbejde på dem. Mor og far kørte til dørtræk i Karrebæksminde, hvor de så Morian køre ræs. Mor og far fik plads lige i et sving, så de blev snavsede og oversprøjtet af at stå der. De havde haft det dejligt, og jeg husker at jeg en gang spurgte mor, hvorfor hun dog gad det. Hun svarede, at det var rart og godt ind i mellem kun at være de to sammen.\nDe tog også til fodboldt. De kørte til Odense en gang på motorcyklen for at se Næstved spille. Far var glad for sin mortorcykel.\nSenere skiftede han motorcyklen ud med en bil. En Morris varevogn. Det var mere praktisk at have bil, når man havde så mange børn.\nEn gang vi havde været oppe i Hyllinge at besøge morfar og mormor, havde vi æbler med hjem og på vejen hjem, løb der en dreng over vejen i Tåstrup. Far bremsede og æbler og unger røg rundt i vognen. Ingen kom til skade hverken bil eller nogle af børnene.\nVi kørte ellers på cykel til Hyllinge, for at besøge mormor og morfar. Drengene blev altid klippet i Hyllinge, mens vi var hos morfar og mormor.\nMorfar havde nogle dejlige store stikkelsbær nede bag i haven. Jeg husker også morfars brændestak. Den var rund og var helt sikkert Hyllinges flotteste stak. Den stod altid snor lige. Der var ikke et stykke brænde der lå forkert. Om vinteren var vi ovre på Hyllinge gadekær og løbe på isen, sammen med de andre børn fra Hyllinge.\nMormor var ofte syg, hun var slidt op. Jeg husker at i køkkenet havde hun nogle hvide broderede stykker stof, syet med blå korssting og de hang ved komfuret og på væggen. De var altid sne hvide, strøgne og stivede.\nJeg husker de havde nogle stole med rødt plys på. På væggen over en divan hang der et vægtæppe. De havde også en gyngestol, som jeg altid syntes var den bedste at sidde i.\nOp ad morfars hus voksede der vinranker som morfar omhyggeligt passede, og klippede ned hver år. Han blev altid kaldt Peter Svendsen i Hyllinge, hvad han også bliver kaldt i folketællingerne. Han havde et velplejet overskæk. Da han en dag havde bareret det af, kunne ingen i byen kende ham igen.\nJeg har 5 brødre, og i deres opvækst har der naturligvis været en del drengestreger, jeg vil her fortælde nogle af dem.\nEn vinter hvor det var meget koldt og frost løb drengene nede på engen hvor vandhuldet var frosset til. De gled på bagdelen hen af isen og syntes det var vældig sjovt. Uheldigvis var isen meget tynd et sted så der var en der faldt i og blev våd.\nHeldigvis var der ikke så dybt, han kunne bunde, så han gik hjem til mor, inden han var nået hjem var alt hans tøj stift. Da han kom hjem kom hjem sagde mor " hvad har du dog lavet, du må hellere gå i seng" og så var det uddebatteret, naturligvis syntes drengen at det var meget rart at komme i seng, for der var vamt og rart.\nMor og far slog aldrig, det vil sige at far har givet en endefuld en gang, da syntes han at hans drenge gik over gevind.\nDet forgik således, at han fandt sine drenge i gang med at drukne naboens høns. Nede bag vores have er der en vandrende, der gik naboens høns og pirkede, drengene syntes at det var meget sjovt at se når hønsene druknede, de baskede så dejligt når de fik hovedet under vand. far blev meget vred den dag, og gav den første og sidste endefuld i sit liv. Desuden måtte han gå den tunge gang over til naboen og sige at hans drenge havde druknet nogle af hans høns.