Viden om regionen > Kultur og fritid > Musik, teater, litteratur og kunst > Musik i grænseområdet > Musikleben >\nMusikforeninger og –selskaber syd for grænsen\nDen største og vigtigste musikforening i Schleswig-Holstein er Landesmusikrat Schleswig-Holstein e.V. med sæde i Kiel. Den er paraplyorganisation for alle musikforbund, musikorganisationer og musikinstitutioner i Schleswig-Holstein. Den har tilknyttet ca. 50 foreninger med ca. 150.000 medlemmer.\nLandesmusikrat har som formål at fremme samarbejdet mellem de forskellige områder inden for musiklivet og bidrage til deres videreudvikling. Det gør den især i form af arrangementer, der omfatter hele delstaten, som konkurrencer, kurser og koncerter og fremme af unge musikere. Derudover rådgiver organisationen statslige, kommunale og andre offentlige institutioner og organer omkring musikpleje. Den tilskynder desuden til samarbejde mellem medlemsorganisationer og med foreninger fra andre delstater og lande, navnlig i østersøområdet.\nLandesmusikrat står bag og har taget initiativ til vigtige institutioner og projekter, der præger det Schleswig-Holsteinske musikliv, bl.a. ungdomsensemblerne LandesJugendOrchester (ungdomsorkester), LandesJugendChor (ungdomskor), LandesJugendJazzOrchester (ungdomsjazzorkester), konkurrencen "Unge musicerer", korkonkurrencen LandesChorWettbewerb, også kaldet "CHORALLE", konkurrencen "Jazz it Up!" og orkesterkonkurrencen "Orchestrale".\nDe kurser, som Landesmusikrat udbyder, er alsidige og meget kendte, f.eks. Dansk-Tysk Messingblæserakademi, der finder sted hver sommer, feriekurset for musik, jazzkurset "SommerJazz", Sønderjyllands Musikstævne, Nordland Kammermusikkurs, "BULFF" (forum for bands og sangskrivere) og Bandfactory Schleswig-Holstein.\nI de senere år har Landesmusikrat også beskæftiget sig med emnet "Musik og skole" og startet forummet "Musik og uddannelse".\nMusikerverband Schleswig-Holstein e.V. (MVSH) er en anden musikforening i Schleswig-Holstein. Den blev stiftet i 1962 og har hjemsted i Bad Bramstedt. MVSH er paraplyorganisation for mere end 150 musikforeninger med mere end 200 ensembler og er dermed den største instrumentalmusikforening i Schleswig-Holstein. Den har mere end 10.000 medlemmer. MVSH er en sammenslutning af harmoniorkestre, musikkorps, fanfarekorps og blæserensembler. Den tilbyder instrumentkurser, efteruddannelse, weekendarrangementer, musikfester, musikkonkurrencer og meget mere.\nEn anden stor organisation er sangerforbundet Sängerbund Schleswig-Holstein e.V. (www.ssh-saengerbund.de), en korsammenslutning bestående af ca. 450 kor med godt 15.000 aktive sangere i meget forskellige formationer. Forbundet har kontor i Neuendorf ved Elmshorn, og medlemmerne er børnekor, ungdomskor, skolekor, kvindekor, mandskor, blandede kor, kirkekor, gospelkor, jazzkor, popkor og shantykor. Musikrepertoiret dækker alt fra folkeviser over folklore, verdslige og gejstlige korværker til operaer, operetter, musicals, jazz og pop.\nDerudover findes der en lang række større og mindre musikforeninger, sammenslutninger og organisationer i Schleswig-Holstein.\nMusikforeninger og –selskaber nord for grænsen\nI Sønderjylland spiller det frivillige og foreningsorganiserede engagement en stor rolle, også på musikområdet. I Sønderjylland er der 5 foreninger for klassisk musik.\nAabenraa Kunst- og Musikforening er, som det fremgår, en sammensmeltning af to foreninger. Med sine 260 medlemmer er Aabenraa Kunst- og Musikforening én af de største af sin art i landsdelen.\nAabenraa Kunst- og Musikforening forestår som regel 3 kammerkoncerter og 1 kirkekoncert om året.\nBortset fra kirkekoncerten, der som regel arrangeres i samarbejde med Skt. Nicolai Kirke, har foreningen ikke et fast sted til sine koncerter, men benytter bl.a. de lokale gymnasiers aulaer.\nDesuden arrangeres også ture til operaopførelser bl.a. i de større, tyske byer.\nSønderborg Musikforening afholder ca. 6 koncerter årligt i Riddersalen på Sønderborg Slot.\nSønderborg Musikforening har etableret et samarbejde med Verein der Musikfreunde i Flensburg med henblik på gensidig orientering om sæsonoversigter, fælles entrépolitik samt en bestræbelse på at koordinere aftaler kunstneres optræden i henholdvis Sønderborg og Flensburg.\nEndelig har de to foreninger i samarbejde med mindretallene henholdsvis nord og syd for grænsen stiftet den såkaldte ”Tysk-Dansk Forening af Musikvenner af 1998”, som bl.a. arrangerer en årligt musikrejse.\nHaderslev Musikforening afholder 7 – 8 koncerter årligt. Koncerterne i foreningens varierede program foregår som regel i Haderslev Seminariums festsal.\nMidtlandets Musik- og Teaterforening afholder årligt 4 – 5 koncerter, som alle foregår i Musik- og Teaterhuset i Toftlund.\nTønderegnens Musikforening afholder 4-5 koncerter om året. Hovedparten af koncerterne foregår i Pumpehuset, hvor også foreningens nyanskaffede flygel er placeret. De øvrige koncerter foregår i Kristkirken eller på Sønderjyllands Kunstmuseum i Tønder.\n"Sangen farver hverdagen, giver næring til krop og sjæl og forbinder mennesker", sådan lyder mottoet for musikforeningen Nordschleswigsche Musikvereinigung, der for tiden har ca. 140 medlemmer. Nordschleswigsche Musikvereinigung er den vigtigste musikforening i den dansk-tyske grænseregion. Det er en snart hundredårig sammenslutning af tre kor fra Aabenraa, Tønder og Haderslev med det formål at kunne opføre store korværker. Året igennem mødes Aabenraa-koret om mandagen, Haderslev-koret om onsdagen og Tønder-koret om torsdagen til intensive prøver under ledelse af korlederen og dirigenten Peter von der Osten. En gang om måneden samles de tre kor til en fælles prøve i Aabenraa. På grund af sine succesfulde koncerter bliver musikforeningen ofte betegnet som "det tyske mindretals kulturelle flagskib", for især i grænseområder er sangen et kulturforbindende element og bindeled mellem mennesker.\nSchleswig-Holsteinisches Sinfonieorchester er en del af Schleswig-Holsteinisches Landestheater und Sinfonieorchester, der har hjemme i Flensburg.\nSchleswig-Holsteinisches Sinfonieorchester spiller hver sæson en række symfoniske koncerter. Som regel gives der koncerter i Flensburg, Schleswig og Rendsburg, men lejlighedsvis også andre steder, såsom Niebüll, Leck, Husum, Friedrichstadt, St. Peter-Ording, Heide, Meldorf, Neumünster og Itzehoe. ”Landesttheaters” program består af fem områder: musikteater, ballet, skuespil, koncerter og dukketeater.\nSchleswig-Holsteinisches Sinfonieorchester tilbyder symfonikoncerter, kammerkoncerter med solister af orkestret, sommerkoncerter, børn-og ungdomskoncerter, såvel som mesterkoncerter i samarbejde med ”Verein der Musikfreunde e.V. Flensburg”. Desuden spiller orkestret for lokale musikteater og der bliver også opført koncerter sammen med Sønderjyllands symfoniorkester.\nDer samarbejdes desuden med Filharmonisk Kor, Sønderborg, Flensburger Bach-Chor, Opernchor des Landestheaters og Symphonischer Chor Hamburg.\nOrkestret består af mere end 60 fastansæt musikere.\nSchleswig-Holsteinisches Sinfonieorchester er grundlagt i 1974, men kan føre sin historie helt tilbage til 1920. Byen Flensburg dannede dengang “Flensburger Städtisches Orchester” af 40 militærmusikere. Orkestret spillede store romantiske værker som f.eks. Wagner, Liszt, Strauss og Berlioz og desuden også folkekoncerter (valse, marcher, operettemelodier) og kammerkoncerter. Lidt efter lidt spillede orkestret også i andre byer i norden af Schleswig-Holstein og overtog yderligere musikken i ”Stadttheater”.\nI 1923 tiltrådte musikdirektør Klaus Barth, der fornyede orkestrets program med syv årlige ”folkeoplysende” koncerter (“Volksbildungskonzerte”), hvor dirigenten forklarede værkerne for publikum. I 1933 blev Barth dog afsat af nazisterne p.g.a. hans engagement i moderne “entartede” musik.\nLidt før Anden Verdenskrig blev ”das Städtische Orchester Flensburg” omdøbt i ”Grenzlandorchester”.\nEfter Anden Verdenskrig oprettede den britiske militærregering et kommune-orkester: “Flensburg Municipal Orchestra”, der dog i 1950 blev nedlagt af økonomiske grunde. En forening overtog orkestret under navnet “Nordmark-Sinfonie-Orchester” og de næste 23 år blev det ledet af Heinrich Steiner. Orkesteret gav koncerter også i København og Malmø, og det var Steiner, der tog initiativet til fælleskoncerterne med Sønderjyllands Symfoniorkester, som blev til sæsons højdepunkt og har stadigvæk tradition i dag. I denne tid virkede orkestret også som kurorkester i Westerland på Sylt.\nI 1974 fusionerede det overvejende kommunalt finansierede Nordmark-Sinfonie-Orkester med teatrene i Flensburg, Rendsburg og Schleswig og dannede Schleswig-Holsteinische Landestheater und Sinfonieorchester GmbH med sæde i Flensburg. Ledelsen, forvaltningen og en del af skuespil er bosæt i Schleswig.\nSiden august 2007 er dirigenten Mihkel Kütson den nye gerneralmusikdirektør af ”Schleswig-Holsteinische Sinfonieorchester” og af teatret. Han blev født i Tallin (Estland) i 1971 og arbejdede til sidst ved operahus i Hamburg. Han har udviklet et koncertprogram i hvilket han kombinerer kendte værker med mindre så kendte værker. I musikteateret er han den musikalske leder af iscenesættelser af Alban Bergs ”Wozzeck”, Jacues Offenbachs ”Hoffmanns Erzählungen” og Mozarts ”Don Giovanni”.\nSønderjyllands Symfoniorkester er et turnerende landsdelsorkester. På hjemmesiden www.sdjsymfoni.dk kan man læse om orkestrets arrangementer og bestille billetter. Billetter kan bl.a. bestilles over www.ticketmaster.dk . Arrangementerne fremgår også af kulturguiden www.kultunaut.dk .\nSønderjyllands Symfoniorkester blev oprettet i 1963 og giver koncerter i hele Syd- og Sønderjylland samt Sydslesvig. Dets opgave er ifølge i lov om musik at medvirke til fremme af musiklivet i landsdelen. Nord for grænsen afholder orkestret almindeligvis koncerter på Idrætshøjskolen i Sønderborg, Sønderjyllandshallen i Aabenraa, Harmonien i Haderslev samt Tønderhallerne i Tønder. Syd for grænsen afholder det bl.a. koncerter i Deutsches Haus og Idrætshallen i Flensburg.\nOrkestret har 66 fastansatte musikere, som afholder omkring 160 arrangementer om året, og dets arbejde omfatter symfonikoncerter, kirke-, skole-, gymnasie-, plejehjems- og familiekoncerter, pladeindspilninger samt koncerter med lokale amatørkor.\nDet afholdes årligt fælleskoncerter med Schleswig-Holsteinisches Sinfonieorchester. Det drejer sig om store værker, der kræver et orkester af en større besætning, end de hver for sig råder over. Orkestrene kan sammen spille f.eks. nogle af de store senromantiske værker, som de ellers ikke ville få lejlighed til. De senere år har fælleskoncerterne budt på bl.a. værker af Anton Webern, Richard Strauss, Bruckner, Mahler, Vaughan Williams, Berlioz, Stravinskij og Liszt.\nSønderjyllands Symfoniorkester er kendt for sine skolekoncerter, som hvert år involverer samtlige elever på fjerde klassetrin i hele Syd- og Sønderjylland.\nSønderjyllands Symfoniorkester afholder også koncerter med gymnasiekor fra hele regionen. Det spiller endvidere til Den Jyske Operas forestillinger rundt om i landsdelen. Orkestret har turneret i Schweiz, Frankrig, Tyskland og på Færøerne.\nOrkestrets musikere har deres eget lille ensemble ProMusica, der viser hvad de kan inden for kammermusikken. Det afholder årligt 4-5 gratis koncerter i Musikhuset i Sønderborg.\nSymfoniorkestret indspiller Cd’er, bl.a. for selskaberne Danacord og dacapo. På Dacapo har orkestret nyligt udgivet en cd med Prokofievs fem klaverkoncerter, som har høstet roser i en enig international musikpresse.\nSønderjyllands Symfoniorkester har rødder tilbage til 1936, hvor organist Haakon Elmer overtog ledelsen af et eksisterende strygeorkester. Det blev 1941 omdannet til Sønderborg Symfoniske Orkester, som 1963 blev landsdelsorkester. Fra 1965 - 1980 var Carl von Garaguly chefdirigent og orkesterets kunstneriske leder.\nI 2007 fik Sønderjyllands Symfoniorkester et nyt spillested i den nye koncertsal i Alsion på havnen i Sønderborg. Såvel arkitektonisk som akustisk kommer den ny koncertsal på internationalt niveau. Salen er designet specielt til symfonisk musik og får 1000 siddepladser. Desuden får orkestret bedre faciliteter til øvelokaler og kontorer m.m.\nMusikskoler syd for grænsen\nI Tyskland og Slesvig-Holsten udbyder en lang række forskellige uddannelsessteder musikuddannelser. Der findes statslige uddannelsesinstitutioner og uddannelsessteder, der drives af foreninger, forbund, organisationer som kirker samt på privat basis. Det er nærmest umuligt at foretage en konkret inddeling af tilbuddene og af uddannelsesmulighederne, da der ikke foreligger klare definitioner på området, og grænserne mellem almendannende uddannelse, erhvervsforberedende uddannelse og egentlig erhvervsuddannelse er flydende.\nUd over de almendannende skolers tilbud har også folkehøjskoler og private musikskoler et alsidigt udbud af musikkurser og -arrangementer på programmet som alle kan benytte.\nMusikskoler, der er medlem af VdM(sammenslutning af tyske musikskoler) har ligeledes et bredt og meget kvalificeret kursustilbud. I Slesvig-Holsten har denne organisation sæde i Rendsborg. Disse musikskoler har til dels specialer, der kan vælges individuelt såsom f.eks. specialiserede skoler for jazz, rock og pop, for soloinstrumenter eller for instrumentgrupper. På VdM SH's hjemmeside kan man også søge efter skoler i regionen. Desuden tilbyder VdM studieforberedende uddannelser samt musik- og feriekurser for børn, unge og voksne. Den har også efteruddannelseskurser for musiklærere og på dens hjemmeside finder man også et jobmarked for musikere.\nI Flensburg, Schleswig og Husum findes der musikskoler som har et omfattende tilbud. I Flensburg findes der for eksempel instrumentundervisning i alle almindelige musikinstrumenter på hold- eller enkelundervisning, sangundervisning, balletundervisning, musikteori samt orkestre og bands.\nMusikskoler nord for grænsen\nMusikskolerne tilbyder undervisning til børn og unge fra 6-årsalderen og opefter.\nSoloundervisningen er musikskolernes grundlæggende tilbud, som suppleres med sammenspil. Dertil kommer en lang række andre tilbud, som bl.a. arrangeres i et samarbejde mellem de enkelte kommuners musikskoler.\nUndervisningen varetages af konservatorieuddannede musikere og pædagoger og andre med tilsvarende kvalifikationer.\nMusikskolerne er et tilbud til alle unge. Undervisningen foregår på lokale skoler for de yngste elever, mens musikhusene danner rammerne om undervisningen for øvrige elever, ligesom sammenspil og koncerter typisk vil foregå her.\nSkønsmæssigt er der 5000 elever i musikskolerne i Abenraa Kommune, Haderslev Kommune, Sønderborg Kommune og Tønder Kommune, som også er organiseret i De Samvirkende Sønderjyske Musikskoler (SSM). SSM forestår blandt andet arbejdet med at arrangere supplerende undervisningstilbud som f.eks. stævner, temadage og koncerter.\nUdgifterne til musikskoledrift dækkes af kommunalt tilskud (55%), et statsligt tilskud (15%) samt elevbetaling (30%). Enkelte musikskoler modtager også tilskud fra fonde, støtteforening og det lokale erhvervsliv.\nDet grænseoverskridende samarbejde er stadig under udvikling. Tiltag som det dansk/tyske blæserakademi på Rømø er en årlig begivenhed, hvor danske og tyske musikskoleelever m.fl. tager en uge ud af sommerferien for at spille sammen.\nSom en overbygning til musikskolerne findes i Vojens det Musikalsk Grundkursus, MGK. Her tilbydes elever undervisning til elever i alderen 14 – 25 år. Undervisningen i Musikalsk Grundkursus kan forberede eleverne til et fremtidigt studier ved musikkonservatorierne eller det kan blot være en videreudvikling af deres evner. MGK tilsigter også at stimulere lokalområdernes musikmiljø.\nMGK ved Vojens Kommunale Musikskole er en statsanerkendt uddannelse og finansieres af Kunststyrelsen.\nMGK er et gratis undervisningstilbud til unge mellem 14 og 25 år. Musikalsk Grundkursus varer normalt 3 år med undervisning ca. 10 timer ugentligt. Der optages 10-12 elever om året.\nUddannelsen er både almendannende og en særlig forberedelse til videregående uddannelse.\nUndervisningen omfatter en lang række fag af både teoretisk og praktisk karakter. Der lægges vægt på at udfordre den enkelte elevs evner til at udfolde sig kreativt – både på hovedinstrumentet (hovedfag, sammenspil) og på klaver/ et bi-instrument.\nDesuden trænes også eleverne i kendskab til kroppens udtryksmuligheder.\nDer indgår også weekendkurser og workshops i undervisningsforløbet.\nUndervisningen tilrettelægges, så den kan forenes med anden uddannelse eller erhvervsarbejde. Skoler aftaler undervisningen med eleven, så kan tages hensyn til elevens transport fra bopæl til skole.\nDer er mødepligt til alle fag og undervisningen forudsætter daglig øvning og forberedelse. Nogle elever vælger at kombinere MGK med et 4-årigt gymnasieforløb.\nDer afholdes årsprøver og vil man fortsætte med undervisningen, skal man have et tilfredsstillende resultat ved årsprøven. Musikalsk Grundkursus afsluttes med en prøve, hvor kriterierne for at bestå svarer til konservatoriernes optagelsesprøver.\nAmatørorkestre og garder syd for grænsen\nDer findes i hele Schleswig-Holstein og i den danske del af grænseregionen findes amatørorkestre, garder og musikensembler af enhver art, som beriger musiklivet i regionen. Ud over de mere eller mindre fast organiserede grupper findes der en række mindre bands og musikere, som ikke er officielt registrerede.\nSom eksempler på amatørorkestre i det nordlige Schleswig-Holstein kan nævnes Schleswiger Husaren, Flensburger Stadtbläser og Flensburger Akkordeon Orchester.\nTil garderne i det nordlige Schleswig-Holstein hører bl.a. Freie Fanfarenzug Niebüll, Spielmanns- und Fanfarenzug Satrup, Spielmanns- und Fanfarenzug Jübek, Musikkorps Rendsburg, Schleswiger Spielmannszug og Spielmannszug der Freien Turnerschaft Harrislee.\nI Landesfeuerwehrverband Schleswig-Holstein er 155 musikkorps og orkestre med ca. 3.000 - 4.000 musikere organiseret. Forbundet har sin egen afdeling for musikvæsen, uddanner musikere, leverer musikerne til det schleswig-holsteinske brandværnsmusikkorps, arrangerer festivaler for brandværnsmusik og meget andet.\nGardernes historie kan føres tilbage til det 8. århundrede. Det fremgår af optegnelser fra det 13. århundrede, at fløjte og tromme blev spillet sammen. Horn-, fløjte- og trompetsignaler kendes fra militærvæsenet. Frem til det 19. århundrede fandtes fanfarekorps og garder især inden for militæret.\nGardermusikken og gymnastikken fandt sammen ved festoptog i forbindelse med gymnastikfesterne, som opstod i det 20. århundrede. Fra sin militære oprindelse som ledsagelse ved soldatermarcher har gardermusikken udviklet sig til en koncerterende musikform.\nGarderne kan høre sammen med forskellige organisationer, f.eks. skytteforeninger, brandværn, karnevalsforeninger, gymnastikforeninger m.m.\nAmatørorkestre og garder nord for grænsen\nI Sønderjylland findes en frodig underskov af orkestre og mere eller mindre fast organiserede grupper af musikere. I 2006 er der registreret 115 orkestre og hertil kommer de mange mindre bands og ensembler, som ikke indgår i en officiel registrering.\nIndtil udgangen af 2006 findes der i Sønderjylland to orkestre, der har status som ”amts-amatørorkestre”. Denne status indebærer, at orkestrene har mulighed for at opnå støtte til professionel instruktion. Disse orkestre er SASO – Sønderjyllands Amatør Symfoniorkester (SASO) og Jomfru Fannys BigBand.\nSASO har eksisteret siden 1963 med det formål at give amatørmusikere fra Syd- og Sønderjylland samt Sydslesvig mulighed for at spille symfonisk musik og anden orkestermusik. Desuden fungerer SASO som orkesterskole for elever fra regionens MGK og de kommunale musikskoler i Sønderjylland.\nDer er stor interesse for at deltage i orkestrets aktiviteter, så man har kunnet arbejde med musik for fuldt orkester. En betydelig del af orkestrets medlemmer er bosiddende syd for grænsen, hvilket også har medført, at der lejlighedsvis afholdes koncerter i Sydslesvig.\nJomfru Fannys Bigband blev dannet i 1989. Bigbandet øver i Aabenraa og tæller blandt sine medlemmer en række erfarne musikere fra hele Sønderjylland. Jomfru Fannys Bigband er et fuldt udbygget og velfungerende orkester, som spiller et bredt repertoire inden for mainstreamjazz, blues og swing.\nJomfru Fannys Bigband deltager i arbejdet med at opretholde den ”musikalske fødekæde” bl.a. ved at afholde skolekoncerter, som åbner instrumenternes og orkestrets verden for skoleeleverne.\nBigBandet optræder jævnligt ved koncerter og har etableret samarbejde med Universität Flensburgs Bigband og har flere gange været engageret i samarbejde med både voksen- og børnekor.\nI 1999 blev Sønderjysk Concert Band etableret som et harmoniorkester for træ- og messingblæsere. Sønderjysk Concert Band har gennem de seneste år afviklet et weekend-stævne, som tiltrækker deltagere fra andre landsdele og fra den tyske side af grænsen.\nDerudover findes der en række andre blæserorkestre, som bl.a. har baggrund i brandværnsorkestre og spejderkorpset FDF, hvoraf flere er organiseret i det landsdækkende danske amatør orkesterforbund – DAO.