\nEn anden gang, var der et par stykker af dem der var ovre hos naboen, sammen med hans søn legede de i giftrummet. De brugte pudderblæseren, som de syntes var sjovt og hele rummet var en stor støvsky af gift. De gik senere til en anden nabo og puddere hans roser, der til skal siges at hans roser var meget flotte, alle roserne gik ud og der kunne ikke gro noget der et sykke tid, og far og mor måtte erstatte hans roser.\nNaboens søn blev syg, og naboen kom over og spurgte om hans drenge var syge, men de fejlede ikke noget, det var sådan de fandt ud af hvad de havde lavet.\nNede ved gadekæret var der en vandrende fra gadekæret til brønden oppe ved vejen, der var der en dag en der faldt i.\nMor var alene hjemme og i 8 måned, så hun for ud af døren og ned for at få drengen op, men hun faldt på vejen der ned, lige på maven og det gjorde så ond at hun ikke kunne komme op igen. hun kom dog op og fik drengen fisket op, og fik ham ind, og mor græd dels af smerter og dels af forskrækkelse, så siger drengen " hvad tuder du for mor der skete jo ikke noget" Den dag blev en af mine brødre født.\nEn dag var de ude at kælke det forgik oppe ved Bistrupgade 8 og ned ad vejen og ud på gaaden, det var med nød og næppe at en bilist fik stoppet inden han kørte en dreng over de blev sklædt ud af bilisten, for han havde fået en slem forskrækkelse.\nDengene har også prøvet at ryge, de røg bøgeblade blandet med grannåle i en pibe. Der var mere ild end røg. De tog også de største tagrør de er jo hule og stoppede dem ud med diverse blade, og røg dem. De havde jo ikke råd til at købe cigaretter hos brugs -Gerda, da de kostede 1 kr. for fem styk. De ville jo ikke stå tilbage for de andre drenge, men være lige så seje som dem.\nHistorien om faldskærmene\nEn nat for nogle år siden havde mor lungebetændelse og næsten 41 i februar jeg sov hos hende den nat på hendes værelse. ”Sover du” spurgte mor, ”nej” svarede jeg, mor sagde jeg kom i tanke om en historie fra krigen i 1945. ”Vi kan sover nok ikke så meget så fortæl” sagde jeg her er så historien:\nJeg ved at mor hadede disse nedkastninger, mor og far var på dette tidspunkt gift og boede hos morfar og mormor. Morfar havde en mindre gård nede ved Saltø, så de boede lige i nærheden af hvor der blev kastet ned.\nVi havde hørt flyverne og sov ikke, far stod ved vinduet og prøvede at se om han kunne se noget, de kunne han ikke så han gik i seng igen. De snakkede om hvad der skete. I løbet af natten, der blev der buldret på døren, Morfar lukkede op og en mand trængte ind og lukkede hurtigt døren. Vi skal tale med Otto, Morfar havde ikke noget valg og var lidt skrækslagen. Man spurgte om far kunne komme og hjælpe til med at fælde et par træer. Nogle af faldskærmene var landet i træerne. Far arbejdede på dette tidspunkt i skoven, og der skulle to til at save og trække i saven, de havde selv prøvet men havde ikke den rigtige teknik.\nMor var bange, havde skete der nu, blev far taget, kom tyskerne en anden dag usikkerhede var stor. Men far kom hjem i et stykke, Man fik hurtigt savet træerne omkuld, som faldskærmene var landet i. Mor var rædselsslagen, for hvad nu hvis far blev taget og i værste fald skudt. Hvornår kom der en tysk patrulje og bankede på døren og slæbte far med. Far havde jo se nogle af de der var med og kendte nu til en hel del omkring nedkastningerne.\nNår der var nedkastninger kunne far og mor ikke sove, de kom 2 gange for at få far til at fælde træer. Hvad morfar sagde til tingene, ved jeg ikke.\nNår far talte om det, var der et særligt lys i hans øjne, men mor lukkede af og sagde det var forfærdeligt. Far viste os hvor træerne var fældet og i hvilken mergelgrav de tomme containere var smidt i. På Saltø mark var der en mergelgrav til de tomme containere. Da man havde fyldt den op sejlede man dem ud på havet og druknede dem.