\nDen særlige type orkester, vi kender som en garde, er også rigt repræsenteret i Sønderjylland. En garde har som regel både et tromme/ fløjtekorps og et messingblæserorkester eller harmoniorkester af forskellig størrelse og sammensætning. Garder virker som regel i parader og optog f.eks. ved byfester og lignende.\nI Sønderjylland findes Den Sønderjyske Garde i Aabenraa, Gråsten Garden, Sønderborg Garden, Den Sønderjyske Pigegarde i Rødding og Haderslev Garden.\nKirkemusik syd for grænsen\nKirkemusik spiller en meget stor rolle for musiklivet i Schleswig-Holstein. Tilbuddene er meget mangfoldige, og kirkemusik er langt mere end blot en del af gudstjenesterne.\nPå hjemmesiden www.nordkirche.de/kirchenmusikportal/ har Den Nordelbiske evangelisk-lutherske Kirke en omfattende aktivitetskalender, hvor kirkemusikalske arrangementer er opført for alle regioner i Schleswig-Holstein. Under forskellige søgeord fra blæsermusik til kormusik, orgelmusik, oratorium og solo kan man her finde musikformer og musikarrangementer for enhver smag. Under stikordet "Gospelveranstaltungen" (gospelarrangementer) findes der en korkalender udelukkende for gospelmusik. Den Nordelbiske Kirke har sin egen kirkemusikdirektør og et kontor for kirkemusik. Begge har sæde i Hamburg.\nUnder ærkebispedømmet Hamburg (Erzbistums Hamburg) arrangerer den katolske kirke også koncerter, orgelmusik, adventssang og andre musikalske aktiviteter i Schleswig-Holstein, bl.a. i Schleswig, Kappeln, Lübeck, Plön og Bad Segeberg.\nNæsten alle kirker i de større og også mindre menigheder i Sydslesvig har musikalske gudstjenester, kormusik, orgelkoncerter, gospelarrangementer, og op til jul den traditionelle adventssang, juleoratorium og meget mere. Der er også rige musikalske tilbud til børn og unge.\nI den dansk-tyske grænseregion er det især Sankt Nikolai Kirke på Südermarkt i Flensburg, der er kendt på den tyske side. Også domkirken Sankt Petri i Schleswig og Nikolai Kirke i Kappeln er populære og ofte benyttede koncertsteder.\nKirkerne har nogle rammer, hvori kirkemusikere gennem et kontinuerligt arbejde introducerer amatører til musikken og arrangerer koncerter med kor og instrumentalgrupper eller kunstnere fra andre byer. Det rige kirkemusikalske repertoire inden for oratorier, messer, passioner og orgelværker, men især den nordtyske baroktradition og værker af moderne komponister kommer her til udfoldelse.\nDer, hvor der ikke findes så mange deciderede koncertsteder, er kirker og kirkerum centrale musikalske koncertsteder i Schleswig-Holstein. Her har instrumentalister og sangere vide muligheder for at udfolde sig, og unge musikere får en vigtig mulighed for at profilere sig for første gang. Derudover afholdes der også koncerter i nogle af kirkerne som led i vigtige arrangementer som f.eks. Schleswig-Holstein Musik Festival.\nI de senere år er der kommet en ny kirkemusikalsk aktivitet til i grænseregionen, Orgelfestival Sønderjylland-Schleswig. Orgelfestivalen er et initiativ, der er udgået fra arbejdsgruppen Orgelfestival Sønderjylland-Schleswig i samarbejde med forskellige partnere. På tysk side finder festivalen bl.a. sted i Sankt Nikolai Kirke i Flensburg, Sankt Marie Kirke i Rendsborg og Kristuskirken i Flensburg-Mürwik.\nDer findes ingen kirkemusikskole i Schleswig-Holstein. Kirkemusikken er en del af uddannelsen ved de musikvidenskabelige institutter på universiteterne.\nKirkemusik nord for grænsen\nSønderjylland har et rigt kirkemusikliv. Udover musikken ved gudstjenester og kirkelige handlinger, arrangerer mange organister i landsdelen kirkekoncerter som en del af deres tjenesteforpligtelser. I de store købstadskirker, hvor organisterne er uddannet fra musikkonservatoriet, vil man finde et rigt tilbud af kirkekoncerter. Der er således omfattende koncertaktiviteter ved Haderslev Domkirke og i de øvrige købstadskirker. Desuden er der væsentlige koncertaktiviteter ved Løgumkloster Kirke og Møgeltønder Kirke på grund af deres unikke orgler og deres fine akustik. Sitet for Møgeltønder Kirke www.moegeltoender-kirke.dk rummer en lydprøve fra orglet. I sommertiden foregår der også koncerter i Rømø Kirke, også til glæde for de mange udenlandske turister.\nKormusikken indtager en væsentlig plads i kirkernes musikliv både i større og mindre kirker. Flere af kirkernes kor er medlemmer af organisationen FUK (Folkekirkens Ungdoms Kor), som bl.a. organiserer store korstævner. Også på dette punkt har Haderslev Domkirke og dets Kantori en ledende rolle.\nDet er også karakteristisk for landsdelen, at bestanden af orgler er af høj kvalitet. Det skyldes ikke mindst, at 3 af landets fornemmeste orgelbyggerier er beliggende i landsdelen. Det ældste og største – Marcussen & Søn – har i efteråret 2006 kunnet fejre sit 200 års jubilæum.\nKirkemusiklivet i landsdelen præges også af, at den første kirkemusikskole i landet, Løgumkloster Kirkemusikskole, blev grundlagt i 1979, hvilket har medvirket til at højne kvalitetsniveauet i de mindre kirker betragteligt.\nI tilknytning til Kirkemusikskolen findes også Den Skandinaviske Klokkenistskole, som er den ene af 4 klokkenistskoler i verden. Undervisningen foregår i egne lokaler - på øveklaviaturer - og på ”Kong Frederik IX’s Klokkespil” i Løgumkloster, samt på et transportabelt klokkespil, som også benyttes til at give koncerter rundt i landet og landsdelen.\nPå Kirkemusikskolen afholdes også mesterkurser med store verdensnavne som gæstelærere. Disse spiller ofte i samme forbindelse koncerter på væsentlige orgler i landsdelen.\nEndelig tilbyder Løgumkloster Højskole 2-3 gange årligt kirkemusikkurser, som søges af kursister fra hele landet. Mange af eleverne benytter disse kurser som forberedelseskurser til optagelse på Løgumkloster Kirkemusikskole.\nKirkemusik over grænsen\nI de senere år har en ny grænseoverskridende aktivitet set dagens lys, nemlig Orgelfestival Sønderjylland - Schleswig. Dette arrangement forestås af to organister i Flensborg Amt i samarbejde med Løgumkloster Kirkemusikskole og organisten ved Løgumkloster Kirke. Fra juli til september arrangeres en serie orgelkoncerter og arrangementer som henleder opmærksomheden på nogle af de interessante orgler i grænseregionen samt besøg hos landsdelens orgelbyggere.\nKormusik og kor syd for grænsen\nLigesom i resten af Tyskland er det at synge i kor en populær, sammenknyttende aktivitet for børn og voksne i Schleswig-Holstein og den dansk-tyske grænseregion.\nHer finder man de store, professionelle operakor ved musikteatrene som det Schleswig-Holsteinischen Landestheaters og symfoniorkesters kor. Andre professionelle og halvprofessionelle kor er medlem af forbundet af tyske koncertkor Verband Deutscher KonzertChöre. I Schleswig-Holstein er f.eks. korene Bach-Chor fra Flensborg, Städtischer Chor Kiel og Lübecker Kammerchor tilknyttet dette forbund.\nUd over operakorene ved musikteatrene og de kor, der er medlem af forbundet af tyske koncertkor, er de fleste kor tilknyttet sangerforbundet Sängerbund Schleswig-Holstein (www.ssh-saengerbund.de) og Den Nordelbiske Kirke. Sangerforbundet for Schleswig-Holstein er inddelt i syv sangkredse (Südholstein, Ostsee, Segeberg/Pinneberg, Slesvig/Flensborg, Nordfrisland, West-Holstein og Mittel-Holstein). Ca. 450 kor er organiseret i sangerforbundet. I den dansk-tyske grænseregion findes der også en række kor, alene i Flensborg er der 12, som hører under sangerforbundet, bl.a. Gesangverein Friedheim, Nordertor-Chor, Polizeichor Flensburg, shantykoret "Die Hornblower" og andre mands-, børne- og ungdomskor. I de andre byer langs den dansk-tyske grænse i Amt Schleswig-Flensburg og Amt Nordfrisland findes der ligeledes mange forskellige kor.\nOver 700 kor har Den Nordelbiske Kirke som paraplyorganisation. De kirkemusikalske arrangementer, som Den Nordelbiske Kirke står bag, kan findes på adressen www.kirchenmusik-nordelbien.de. Næsten alle kirker og menigheder i Schleswig-Holstein har kor som børne- og ungdomskor, kvindekor, mandskor, gospelkor, seniorkor og andre ensembler. Kor som f.eks. Sankt Nikolai Chor ved Nikolaikirke i Flensburg og Domchor ved Schleswigs Domkirke er kendte kirkekor i det nordlige Schleswig-Holstein.\nDerudover findes der mange andre kor, som ikke er organiseret. På søgeordet "Flensburg" på adressen www.choere.de finder man således alene 46 kor inden for forskellige genrer i Flensborg og omegn.\nDe bedste amatørkor dyster i konkurrencen LandesChorWettbewerb, som den Schleswig-Holsteinske musikforening Landesmusikrat Schleswig-Holstein afholder hvert tredje år. Konkurrencen, som også kaldes "CHORALLE", er et fælles initiativ fra Landesmusikrat Schleswig-Holstein og Landesmusikrat Hamburg med henblik på at fremme kormusik i de respektive delstater. Konkurrencen kvalificerer desuden til den tyske korkonkurrence. Det Schleswig-Holsteinske ungdomskor LandesJugendChor Schleswig-Holstein, der blev stiftet i 1986, er ligeledes organiseret i musikforeningen.\nI alt findes der ca. 800 kirkekor, 500 verdslige kor og omkring 500 skolekor i Schleswig-Holstein.\nMusik generelt og også kormusik forbinder menneskene nord og syd for den dansk-tyske grænse. Det vidner f.eks. Flensburger Bach-Chor om, som blev stiftet i 1906 og også optræder sammen med Sønderjyllands Symfoniorkester og andre danske orkestre. Bach-Koret hører til de mest traditionsrige og kendte kor i Nordtyskland og arrangerer "Flensburger Bach-Tage" hvert andet år, som er kendt langt uden for Schleswig-Holsteins grænser.\nKormusik og kor nord for grænsen\nOgså i Sønderjylland er korsang en populær aktivitet for folk i alle aldre og på alle niveauer. Det anslås, at der i Sønderjylland er omkring 100 amatørkor. En stor del af disse kor er medlemmer af landsdækkende paraplyorganisationer som Kor72, Danske Folkekor, Danmarks Børne- og Ungdomskor, Folkekirkens Ungdomskor, Dansk Arbejdersanger og Musikerforbund samt Dansk Sangerforbund.\nDesuden er omkring 20 folkekor organiseret i den sønderjyske afdeling af foreningen Danske Folkekor, kaldet Grænsekorene. Der findes også en række amatørkor i landsdelen, som ikke er organiseret. Og endelig foregår der velfungerende arbejde med kormusik på mange af landsdelens skoler og gymnasier.\nI 2003 blev Filharmonisk Kor etableret som et kor med tilknytning til Sønderjyllands Symfoniorkester. Dette kor er for viderekomne amatørsangere, som medvirker ved orkestrets opførelser af større korværker.\nDe mange kor er udtryk for en meget stor folkelig interesse for at deltage aktivt i arbejdet med kormusik. Men de er også udtryk for en meget stor spredning over mange genrer og repertoirer – fra sønderjyske og danske sange, over klassiske værker til jazz, gospel og rock.


Vaskavulla: Mmmmh- kage! Opskrift på macarons\nI søndags blev min yngste søster konfirmeret. Det var en stor dag, og jeg var så stolt af min smukke søster hele dagen. Jeg kan huske den dag hun blev født, da jeg jo er væsentligt ældre, og derfor er det bare så vildt, at hun nu stod der og har nået den alder allerede; hun er jo stadig den "lille" søster, men så lille er hun slet ikke mere.\nTil en rigtig fest skal der også være et stort kagebord; i hvert fald i vores familie. Traditionen hedder mange små kager. Og derfor bagte jeg 200 macarons til festivitasen! Jeg lærte at bage dem, da vores yngste søn skulle døbes i efteråret. Det krævede en del øvelse at få dem ordentlige og et par plader måtte, inden jeg var tilfreds, lide skraldespandsdøden. Det er jo sådan, at en macaron kun er en "macaron", hvis den er glat i overfladen og har den der lille fod forneden- ellers er det "ikke" en macaron - i hvert fald ikke efter franske standarder. Skulle man ikke kunne fremtrylle disse to ting; glat overflade og fod; så handler det dog udelukkende om udseendet, smagen er den samme. Men det kan godt betale sig at øve sig, for de er så fine, når de er rigtige:) Jeg anbefaler derfor at læse hele stykket igennem, hvis du kaster dig ud i det, for her deler jeg lidt tips og tricks:)\nTil mine macarons skal du bruge:\nevt. farve (her anbefaler jeg pastafarver, da de beholder farven, når de bager, modsat frugtfarve)\nPisk æggehvider og sukker sammen til en sej marengs og si derefter flormelis og mandelmel i og bland (vil du have farve i tilsættes det nu).\nDer er flere hemmeligheder omkring det, at få den rigtige macaron. Selvfølgelig skal man have en god opskrift. Jeg måtte et par stykker igennem, før jeg havde tilpasset lidt her og der og til sidst fundet det rette blandingsforhold. Derudover er der ovnens temperatur, længde på bagning osv.\nDet allervigtigste er dog dejens konsistens. Hvis den ikke er rigtig, så sprækker overfladen, de får ikke fod osv. Den rigtige konsistens skal man opnå ved hjælp af "macaronage", "makronering", og det går ud på, at man, når man har blandet ingredienserne, skal presse luft ud af dejen. Man lærer den rette konsistens at kende med tiden, men man skal opnå en konsistens, hvor dejen ligesom smelter ind i sig selv, når man sætter toppe i den; til at starte med er marengsmassen ret fast på grund af alt den luft, der er pisket ind i marengsen, nu skal luften presses ud. Opnå den rette konsistens ved at skrabe dejen op ad siderne på skålen indtil den er der. Fyld den så på sprøjtepose.\nNu skal dejen på plade: Sæt macarons på størrelse med en fem-krone på pladen dækket med bagepapir med ca. 2 cm imellem. Når du har sat alle dine macarons, så bank pladen et par gange ned i bordet, så slår du eventuelle luftbobler ud af dejen. Lad derefter dejen stå og lufttørre i 30 minutter. Først derefter skal den i ovnen.\nOvnens temperatur er afgørende for, om macaronen både bliver bagt, men samtidig også bevarer sin farve; den må ikke blive brændt i toppen. Min ovn skal stå på 150 grader varmluft og så skal de bage i 13 minutter og køle af på pladen. Start med samme indstillinger på din ovn, men prøv dig frem- det kan være de skal have fem grader mindre hos dig og to minutter længere.\nNår de er kommet ud af ovnen og er kølet af, ja, så er de jo færdige og klar til at fylde med hvad du måtte lyste. Det er en smagssag om man vil lægge dem sammen lige inden de skal spises eller et døgns tid før. Jeg lægger dem sammen 1-2 dage før - de skal nemlig være bløde i midten men sprøde udenpå hvis de skal efterligne den"franske model". Det er også værd at nævne, at macaronbundene jo er glutenfri, så hvis du kender en glutenallergiker, så kan han/hun også være med her - tjek blot, at det du laver fyld af også er glutenfrit (noget chokolade kan indeholde hvedestivelse).\nMed passionsfrugtganache og lakridsganache\nBasis for ganacherne er chokolade, fløde og lidt smør.\nHak chokoladen og hæld den kogende piskefløde over. Lad blandingen stå lidt tid til chokoladen er smeltet og rør så rundt til den er helt blandet med fløden. Når den er tempereret røres det bløde smør i. Ganachen puttes i sprøjtepose og lægges på køl til næste dag, hvor del fyldes på macaron-bundene, der lægges sammen to og to.\nI den ganache, hvor der var passionsfrugt, erstattede jeg 1 dl af fløden med passionsfrugtsaft og jeg brugte hvid chokolade.\nI den ganache, hvor der var lakrids, smagte jeg ganachen lavet på hvid chokolade til med lakridspulver.\nI ganachen med kaffe rørte jeg en ganache med lys chokolade og kom til sidst to tsk opløst pulverkaffe i (opløst i et skvæt varmt vand)\nI ganachen med solbær, erstattede jeg 1 dl fløde med purerede solbær og smagte til med lakrids.\nLeg med ganacherne- det er i dem smagen ligger :) Put gerne to forskellige ganacher i - i den med passionsfrugt og lakrids lagde jeg først passionsfrugten på og dernæst en klat lakrids.\nI skal også lige have et billede af alle de andre dejlige minikager, der prydede bordet til konfirmationen:)\nSmå franske vafler, små fuglereder med chantillycreme og friske bær og kransekage (sidstnævnte bagt af min morfar, der er pensioneret bager - mmmh)\nOg små hindbærsnitter bagt af Jytte, mine forældres nabo...\nGodt der ikke er fest hve dag, for så havde jeg vejet væsentligt mere, end jeg gør:)\nEtiketter: bagning, glutenfri opskrift, Opskrifter\nindsendt af Thea Vaskavulla @ 5/15/2013 3 kommentarer\nKlokken 5/17/2013 , Annegrete Olesen sagde ...\nDe ser flotte ud. Du er hammer dygtig. Det er dejligt, at du fortæller dine tips og tricks.\nKlokken 5/22/2013 , Thea Vaskavulla sagde ...\nMange tak :) Det er dejligt at du læser med\nKlokken 4/21/2014 , Susanne Friis sagde ...\nJeg har lige bagt macarons til en konfirmation næste weekend, og din opskrift fungerer perfekt, men det ved du selvfølgelig :) jeg har lige et spørgsmål. Hvis jeg fylder dem med ganache dagen før, som du anbefaler, så skal de vel opbevares i køleskab i døgnet ind til de skal spises? Og hvordan undgår jeg så, at de bliver bløde.\nKh Susanne (som havde fornøjelsen af at være med til at servere dine fantastiske kager)\nDIY: Lille pusletaske\nOm sandalkøberi og giveawayvinder\nSå blev lillebrors islænder endelig færdig!\nGive away i samarbejde med LEGO WEAR\nOm farver og uskyld...\nDe første trykknapper nu i brug\nMan må aldrig gå ned på udstyr! - ren blær


Bag om Kim Jørgensens bøger | Kim Jørgensen - krimiforfatter\nKim Jørgensen – krimiforfatter\nHer vil jeg invitere dig – ikke bag scenen – men bag om bøgerne. Du får et indblik i nogle af mine overvejelser omkring bøgernes indhold. Derudover fortæller jeg lidt om min research, som for en stor dels vedkommende foregår på internettet. Det er en enorm fordel for mig, der som mange andre forfattere ikke er særlig udadvendt. Jeg kan dog godt lide at besøge steder og områder af historisk interesse. Det inspirerer mig. Billederne nedenfor kan du se i et større format, når du klikker på dem.\nHvor skal jeg begynde? Jo, jeg kunne jo begynde med at fortælle om min research i forbindelse med “Frygten er nøglen”, som bl.a. foregår i København. Bogens handling udspænder sig dels i 1910/1911 og op til nutiden. Det er en spændende opgave at grave i fortiden, men det skaber også sine udfordringer. Vi ved jo fx alle sammen, at vi har elektrisk lys i dag. Men havde de det i 1910, og hvis de havde det, hvor udbredt var det så? Der er nogle ting, man straks er opmærksom på som forfatter og andre ting, man tager for givet. I en anmeldelse på krimifan.dk gør Jan Findal gør opmærksom på, at Gammel Dansk ikke fandtes i 1952, som jeg påstår i et kapitel. Den detalje havde jeg altså end ikke overvejet at undersøge.\nI første kapitel går bogens hovedperson den 14. december 1910 efter en god frokost fra Restaurant & Café Nytorv til en guldsmedeforretning i Købmagergade, hvor dramatikken begynder. Han går via Nygade og Amagertorv, som vi i dag kender som en del af Strøget. For at visualisere turen og få inspiration tog jeg sammen med min kone, Lissi, ind for at gå turen en vinterdag. Vi besluttede os dog for at tage udgangspunkt i Købmagergade og gå den modsatte vej. Allerede inden vi nåede Købmagergade opstod der en vis forsinkelse, da der var udsalg i en skoforretning i Frederiksborggade. På Kultorvet lige før Købmagergade udviklede det sig ydermere dramatisk. Her sad en brødebetynget ung mand på en bænk. Foran ham stod to betjente, der undersøgte en sort sæk. De trak det ene våben frem efter det andet, mens manden vendte ansigtet mod brostenene. Jeg håber, det var attrapper, der var i sækken, for ellers var der arbejdsredskaber til adskillige bankrøverier. Her var der inspiration til en god historie, men hvordan i alverden skulle jeg proppe episoden ind i en kriminalroman i et kapitel, der foregår i 1910? Ærgerligt! Ærgerligt!\nNå, men nu kunne turen begynde i Købmagergade. Allerede her begyndte jeg at tænke over nogle ting. Var Købmagergade og Strøget gågade i 1910? Min undersøgelse viste, at Strøget først blev gågade i 1962 og Købmagergade i 1973. Så der må have været en vis trafik på gaden. Bilen var selvfølgelig opfundet i 1910, men hvor mange havde egentlig biler dengang? Lidt research på nettet viste, at det var muligt at lade sig transportere af en hestetrukken omnibus, som der er billede af her. Godt at have i baghovedet, når turen skulle beskrives. Et nærmere studie af billedet viser, at sikkerheden ikke var helt i top dengang.\nLidt efter dukkede Rundetårn op. Det er et spændende bygningsværk, der selvfølgelig skulle med i bogen, men hvordan skulle jeg gøre det interessant? Igen krævede det lidt efterfølgende research, og så dukkede historien op om drengen, der blev levende begravet i Rundetårn. Den unge mand med navnet August Nielsen var i 1880 kordreng i Trinitatis kirke. Sammen med et par legekammerater gik han på opdagelse øverst oppe i tårnet. Her faldt han i et hul i gulvet og endte i bunden af tårnets kerne. Der var uenighed om, hvad man skulle gøre for at redde drengen. Til sidst blev der slået et hul i muren i bunden af tårnet, og hans far kunne hente sin forslåede, men levende søn. Du kan se historien på Rundetårns hjemmeside ved at følge linket her.\nSå gik turen til guldsmed P. Hertz. Lad mig sige det med det samme: Den guldsmedeforretning forekommer ikke i min bog ved navns nævnelse, selv om den eksisterede i 1910. Til gengæld omtales en guldsmed ved navn Stein. Når jeg har givet guldsmeden et andet navn er det for, at læseren skal vide, at alt hvad der foregår hos den guldsmed i bogen – og det er ikke småting – kun er ren fiktion. Lissi tog en del billeder af guldsmedeforretningen, og her er et af dem. Mens hun fotograferede, blev jeg overmandet af en besynderlig følelse af, at nogen betragtede os. Måske havde nogen først overværet optrinnet på Kultorvet og bagefter spekuleret på, om vi mon var i ledtog med den unge mand … Du kan læse historien om guldsmed Peter Herz på Wikipedia her.