\nSenere blev de fisket op og genbrugt blandt andet til lukomstønder og drikketrug, faldskærmene blev i første omgang gemt på overdrevsgården og senere druknet på dybt vand.\nModstandsfolkene forsikrede far at hvis det blev værst kom han til Sverige. Men at de troede at krigen snart var slut.\nerintninger fra barndomen og resten af familien\nMarianne min lillesøster\nDa vi spiste middag, sagde min broder John, noget der fik mig til at tænke. Han sagde. Hvor harmor og far dog kæmpet, med Marianne, og hvor var de dog bekymrede for fremtiden. Så her er fortællingen om min lillesøster.\nNår kræfterne ikke længere kan stå mål med kærligheden, som min far og mor nærede til handicappede Marianne. Hun var krævende, og de er alene havde ansvaret -- men de vil under ingen omstændigheder opgive hende, de elskede hende, vi elskede hende.\nIngen af os kan finde ord, som kan beskrive sorgen helt, Sorgen der altid vil være der. Sammen med sorgen er der, også en bunke arbejde, og sammen med dette, er der også tab af fremtidsdrømme og en dyb bekymring for fremtiden." Dette var hvad mine forældre stod over for, da de fik Marianne.\nJeg var 4 år, da Marianne blev født den 29 december 1959, hjemme på sofaen, i Bistrup. Faster Thora var der for at hjælpe. Vi andre blev lagt i seng i mors og fars soveværelse, og fik besked på at blive der, uanset hvad vi hørte. Senere kom far glad ind og sagde at det var en pige. Hun så normal ud, da hun blev født. Men mor syntes ikke hun bevægede så nok, og efter utalige besøg hos læge, var resultatet muskelsvind. De sagde at hun ikke ville blive gammel. De var begge knuste, det var deres barn nummer to, som havde muskelsvind. Min broder Ove døde tidligt af det.\nLillesøster kunne ikke side op selv, hun var total lam i hele underkroppen, arme og hænder var brugelige, men svage. Før dåben var de til en klog kone som skulle hjælpe. Men mor troede ikke på det, men alt skulle prøves. Hun sad eller nærmest lå i Barnevognen det meste af dagen. Kom så ind i mors seng til middagsluren.\nMarianne var et indtagende barn, lattermild, og glad, undtagen når hun var syg, hvilket hun ofte var af lungebetændelse, eller kedede sig. Hun skulle hjælpes med at spise, skiftes, skulle vendes flere gange, hver nat, for det kunne hun ikke selv. Man viste ikke så meget om Muskelsvind dengang. Der kom to læger fra København for at udspørge mor og far om deres slægt, det var usædvanlig at de havde fået 2 børn med muskelsvind. Men de opgav, fordi mor har en del slægt i Sverige.\nFar gik på arbejde på papirfabrikken, mor var hjemme, en skulle jo passe Marianne. Vi andre var i skole, så mor kæmpede hele alene, med at bære og løfte hende. Indtil far eller mine brødre kom hjem. Hjælpemidler var der ingen af dengang, Fodby kommune gav ikke noget, tilskud til et handikappet barn. Hvis hun skulle have kørestol skulle de selv betale. Hun kunne heller ikke side selv, i en almindelig kørestol. Den skulle specialbygges netop til hende. Resultatet blev at hun sad for længe i barnevognen.