\nLængere nede ad Købmagergade ligger der en hatteforretning med navnet Petitgas. Historien går tilbage til 1857, hvor en af de fineste hattemagere i verden, Francois Petitgas etablerede sin forretning i Købmagergade 5. Han fik stor succes, og forretningen blev så berømt, at både Frederik IX og Olav V lagde vejen forbi. Da jeg lavede min research, læste jeg, at den daværende ejer Kurt P. Jensen var bange for, at forretningen ville blive lukket, når han gik på pension. Heldigvis gik det ikke sådan. En af hans kunder overtog forretningen, så skiltet ude foran får lov at hænge nogle år endnu. Petitgas hedder Lafleur i min bog og er med for en kort bemærkning. Læs mere om Petitgas og forretningen her.\nDet næste, vi faldt over var Storkespringvandet. Så det ikke lidt for moderne ud til at eksistere i 1910? Jo, men i 1894 syntes folk også, det så for moderne ud. Det var ikke lige værdsat af alle dengang, men i dag knytter der sig en lang historie til kunstværket. Storkespringvandet bliver også omtalt i bogen.\nMen nu kunne det jo lyde, som om “Frygten er nøglen” er en historiebog. Det er det ikke, men det er en krimi, der omfatter flere tidsaldre, og København er en fantastisk by, der formår at binde dem sammen. Måske er du på nuværende tidspunkt interesseret i at læse de første kapitler af bogen, og det kan du gøre her. Og ellers iler vi bare videre mod Kgs. Nytorv, hvor det første vi får øje på er domhuset. Domhuset? Nåh ja, det var dér, hvor bogens hovedperson Søren Abildgaard … ups, der var jeg ved at tale over mig. Jeg vil ikke afsløre for meget, hvis du ikke har læst bogen endnu.\nIkke mere om min og min kones research til “Frygten er nøglen”. Her er dog et par links til forskellige sider, hvor jeg fandt nyttig information, som bliver brugt i mindre eller større omfang i bogen:\nDet ny teaters historie (jo Søren Abildgaard var der også til åbningsforestillingen) – klik her\nAdolph Philipsen, der myrdede en inkassator i 1890 – klik her\nDe døde kroppes læsesal – klik her\nDaells Varehus katalog 1911 – klik her\nLad os gå videre til “Den røde boomerang”. Den foregår i nutiden, og det betyder, at jeg havde nogle andre overvejelser i hovedet, da jeg skrev den, og researchen blev selvfølgelig en del anderledes. Måske vil det være på plads at skrive lidt omkring, hvordan jeg fik inspirationen til at skrive en bog om Klaus Winther, en samvittighedsløs byggematador. På litteratursiden.dk (se anmeldelse her) mente anmelderen, at jeg blev inspireret af historierne om Klaus Riskær og Stein Bagger, og det var også et par gode bud. Men fakta er, at det var en helt anden forsidekandidat, der fik mig til at skrive bogen. Jeg vil ikke nævne hans navn her, men jeg kan beskrive, hvorfor jeg fandt ham interessant. Før finanskrisen stod han bag en række tvivlsomme byggeprojekter, hvor mange privatpersoner kom galt af sted, da de købte hans ejendomme. Der var mange fejl i boligerne, og de blev ikke udbedret. Han blev senere erklæret konkurs, men alligevel lykkedes det ham at køre videre på første klasse, mens hans kunder måtte lide under de fejlslagne byggeprojekter. I de senere år har han fået lidt modvind, og han kan ikke forstå, at retssystemet stadig forsøger at spænde ben for ham. Da jeg læste alle artiklerne, blev jeg inspireret til at skrive “Den røde boomerang”. I denne bog skulle historien ikke påvirkes af hverken byggematador, medier eller retssystemet. Historien skulle ende på den måde, som jeg ville have, den skulle ende. Nysgerrig? Lån bogen her!\nI stedet for her at skrive om min research, der involverede emner som dykning, synkende biler, grusgrave, Volvo Amazon-klubben, arbejdstilsynet m.m. kunne det måske være på plads at fortælle, at jeg også lærte noget andet, da jeg skrev bogen – noget jeg har haft gavn af i mine efterfølgende bøger. Hvis man har fundet et specielt navn til en person i sin bog, skal man “google” det. Man tror måske, at man i sin klogskab selv har fundet på det, men i virkeligheden har man hørt det et andet sted før. I “Den røde boomerang” havde jeg fundet, hvad jeg selv mente var et genialt navn på en biperson. Jeg var stolt af mig selv over mit påfund, lige ind til den dag, personen ringede til mig på mit arbejde. Det viste sig at være en af vores kunder. Af frygt for at han en dag tilfældigt skulle falde over min bog og få morgenkrydderen galt i halsen, måtte jeg ændre navnet.\n“Jomfrurejsen”, som udkom i 2015, kombinerer lige som “Frygten er nøglen” fortid og nutid, og den foregår dels i 1930’erne, 1985 og 2005. Som titlen antyder har det noget med et skib at gøre, og det har gjort, at jeg har måttet granske det maritime. Her er det rart med den hjælp, internettet kan give. Heldigvis har jeg også kunnet få værdifulde informationer fra en god ven, der i sine unge dage rejste som sømand på de store verdenshave. Desværre døde han, inden bogen blev færdiggjort, så han nåede ikke at se det færdige resultat.\nI bogen foregår jomfrurejsen med skibet “Damokles” med 50 års forsinkelse i 1985. Det betyder, at skibet er færdigbygget i 1935, kun få år efter “Kongeskibet Dannebrog”. I bogen sammenligner jeg også de to skibe og hævder, at det er de samme konstruktører, der står bag. “Damokles” er desuden fem meter længere – mindre kan ikke gøre det! Jeg har derfor ladet mig inspirere af beskrivelser og billeder af Kongeskibet i min bog. Jeg fandt en flot fotoserie på nettet, som jeg har brugt for at visualisere skibet i bogen. Du kan se den her.\n“For fondens skyld” blev udgivet i 2008, og det var ikke en bog, der involverede den store research. Hovedpersonen er en stakkels revisor, der af Dalum-fondens 90-årige ubestridte leder bliver bedt om at leje detektiv, når nu han alligevel skal revidere regnskaber. Da jeg selv har arbejdet med regnskaber i mange år, kunne jeg bruge min egen viden til at rette op på revisorernes støvede image.\nHvad angår denne bog, minder den mig om noget, jeg ville ønske, jeg havde gjort anderledes. Jeg tog nemlig ikke chancen, da jeg havde muligheden for det. Inden “For fondens skyld” havde jeg skrevet flere håbløse manuskripter, som jeg sendte til flere store og små forlag. Et af forlagene var “Holkenfeldt 3″. Når jeg nu havde valgt det forlag, var det, fordi de havde udgivet en bog af Ole Høeg, en forfatter jeg var begejstret for. Han skrev en serie om den romerske politikommissær Bergamasco, hvis særkende var en aristokratisk næse. Når jeg sendte mine manuskripter, fik jeg altid et venligt, begrundet afslag fra Kay Holkenfeldt. Det var så meget anderledes end det, jeg var vant til fra andre forlag, hvor man venter månedsvis på et brev med ordlyden: “Tak fordi vi måtte vurdere dit manuskript. Desværre kan vi ikke finde anvendelse for det.” Derfor var det oplagt i 2002 at sende “For fondens skyld” til Holkenfeldt 3 som det første forlag.\nMen hans svar til mig lignede ikke de andre. Det var ikke blot et venligt afslag. Tværtimod syntes han, det var en ganske god bog. Han havde sendt den videre til en konsulent. Han og konsulenten var dog begge to enige om, at den skulle bearbejdes yderligere. Holkenfeldt foreslog dog, at jeg sendte manuskriptet til et andet forlag først. Hvis ikke det lykkedes at komme igennem dér, ville han meget gerne komme til Brøndby Strand for at tale om min bog. En usædvanlig gestus, som jeg har fortrudt, at jeg ikke tog imod. Det kunne have haft betydning for de fremtidige manuskripter.\nJeg må indrømme, at da jeg fik brevet, fik jeg en trang til at undersøge, hvem Kay Holkenfeldt var. Det viste sig, at han på det tidspunkt var en moden herre på 82, der havde været aktiv inden for bogbranchen i en menneskealder og var kendt og respekteret. Hans måde at udtrykke sig på var temmelig frisk, så det kom som en overraskelse for mig, at han var en ældre herre.\nI slutningen af brevet skrev han til mig: “Tab nu ikke modet…” Det råd har jeg taget til mig siden.\nEfter afslag fra et par andre forlag kom “For fondens skyld” dog til at ligge i skuffen ind til 2008, hvor manuskriptet blev bearbejdet yderligere og udgivet på Forlaget Facet.\nI forbindelse med udgivelsen af “For fondens skyld” fik jeg den idé at sende et brev til et par hundrede revisionsselskaber, hvor jeg opfordrede dem til at købe nogle eksemplarer af bogen som gimmicks, fx som gaver ved seminarer. De fleste reagerede ikke, men et enkelt firma købte til min store overraskelse 50 bøger. Portoen var dækket ind, og så fik mit forfatterskab en større udbredelse!\nIdeen til ”Hvis væggene kunne tale” fik jeg, da jeg en dag læste om ”Den mumificerede kat”. Under opførelsen af Sct. Olai Gade 7 i Helsingør i 1700-tallet blev den indemuret af håndværkere, der ikke fik rejsegilde af bygherren. Katten blev fundet i 1985 og befinder sig på Helsingør bymuseum. Du kan læse mere om den stakkels kat her.\nLænge funderede jeg over, hvad historien skulle handle om, uden at komme nogle vegne. Det var først, da jeg lavede den indemurede kat om til en indemuret mand, at der kom skred i processen. Nu er det jo ikke første gang, nogen har skrevet om en mand, der bliver muret inde eller begravet under et betongulv. I sig selv er det jo heller ikke særligt spændende. Det interessante er: Hvordan i alverden er han havnet dér? Efter at være blevet enig med mig selv om svaret på det spørgsmål, dukkede et nyt op. Hvordan river man en væg ned? For mig, der ikke har håndværksmæssig erfaring, var det mere kompliceret at svare på. Heldigvis er en de største gaver til forfatterne internettet, hvor jeg fandt en udførlig beskrivelse, som gjorde mig meget klogere. Men alligevel – skal du bruge nogen til at rive en væg ned, så find for din egen skyld en dygtig håndværker i stedet for at ringe til mig.\nUndervejs i processen stiftede jeg bekendtskab med en anden historie fra nyhederne om et mumificeret objekt. Under reparationen af en skorsten fandt man en død brevdue med et skjult budskab fra 2. verdenskrig. Det kunne da være inspirationen til en ny bog. Men hvordan finder man nu ud af, hvordan man reparerer en skorsten?\nHvis du er nået herned på siden, kan det være fordi, du ved et uheld er “scrollet” herned. Det kan også være, du synes, det har været interessant. Er det sidste tilfældet, håber jeg, at du vil dele siden med andre.