\nMor og far tale og spekulerede, hvad de skulle gøre, der kom først skred i sagen da Fru Ibsen min lærer i specialundervisning udspurgte min om min søster. Fru Ibsen kom på besøg, og talt med mor og far. Hvad fru Ibsen gjorde, ved jeg ikke, med der kom to fra København og tog mål af min søster. Hun fik en specialbygget køreskol, med støtte omkring mave, så hun ikke faldt ned. Der var også et bord til så hun kunne tegne eller lege der. De sagde, den var til låns og skulle tilbage igen når den ikke skulle bruges mere. Der skete også noget andet, Marianne kom på aflastning på Vintersbølle, der var et børnehospital, Marianne var glad for at være der. Det var en stor hjælp, men der skulle snart tagen en permanent beslutning, hun blev jo ældre, og skulle også i skole. En svær beslutning, hun kunne jo ikke komme i almindelig skole, hun kunne jo ikke klare sig selv. Sendes på et hjem, nej det var jo, deres barn, deres ansvar.\nDer blev taget en beslutning om at hu i eftersommeren 1967 skulle på Vintersbølle, hospital for der var Marianne glad for at være. Men hun når det aldrig januar 1967 den 8 bliver hun syg. Hun ligger i mors seng taler i vielse husker jeg siger hele tiden ”gå væk, gå væk”. Lægen kommer hun skal på sygehus med det samme ambulancen kommer. Mor og far er væk lang tid, men kommer hjem, og siger at hun nok dør.\nRasmine naboen banker, på ved midnat det er lige op over. De når aldrig derop inden hun dør. Mor går rundt i en døs, det hele er overstået. Tomhed, far prøver at trøste, være stærk. Men det er svært. John fortæller: det første jeg tænker på når talen falder på lillesøster er et påtrængende minde der dukker op hver gang\ndet var natten da hun døde, jeg vågnede ved at far kom ind til mor der havde været telefonbesked hos Fredrik og Rasmine\nat søster var død, hvad hans sagde husker jeg ikke kun at mor sagde " åh neej " og begyndte at græde.\nBegravelsen, husker hulet i jorden kisten, blomsterne. Rosen der bliver smidt ned på kisten, gråden ved kisten, mor der klamre min hånd. Hele min skoleklasse er der. Kaffe hos farmor bagefter.\nJeg ved godt at dette emne ikke er populært, folk vil ikke tage stilling, vil helst ikke høre det. Vi ser væk når børn får tæsk, hvor tit har jeg ikke hør ”de tak sku ikke skade af et par flade”. Far har fået tæsk og blevet slået dels af diverse lærere og dels af farmor, ja som han selv udtrykt, så røven hang i laser, dels men spanskrør og fra farmor hvad hun nu lige havde i hænderne, riveskafter, ringkrogen, grydeskeer eller andet. Han har gennem tæsk, fået at vide, at han ikke var god nok/dygtig nok/han var uartig. Far havde svært ved at lære noget i skolen og dengang blev der ikke taget hensyn, man fik tæsk. Hvor ofte har vi børn ikke hør far sige hvis jeg havde fået tæsk i skole, ja så fik jeg også tæsk hjemme, hvis mor hørte om det, og der var altid en af pigerne der sladrede. Far er vokset op blandt piger søstre, hans ældste broder var jo flyttet hjemme fra. Farmor og farfar havde Fodby Forsamlingshus i mange år, farfar arbejde ude med diverse ting, kalkning, kirkegården og alt forfalden arbejde. Farmor passede forsamlingshuset og Centralen. Alligevel er det kun farfar der står i protokollen, sådan var det dengang.\nSelvfølgelig har han taget skade af det, og selvfølgelig har han været opsættelig og er blevet stædig af det. For han fik jo alligevel tæsk, så han kunne jo lige så godt lave nogle gale streger. Har aldrig hør nogel om farfar og hans andel.\nJeg husker en gang vi besøgte farmor, jeg var ung og sårbar. Hun sagde noget til mig, som gjorde forfærdelig ondt. ”Du bliver aldrig til noget, du får aldrig en uddannelse og bliver gift og får børn. Dine kusiner er er gift og har børn, er i gang med uddanlese OG JA FARMOR MARIE LARSEN JEG BLEV IKKE GIFT OG FIK BØRN JEG VAR FOR DUM.\nOg lad mig lige understrege at vi børn ALDRIG fik tæsk eller blev slået.