Skat.dk: Lærer - fradrag befordring og kursusudgifter - videreuddannelse eller efteruddannelse\n18 Dec 2002 08:22\n7. afdeling, B-2350-01\nLærer, kursus, videreuddannelse, efteruddannelse, befordring\nSagsøger påstod sig tilkendt fradrag for udgifter i forbindelse med deltagelse i to kurser. Kurserne kunne imidlertid ikke anses som alene ajourførende efteruddannelse af sagsøgerens hidtidige uddannelse som folkeskolelærer, hvorfor betingelserne for fradrag efter statsskattelovens § 6, stk. 1, litra a, ikke fandtes at være opfyldt\nLigningsvejledningen 2001 A.F.1.1.2 og A.F.1.4\n(Kammeradvokaten ved advokat Lars Apostoli, København).\nFritse Hove, Elisabeth Mejnertz og Lone Drengsgaard (kst.)\nDenne sag, der er anlagt den 19. oktober 2001, drejer sig om, hvorvidt sagsøgeren, A, i indkomstårene 1996 - 1998 har krav på fradrag for befordring og fortæring.\nLandsskatteretten afsagde den 26. juli 2001 følgende kendelse vedrørende opgørelse af sagsøgerens skattepligtige indkomst i 1996 - 1998:\n"Klagen vedrører opgørelserne af indkomsterne på følgende punkter:\nFradrag for befordring mellem hjem og uddannelsessted ansat til\nØvrige lønmodtagerudgifter, fradrag for kursusudgifter ansat til\nDet er oplyst, at klageren har gennemgået en uddannelse på Danmarks Lærerhøjskole, der har varet i 2 år. I forbindelse hermed har klageren foretaget fradrag for befordring samt udgifter til fortæring, kursusudgifter og undervisningsudgifter og undervisningsmateriale, da hun har anset uddannelsen for at være efteruddannelse. Klageren har for indkomståret 1996 foretaget fradrag for befordring med 11.262 kr., for indkomståret 1997 med 19.416 kr., medens hun for indkomståret 1998 har foretaget fradrag for befordring med 3.118 kr. og øvrige lønmodtagerudgifter med 24.765 kr.\nKlageren har tidligere undervist i Frankrig, hvor hun har taget en uddannelse som voksenunderviser. Denne uddannelse i Frankrig giver ikke adgang til at undervise på voksenuddannelsescentre (VUC) i Danmark. Det har derfor været nødvendigt at gennemgå en i Danmark godkendt uddannelse, og klageren har i den forbindelse i 1998 gennemgået et kursus på Amtscentret for Undervisning i .... Amt.\nDe stedlige skattemyndigheder har ikke godkendt de selvangivne fradrag, og skatteankenævnet har begrundet det med, at der har været tale om en kompetencegivende videreuddannelse. Skatteankenævnet har i den forbindelse henvist til statsskattelovens 6, stk. 1, litra a.\nKlageren har anført, at de foretagne befordringsfradrag for 1996 og 1997 på henholdsvis 11.262 kr. og 19.416 kr. vedrører hendes efteruddannelse på Danmarks Lærerhøjskole, hvor hun fulgte et kursus i billedkunst. Da billedkunst er et af hendes liniefag fra seminariet, og hun underviste i billedkunst på Y1-by Skole, havde hun fået lagt et skema, som tog hensyn til hendes kursus ved at give hende fri torsdag, således at hun kunne følge kurset på Danmarks Lærerhøjskole. Derfor må det anses for efteruddannelse med ajourføring af faglig viden og altså ikke en videreuddannelse. Klageren har i den forbindelse henvist til afgørelser fra Landsskatteretten offentliggjort i TfS.1987.338 og TfS.1990.136. I disse sager fandt Landsskatteretten, at årskurser havde karakter af efteruddannelse og alene havde til formål at ajourføre og vedligeholde faglig viden og uddannelse.\nKlageren har endvidere anført, at de foretagne fradrag for befordring og kursusudgifter i 1998 på i alt 27.883 kr. vedrører omkostninger fra en efteruddannelse som læse- stave- skrivelærer på Amtscentret for Undervisning i .... Amt. Klageren var i 1998 ikke længere ansat som lærer på Y1-by Skole, men kunne få arbejde hos VUC på Y2-by, hvis hun tog denne uddannelse, idet hendes andet liniefag fra seminariet er dansk med speciale C (d.v.s. speciallærer for svage læsere). Klageren har derfor undervist i dette fag i sine tidligere jobs. Klageren har for at dokumentere, at uddannelsen er en efteruddannelse, henvist til en vedlagt kopi af brochuren vedrørende læselæreruddannelsen, hvoraf det fremgår, at uddannelsen er en efteruddannelse, såfremt man har speciale C fra et seminarium, d.v.s. har en uddannelse eller har undervist i noget lignende. Klageren gør på den baggrund gældende, at der er tale om en nødvendig efteruddannelse for at kunne vedligeholde arbejdsmuligheder inden for undervisning. Klageren henviser i den forbindelse til en afgørelse fra Landsskatteretten offentliggjort i TfS. 1998.716, hvor en afdelingssygeplejerske fik medhold i, at udgifterne til et kursus havde en sådan karakter og direkte forbindelse til hendes indkomsterhvervelse som afdelingssygeplejerske. Klageren har i den forbindelse også henvist til en afgørelse fra Landsskatteretten offentliggjort i TfS.1997.783, hvor en socialpædagog fik medhold i, at hun var berettiget til fradrag i forbindelse med et et-årigt efteruddannelseskursus.\nKlagerens ægtefælle har om de nærmere omstændigheder oplyst, at klageren i 1996 -1997 var ansat som årsvikar på Y1-by Skole. Det vil sige, at hun havde en tidsbegrænset ansættelse. Skolemyndighederne på Y2-by har den ansættelsespolitik, at de ikke ansætter lærere, der er ældre end 50 år. Klageren vidste derfor, at hun var nødt til at finde andet arbejde.\nKlageren fik kontakt til VUC, som stiller større kvalifikationskrav end Folkeskolen. For at blive ansat på VUC var det en forudsætning, at hun fik en videreuddannelse i sit liniefag fra lærerseminariet, billedkunst, på Danmarks Lærerhøjskole. Senere fik hun også tilbud om undervisning på VUC som læse - stave - skrivelærer, hvilket forudsatte, at hun også på dette felt videreuddannede sig, i dette tilfælde på Amtscentret for Undervisning i .... Amt.\nUddannelsen på Danmarks Lærerhøjskole og Amtscentret for Undervisning i .... Amt havde ikke nogen sammenhæng med klagerens årsvikariet på Y1-by Skole i 1996 - 1997. Den eneste sammenhæng er, at hun allerede nogle måneder, før årsvikariatet på Y1-by Skole sluttede, fik tilladelse af skoleinspektøren på skolen til at starte på årskurset. Klageren startede i øvrigt også undervisningen på VUC, før hun var færdig med videreuddannelsen.\nAlene kørsel til et indtægtsgivende arbejdssted og ikke f. eks. til et uddannelsessted er omfattet af reglerne om fradrag for befordring efter ligningslovens § 9 C, ligesom fradrag for øvrige lønmodtagerudgifter efter ligningslovens § 9, herunder kursusudgifter, forudsætter, at udgifterne har tilknytning til den løbende indtægtserhvervelse. Da klagerens deltagelse i undervisningen på Danmarks Lærerhøjskole og Amtscentret for Undervisning i .... Amt ikke er sket efter krav fra en arbejdsgiver som et led i arbejdet, men på klagerens egen foranledning, er klageren hverken berettiget til fradrag for befordring efter ligningslovens § 9 C eller for kursusudgifter i forbindelse med denne undervisning efter ligningslovens § 9.\nSagsøgeren har nedlagt påstand om, at sagsøgte tilpligtes at anerkende, at sagsøgerens skattepligtige indkomst for indkomstårene 1996-1997 og 1998 nedsættes med henholdsvis 11.262 kr., 19.416 kr. og 27.918 kr.\nSagsøgte, Skatteministeriet, har principalt påstået frifindelse, subsidiært at ansættelser af sagsøgerens skattepligtige indkomst for indkomstårene 1996, 1997 og 1998 hjemvises til fornyet behandling ved ligningsmyndighederne.\nDe af sagsøgeren påståede fradrag vedrører for 1996 og 1997 alene befordringsudgifter og for 1998 befordringsudgifter med 3.118 kr., dobbelt husførelse med 4.050 kr. og kursusudgifter med 20.750 kr.\nSagsøgeren har under et forberedende retsmøde den 26. februar 2002 på sagsøgtes opfordringer blandt andet oplyst følgende:\nhun er nu cand./exam. pæd. i billedkunst, hvilket svarer til cand. mag. niveau.\nhun har siden 1997 undervist på VUC som læselærer og i billedkunst.\ndet har været en betingelse for hendes arbejde som underviser på VUC, som censor på lærerseminariet og virksomheden som lærer på .... Handicapcenter, at hun har gennemført de uddannelser, der er omfattet af denne sag som henholdsvis cand./exam. pæd. i billedkunst og læselærer.\nSagsøgeren har fremlagt bevis for, at hun i januar 1998 har afsluttet exam. pæd. graden i Den faglig-pædagogiske uddannelse i Billedkunst.\nEndvidere har sagsøgeren fremlagt bevis for, at hun har gennemført og afsluttet læselærer- og læsepædagoguddannelsens grundmodul på 260 timer arrangeret af Voksenpædagogisk Center i .... Amt i efteråret 1998 - foråret 1999 og afsluttet samme uddannelses dysleksimodul på 40 timer i juni 1999.\nLæselæreruddannelsen er i uddannelsens informationsmateriale beskrevet således:\nMed oprettelse af læsekurser for voksne, som tilbydes af amtskommunerne fra 1. januar 1996, er der opstået behov for en læselæreruddannelse, der giver kvalifikationer til at undervise en bred målgruppe af voksne i læsning stavning og skrivning.\nUnderviserens rolle som rådgiver og vejleder for kursisterne er blevet mere tydeliggjort i forbindelse med læsekurserne, og uddannelsen skal derfor bl.a. kvalificere deltagerne til at varetage denne opgave.\nLæselæreruddannelsen bygger på erfaringer fra læsepædagoguddannelsen og kurser om rådgivning og vejledning, som VUC tidligere har udbudt.\nLæselæreruddannelsen er en efter-/videreuddannelse oven på en anden uddannelse, og den henvender sig til personer, der ønsker at undervise kursister med utilstrækkelige læse-, stave- og skrivefærdigheder inden for den kompenserende specialundervisning for voksne eller på læsekurser for voksne. Læselæreruddannelsen skal give de kommende læselærere forudsætninger for at varetage denne undervisning.\nLæselærerne skal gennem uddannelsen, ved undervisning, selvstudium, opgaveløsning og praktiksættes i stand til at planlægge og gennemføre læseundervisning for voksne under inddragelse af den seneste læsepædagogiske viden og forskning, herunder nye pædagogiske metoder til læseindlæring samt under anvendelse af velgennemprøvede voksenpædagogiske metoder og materialer. Hertil hører at kunne diagnosticere/vurdere læse- og stavefærdigheder og de væsentligste sproglige og sprogpsykologiske forudsætninger for læsning.\nLæselæreren skal endvidere på et kvalificeret grundlag kunne vurdere hvorvidt det er relevant at inddrage eller rådgive/vejlede/henvise til anden undervisningsmæssig eller specialpædagogisk bistand m.v., og læselæreren skal kunne tilrettelægge undervisning og evaluere udbyttet af læseundervisningen sammen med kursisterne.\nUddannelsens struktur og form\nLæselæreruddannelsen består af et grundmodul på 260 timer og tilvalgsmoduler på 40 timer hver. Uddannelsen kan først betragtes som gennemført, når deltageren har gennemført grundmodulet samt mindst 1 tilvalgsmodul. Dysleksimodulet giver en særlig kvalificering inden for den kompenserende specialundervisning (§1), mens Rådgivnings- og vejledningsmodulet giver en særlig kvalificering til at undervise på læsekurser (§ 1a). Læselæreren kan kvalificere sig til både den kompenserende specialundervisning og læsekurser ved at gennemføre alle 32 moduler.\nTimerne på de enkelte moduler er fordelt mellem kurser, hjemmearbejde og praktik, således at der er 112 undervisningstimer på grundmodulet og 28 undervisningstimer på hvert tilvalgsmodul. På hvert modul er der en eller flere faste instruktører, men derudover vil der være gæstelærere, som har særlig ekspertise indenfor det område, de underviser i."\nSagsøgeren har forklaret, at hun var færdig på seminariet vistnok i 1964. Uddannelsen omfattede et speciale i dansk, herunder undervisning af læsesvage elever. Hun har efter seminarieuddannelsen undervist på ungdomsskoler. I Frankrig underviste hun i billedkunst fra ca. 1985-1993. Efterfølgende arbejdede hun som vikar i Gilleleje. Da de i 1995 flyttede til Y2-by, underviste hun i ca. 2½ år i folkeskolen som årsvikar. Efter sommerferien i 1998 blev hun ansat på VUC. Mens hun var årsvikar på Y1-by Skole, havde hun skemafri om torsdagen for at kunne følge undervisningen på læselæreruddannelsen. I begyndelsen af ansættelsen på VUC arbejdede hun på dispensation, idet hun ikke havde cand. mag. uddannelse i billedkunst. Hun er nu fuldtidsansat på Y3-by Kommunes Sprogcenter til at undervise flygtninge og indvandrere på Y2-by. Hun blev ansat i denne stilling i 2001. Læselæreruddannelsen er nødvendig for denne ansættelse, forstået på den måde, at hun formentlig ikke kunne have opnået ansættelsen alene med sin folkeskolelæreruddannelse.\nSagsøgeren har gjort gældende, at hendes efteruddannelser var nødvendige for at undgå arbejdsløshed på Y2-by og derfor nødvendige for at opretholde hendes indtægter. Ansættelsen på Y1-by Skole var tidsbegrænset. Uden efteruddannelserne ville sagsøgeren således ikke kunne godkendes som underviser på VUC. Som følge heraf kan udgifterne fradrages i medfør af statsskattelovens § 6, stk. 1, litra a.\nSagsøgte har gjort gældende, at de kurser, sagsøgeren har deltaget i, var kompetencegivende videreuddannelse og ikke ajourførende efteruddannelse. Betingelserne for fradrag efter statsskattelovens § 6, stk. 1, litra a, er derfor ikke opfyldt.\nVedrørende spørgsmålet om fradrag for dobbelt husførelse har sagsøgte yderligere anført, at kursusafgifter på læselærerkurset omfattede forplejning, og at det krævede fradrag overstiger de af ligningsmyndighederne anvendte standardsatser.\nEfter sagsøgerens oplysninger krævede hendes daværende ansættelse på Y1-by Skole ikke, at sagsøgeren fulgte de omhandlede kurser. Ansættelsen på Y1-by Skole var tidsbegrænset, og sagsøgeren måtte derfor forvente at blive arbejdsløs. De kurser, sagsøgeren genneførte, kvalificerede hende til at undervise på VUC som læselærer og som lærer på HF niveau i billedkunst og til at undervise på .... Handicapcenter. Det må således lægges til grund, at sagsøgeren ikke havde kunnet fortsætte sin ansættelse på VUC, hvis hun ikke havde gennemført uddannelserne. Endvidere kunne ansøgeren efter sin forklaring ikke have opnået sin nuværende ansættelse som sproglærer alene på grundlag af sin folkeskolelæreruddannelse. Under disse omstændigheder kan kurserne ikke anses som alene ajourførende efteruddannelse af sagsøgerens hidtidige uddannelse.\nBetingelserne for fradrag i statsskattelovens § 6, stk. 1, litra a, er derfor ikke opfyldt.\nI sagsomkostninger skal sagsøgeren, A, inden 14 dage betale 9.000 kr. til sagsøgte, Skatteministeriet.


Henrik og Pernille (moderne dansk retskrivning) "act1"\nHenrik og Pernille (moderne dansk retskrivning)\nHenrik (som *kavaler)\nHa ha ha ha ha ha! Det *går rigtig an. Hun *er fast. Hvad kan dog ikke de *lumpne klæder gøre? Jeg har *min tro ikke haft andet *øjemærke end at *harcelere lidt med min herres klæder og *ekvipage, og aldrig tænkt at gøre min lykke derved. Det går mig *ligesom kulbrænderen der iførte sig i en *doktorkjole for at lade sig hilse af folk, og blev virkelig doktor ved samme narreri. Jeg bli’r virkelig *hanrej; thi den gode *jomfru er *koket som en evig ulykke, men *hvad vil det sige? Jeg avancerer dog, nemlig fra en *slyngel til en fornem hanrej. Det meste består deri at jeg kan *holde gode miner, og intet af det gamle *lakajvæsen stikker frem som kan røbe mig.\nI går havde jeg nær begået en forbandet forseelse: Da jeg gav de fremmede folk som jeg har antaget for min herre, ordre at spænde for vognen, *kom jeg ikke i hu jeg var herre, men ville stå bag på vognen, hvorudover kusken begyndte at smile og sagde: “Hvor vil Deres *Velbårenhed hen?” Jeg blev skamfuld og begyndte at hænge med hovedet som et æsel, men reddede mig dog derfra idet jeg lod som jeg så en skavank på *himmelen af vognen.\nJeg var på et *assemblé i går alene for at lære nogle fornemme *grimasser. Jeg så der blandt andet *en junker som nylig var kommet fra Frankrig, ham udkopierede jeg meget nøje, undtagen at jeg ikke vil snakke igennem næsen, hvortil han havde sine *a parte raisons, thi han var kommet ganske nylig fra Paris. For resten stjal jeg ham al hans anden *artighed fra, som for eksempel:\n(Tager sit urværk op og fløjter, gør *kupéer med fødderne og synger, tager spejlet af lommen og *akkommoderer sin paryk)\nJeg er fornøjet med mig selv. Jeg er forlibt i mig selv. Frøkenen *har pardieu ræson.\nHvad fanden mon det er for en karl? Han er ikke rigtig i hovedet.\nHvad pokker er dette? Det er *min tro Arv, som kommer fra min herre på landet.\n*Om folk bar sig sådan ad hos os på landet, dømte birkedommeren dem virkelig til at være gale – indtil de blev frikendt af en anden ret i købstaden, hvor sådant er brugeligt.\nJeg må åbenbare mig for ham, men narre ham lidt først. Hør, hvo er som taler der?\nHvilken mig? Hvad er det for svar?\nDet er mig, Arv.\nDu må være en slyngel. Det kan jeg høre af dit navn. *Diable m’emporte, par tout dans la France, comment vous portes vous? Hør hvad jeg skulle sige: *Kanalje, forstår du fransk?\nNej, jeg gør ikke.\nSå *er du jo værre end *et umælende bæst.\nNej, jeg forstår intet deraf, min ærlige herre.\nÆrlige herre? Hvem *tager du mig an for, slyngel? *Jeg er ikke ærlig, jeg er velbåren. Når du taler med en af dine kammerater, så kan du sige: min ærlige mand.\nOm forladelse, velbårne herre! Jeg vidste min tro ikke andet end han var ærlig.\nNej, det er noget gammeldags for folk af min stand. Hvor har du hjemme?\nJeg tjener hos en ung herre som hedder Leander.\nLeander! Hvor er den *flegel kommet til det navn? Jeg hedder Leander.\nSå er velbårne herre da også en flegel?\nVed du vel hvad en flegel er?\nNej, jeg ved *mare ikke, *uden at det må være noget fornemt eftersom han siger at min herre og han selv er sådanne.\nDet er din lykke at du ikke ved det. Men hvordan har din herre understået sig at føre det navn Leander? Hvis jeg havde ham fat, han skulle få en ulykke. Dig vil jeg opofre først *på regning.\n(Trækker sin kårde)\nArv (på knæ)\nAk, velbårne hr. flegel, spar mit liv! Jeg er kun hans gårdskarl. Men han har en *tjener her i byen som jeg skal *fly herren fat på, på hvilken han bedre kan hævne sig.\nHvor er den tjener? Hvad er hans navn?\nHan hedder Henrik, men burde hedde Skurk; thi det er en af de største *rakkerknægte jeg har kendt.\nHa ha ha, nu kan jeg ikke mere. *Stat op, Arv. Kender du mig ikke? Jeg er den Henrik som du taler med sådan berømmelse om.\nNej, så gid du *óg *få al verdens skam for mig som du gjorde så bange.\nGid du *óg få skam for mig som du bagtalte.\nDine gerninger *udviser at jeg talte ikke uret. *Hvor pokker kommer du at løbe sådan gal i herrens klæder?\nArv, du er jo en fattig karl, som ved dit arbejde ikke vinder *10 rigsdaler om året.\nJeg *fortjener *10 djævle ikke 10 rigsdaler.\nInden aften skal du fortjene 50 rigsdaler dersom du vil *holde gode miner og stå mig bi i mit forsæt.\nHvor pokker vil du skaffe mig 50 rigsdaler *uden du vil stjæle dem?\nArv, når du hører historien, skal du let kunne begribe det. Du ved at Leander har *skikket mig til byen for 14 dage siden at sætte hans *gård i stand og *tage an ny tjener og kusk på hans vegne, at alting kan være rede at tage imod hans tilkommende brud.\nJeg ved det nok. Men hvad mon det er for en jomfru han får?\nJeg er lige så klog deri som du. Der er ingen som ved det uden den anden tjener Christoffer, som rejste med ham da han *sluttede dette parti. Jeg ved ellers intet deraf. Thi så snart han kom hjem, sagde han: “Henrik, jeg skal holde bryllup inden 14 dage i byen. Du må straks rejse derhen og *sætte alting i lave, lade vognen oppudse, tage et par |a5r tjenere an, thi Christoffer *gjorde mig et puds på vejen, *hvorudover jeg *lod ham løbe.” Jeg gjorde mig *så næsvis og spurgte ham hvo hans kæreste var. Men han smilede deraf og sagde: “Det er et *fruentimmer. Du får hende nok at se. Rejs kun straks til byen og *forret hvad jeg har befalet dig.”\nJeg har derpå antaget et par tjenere og en kusk og *gjort sådanne anstalter som han vil være fornøjet med. Men da jeg *blev mægtig over min herres hus og *ekvipage, fik jeg lyst til at *føre mig op som en stor herre.\nHvilket forbandet indfald.\nDet må du vel sige, Arv. Jeg *rullerede i karosse hver dag med to tjenere bagpå i herrens bedste klæ’r og havde min tro ikke andet *øjemærke dermed end at *styre den lyst som mig *var påkommet, og at mærke hvorledes det var at være fornem.\nMen ville kusken og tjenerne altid *bekvemme sig til sådan opvartning?\nKusken og tjenerne ved ikke andet end jeg er herren selv.\nHa ha ha! *Gid du få en ulykke. Det er *artigt nok.\nNu skal du høre videre, Arv. Her i dette hus *logerer en fremmed *frøken fra landet som hedder Leonora og er meget rig; thi hun fører sig op som en prinsesse. Den samme frøken har set mig nogle gange i min stads og er blevet stærkt forlibt i mig, har *sat en gammel kone ud på mig at udforske mit *hjertelag, og jeg har i sinde at holde bryllup med hende denne aften. Kan du nu begribe, Arv, hvordan jeg kan komme i stand at forære dig 50 rigsdaler, ja 50 rigsdaler til?\nEr du *bandsat, Henrik? Du kan blive hængt derover når det kommer for lyset hvo du er, og at du således har bedraget en fornem jomfru.\nDu må høre omstændighederne, Arv. Jeg bedrager hende ikke. Hun bedrager sig selv; thi jeg har ingen ro kunnet have for hende. Jeg har ikke givet mig ud for at have midler eller at være af stand. Jeg har alene sagt at jeg bor i det hus som er lige over for hendes. Hun løber efter mig, og jeg ikke efter hende. Det er en som vil med djævels magt giftes. Thi hun er løs på tråden som en ulykke, så jeg bli’ vist nok *hanrej, men *det vil ikke sige. Jeg får så megen velstand med hende at jeg kan *bære mine horn med respekt og lade dem forgylde til.\nMen at føre sig sådan op som du gør, det er jo at give sig ud for en stor herre for at bedrage en jomfru.\nArv, du kender ikke denne bys folk ret. Gid jeg havde en daler for hver en slyngel, hver en stodder der her går i *fløjlskjole, da var jeg en rig mand. At jeg fører mig sådan op, har jeg ingen uden min herre at gøre regnskab for. Hvorfor pokker spør’ hun sig ikke for, hvem jeg er? Hvorfor la’r hun mig ikke være i ro? Jeg kan gøre min ed på at jeg aldrig har givet hende ringeste *anledning. Men den gamle kælling siger at hun er *færdig at revne af kærlighed, så jeg kan mærke at det er alene min person hun er forlibt i, og at jeg virkelig uden fare *gør en stor lykke.\nPå den måde *mærker jeg at det kan gå an. Ha ha ha. Hvilken forbandet historie.\nDer har du min hånd, Arv, at du skal få 50 rigsdaler i aften.\nEt halvt hundrede rigsdaler er værd at gøre nogen tjeneste for. Hvad vil du da at jeg skal gøre?\nJeg forlanger ikke andet end at du skal *holde gode miner. Du kan ellers agere min skytte.\nJa, det vil jeg gerne gøre.\nMen hvad er ellers dit ærinde nu i byen i dag?\nJeg skulle herud for at lade dig vide at alting må være i beredskab; thi herren vil være her i dag.\n*Hillemænd, hvad siger du? Kommer han til byen i dag, da må jeg min tro skynde mig. Hør, Arv, om en halv time skal jeg efter aftale besøge min forlibte *jomfru. Da må du komme ind og spørge efter din herre, Leander, og levere mig et brev.\nMen når vor herre får sådant *tøjeri at vide?\nHan vil le deraf. Mener du at min herre misunder mig min lykke? Dersom jeg ikke var forvisset om hans godhed mod mig, dristede jeg mig aldrig til at gøre sådant. Kom, lad os gå lidt hjem først.