Sommerhus 30-2001 i Amtoft i Limfjordslandet\nSommerhus 30-2001 i Amtoft i Limfjordslandet - DKK1440\nSommerhus, 30-2001, Amtoft\nHyggeligt sommerhus beliggende på en stor og meget rolig grund i dejlige omgivelser. Sommerhuset egner sig til 4 personer samt 1 barn op til 3 år. Ferieboligen er på 60 m² og er bygget i 1983. Det er ikke tilladt at medbringe husdyr. Ferieboligen er udstyret med 1 energibesparende varmepumpe. Frysekapacitet på 10 liter. Ferieboligen er beliggende på en 2000 m² stor naturgrund. Der er 400 m til fjorden. Nærmeste forretning er beliggende i en afstand af 900 m. Til ferieboligen hører 45 m² åbent terrasseareal. Desuden\ner der 12 m² overdækket terrasse. Der er carport til rådighed. Parkering ved ferieboligen. Der er i alt 2 soveværelser. Sovepladserne fordeler sig på: 2 sovepladser i dobbeltseng. 2 sovepladser i køjeseng. Derudover er der 1 stk. barneseng. Køkkenet er udstyret med 1 køleskab. Der er 4 keramiske kogeplader, varmluftovn, mikrobølgeovn. Der er 1 badeværelse med bruser og 1 toilet. I ferieboligen er der 1 TV. Radio. Der er mindst 4 danske kanaler. Mindst 4 tyske kanaler.\nAgerøvej 4, 7742 Amtoft\nEt godt sted at have sin base, hvis man gerne vil have smukke naturoplevelser i fx Thy nationalpark, Mors, Vejlerne m.m. Der er en meget gennemtrængende indelukket og fugtig lugt i huset , som desværre ikke forsvinder i løbet af en uge. Udenfor er både terrassen og den overdækkede terrasse rigtig dejlig. Vær opmærksom på at mobildata kun virker lidt væk fra huset i hvert fald i vores tilfælde.


Fuglsang vinder sin første Vuelta-etape: – Det er en fed følelse – Costa Posten\nAndre artikler som denneJakob FulgsangPrimoz RoglicTeam AstanaTeam Jumbo-VismaVuelta a España\nFor anden gang i dette års Vuelta a España måtte Miguel Angel Lopez (Astana) afgive løbets røde førertrøje efter en enkelt dag. Men modsat første gang skete det torsdag med velberådet hu.\n“Da udbruddet kørte, blev vi enige om, at vi godt kunne lade dem køre, og at hvis de tog trøjen, så var det bare sådan, det var,” siger Astanas Jakob Fuglsang til TV2.\nForklaringen er, at Astana vurderer, at selvom belgieren Dylan Teuns (Bahrain-Merida) kan køre i den røde trøje fredag, så er han ikke langtidsholdbar som løbets førende rytter.\nDerfor ville Astana ifølge Jakob Fuglsang ikke torsdag forsvare trøjen med næb og klør. Og Miguel Angel Lopez var enig i beslutningen.\n“Det var en hård etape, men holdet prøvede at kontrollere. Selvfølgelig havde det være fint at beholde førertrøjen, men det er kun 6. etape, og mange hårde dage venter forude. Vi er nødt til at spare på vores energi til de vigtige dage,” siger colobianeren til Astanas Twitter-konto.\nTorsdagens næsten 200 kilometer lange etape blev præget af et stort styrt, der medførte, at blandt andre colombianske Rigoberto Urán (EF – Education First) og ireren Nicolas Roche (Team Sunweb) begge måtte udgå. Nicolas Roche har ellers haft tre dage i førertrøjen tidligere i løbet.\nJesús Herrada (Cofidis) sikrede den anden spanske etapesejr i træk. Han var syv sekunder hurtigere end Dylan Teuns, der nu har et forspring på 38 sekunder til spanske David de la Cruz (Team Ineos) i den samlede stilling.\nMiguel Angel Lopez er et minut efter den førende Dylan Teuns.\nFredagens syvende etape bliver løbets første deciderede bjergetape.