\nJeg ser jo ingen, Magdelone.\nSå må han være gået bort; thi jeg så ham min tro dette øjeblik stå her udenfor. *Hvorudover jeg løb ind at *vare dig ad, Pernille.\nAk, kære Magdelone, spring efter ham, måske han har været her og kunne ikke komme ind.\nNej, det duer ikke, Pernille. Alting med måde. *Jo bedre miner du kan holde, jo vissere er du på hans person. Han kommer *vist nok til den tid han lovede mig, nemlig *2 timer før middag. Klokken er endnu ikke stort over 9.\nMen Magdelone, *fortæl mig ret med omstændighed hvordan ærindet blev forrettet.\nJeg har forrettet min *kommission meget vel. Du er lykkelig, Pernille, som af en ringe tjenestepige kommer i sådan velstand. Han er vel noget naragtig, men ser ud til at have store midler.\nJo naragtigere jo bedre, og det for *tvende årsagers skyld. Thi *først når min *slette stand og vilkår bli’r *kundbar, vil folk i steden for at laste mig for denne intrige, at jeg således har besnæret en ung herre, *kun le deraf og sige: Det var godt nok til den nar, han var ikke bedre værd, han havde dog ikke fået nogen jomfru af hans stand og vilkår.\nFor det andet kan hans naragtighed i et og andet tilfælde komme mig til nytte når vi bliver gift. Vi fruentimmer når vi leder efter kloge mænd, forstår ikke ret vor interesse. Når jeg har en rig nar til mand, *forestår jeg virkelig *bestillingen, og *han fører kun titlen. *Det er os om herredømmet at gøre, hvilket vi ikke kan få fra de kloge mænd uden med megen møje og lang tids intrige.\nMen hos sådanne karle lover vi underdanighed ved *ægteskabskontrakten første dag, gør nogle *antegninger i kontrakten den anden dag, slår en streg over den *ganske tredje dag, *har hånd i regeringen med den fjerde og sidder ved roret alene inden ugen er til ende.\nJeg kan fatte det alt sammen.\nHavde han ikke været så naragtig som han er, så havde en fattig tjenestepige som jeg ikke *understået mig at vove sådant. Men da jeg fornam karlen *harcelerede så stærkt, fik jeg det indfald at stille mig an som en stor frue og betjene mig af min jomfrus møbler, klæder og *ekvipage.\n*Når mener du din jomfru kommer til byen?\nHun kommer enten i dag eller morgen. Thi jeg har ordre at holde alting i beredskab til i dag. Kommer hun førend jeg bli’r gift med min *galan, så vil jeg bekende rent ud for hende at jeg står på trinnet at gøre en stor lykke og derfor har brugt hendes klæder. Jeg er vis på at langtfra hun straffer mig derfor, *heller holder miner og *befordrer |a7r mig i mit forsæt. Men fortæl mig ret, Magdelone, hvordan du forrettede din kommission.\n*Jeg tog de to stykker brokade med, gik derhen og spurgte om herren ville have noget som var af en *galant patron og dog for meget godt køb. Da han *tingede med mig om købet, sagde jeg: “Ak, velbårne herre, dersom han vidste det som jeg ved, tingede han ikke så nøje med mig. Der er en fornem jomfru i den gård her ligeover ...” *Apropos faldt han mig ind i ordet: “Den jomfru gør mig altid sådanne venlige miner når jeg ta’r forbi hendes vinduer. Kender I hende, *morlille?” “Ja,” svarede jeg, “jeg har min daglige gang der i huset. Hun er nylig kommet fra landet og venter sin far her *med det første.” “Hør,” sagde han, “*bedstemor, *bekend mig sanden, har ikke den jomfru nogen godhed for mig? Hun har kysset på fingeren og *kastet 2 a 3 gange til mig.” Da jeg hørte dette, begyndte jeg at forklare ham den hele sag og stævnede ham hid til klokken 10.\nDet er skønt. Vi må endelig *mage det så, at han *bli’r fast i dag; thi det kan hænde sig at nogen kan komme fra landet som kender mig og kan *åbenbare hvo jeg er.\nMen Pernille, hvem er det din jomfru skal have?\nJeg ved *min tro ikke. Da vi sidst var sammen her i byen, blev jeg syg og måtte lade hende rejse hjem alene, men da jeg var blevet frisk igen og just *stod færdig at ville rejse hjem, fik jeg tidender om at jomfruen var forlovet, og ordre at lave alting til rette til de kommer. Men kommer der ikke en *skytte? Det er nok *junkerens.\nArv (som skytte), Pernille, Magdelone\n*Serviteur, velbårne *mammeselle, jeg ved ikke om De kender mig.\nMit navn er *Hasenskræk. Jeg er uværdig skytte hos den unge herre som bor her ligeover. Han lod ydmygst *formelde sin *reputation og *lod fornemme at om det faldt hendes velbårenhed belejligt, ville han gøre hende den ære at *opvarte mammesellen.\nHan skal være mig hjertelig velkommen. Men vær så god at underrette mig noget om jeres herre, hvilken mand det er.\nDet er en *kostelig herre. Han er *kapabel at skyde på en *toskilling. Men han har *óg et par rifler *som siger 6. *Slige rifler er ikke til i hele landet.\nEr han sådan elsker af jagt?\nJa, det får vore hjorte og harer at vide. Han *kører i ring med dem hver dag så de må få en ulykke. Men jeg ved ikke om velbårne *madame har hørt at hans bedste *støver *Fairfax er død.\nNej, jeg har min tro ikke.\nJo *mænd, han er død og begravet, og min herre sørgede for ham som det kunne have været hans egen bror. Det var også et *tutafekt *bæst, om man må således kalde en stor herres hund. Jeg ved fanden ikke hvordan han bar sig ad, han bed haren så behændigt ihjel at man aldrig kunne se *tegn til bid. Som for eksempel (I er en hare, bedstemor) ret således tog han den i halsen: Knæk, så var den klar.\nAv av, I kniber noget stærkt, skytte!\nEr jeres herre *ungkarl, eller han har været gift *tilforn?\nNej, *ikke så at regne på. Hans far har villet haft ham gift *på et og andet sted, men han ville *ikke have uden |a8r en der *står ham selv an. *Jeg vil tjene jeres velbårenhed: Han gør *min sjæl ret. Hvorfor skulle sådan rig junker gifte sig uden med den som hans sind falder til? Nej, karlen vil *min tro råde sig selv *i de måder. Der er *endelig noget i gærde nu, hvad pokker det også er. Men han la’r sig ikke let tvinge. Thi her imellem os at sige, velbårne frøken, så er han ganske *skrammereret i hendes person.\nJeg kan heller ikke nægte at hans person står mig an frem for alle jeg endnu har set. Jeg tør ikke sige hvor mangen urolig nat jeg har haft for hans skyld.\nJeg vil være mand for at hun ikke bli’r bedraget med ham. Han har et par *lægge som *ikke er for lange hvile. Hvis der var bedre lægge i det hele herred, lod han *save sine ben rigtig af. Jeg tør *slå væds med hende, go’ frøken, at det første hun får, det bli’r *tvillinger. Men jeg må løbe og sige svar.\nHa ha ha. Det var ikke uden med stor møje at jeg kunne *bare mig for latter. Jo naragtigere han er, jo bedre er det mig, og jo lettere kan jeg få ham i kløerne.\nMan kunne høre på skytten hvordan herren er.\nHan er god nok, Magdelone. Jeg er fornøjet med ham. Var han *artig og poleret, så blev han ikke mig til del. Mener du nogen af hans stand ta’r sådan *harcelist.\nSe, der kommer han uden tvivl.\nHenrik (i *portechaise), Pernille, Magdelone\nHa-a-alt, *bliv stående her, I *kanaljer! |a8v Hør, *Christoffer, bliv du hjemme, og kommer der bud efter mig *fra hove, må du sige at jeg kan ikke komme i dag, jeg er *angrasseret andetsteds.\nAk, *mon cher, *forlad mig, det er *portørernes skyld at jeg ikke holdt et stykke længere fra. Man har hundrede *fortrædder med disse lejefolk; thi de er dumme som bæster.\nHvis det ikke var af respekt for jomfruen, skulle jeg straks lade jer hænge.\nAk, min herre, *pardonnér dem for min skyld.\nFor *hendes skyld gør jeg *mardi alting, velbårne frøken. Apropos, mon cher, jeg kommer her at *aktionere hende for et lille tyveri hun har begået.\nHvad? Jeg begået tyveri?\nJa, hun har stjålet mit hjerte.\nAk, min herre, jeg har samme proces at føre med ham. Jeg ved nok at det strider mod vort køns *modestighed at lade sig mærke med sådant. Men jeg bekender rent ud at ... ak, jeg kan ikke tale mere, mit hjerte står i min hals.\n*Jeg er en kanalje *om jeg har kunnet sove i 3 nætter for hendes skyld.\nAk, min herre, det er ikke gået mig et hår bedre; thi hans øjnes pile har trængt sig ind i mit hjertes inderste kammer.\nAaah *pardi, det er vel talt. Derfor må jeg *ma foi have *et kys.\nJeg takker for den ære.\n(Henrik kysser hende)\nHør, frøken, min papa vil have mig til at tage en anden adelig rig jomfru. Men jeg skal før lade mig partere og hakke til kødmad førend jeg skal *bekvemme mig dertil og forlade hende, *mon chere.\nAk, er det muligt? Jeg er min tro *i samme fortvivlelse, men ingen uden døden skal skille os to ad.\nSe, der er min hånd om evig *huldskab og troskab.\nDer har han også min hånd at jeg aldrig skal lade mig tvinge til nogen anden.\n(De omfavner hinanden)\nVil han ikke træde lidt ind med mig at se mine *mobilier?\nJo, min allerkæreste.\nJa, nu *bli’r han fast når han får at se alle de *galanterier som han bilder sig ind at høre Pernille til, da hun dog ikke ejer så meget som *4 skillings værdi deri. Ha ha ha, hvilken forbandet historie vil ikke dette blive når vor junker hører at han har grebet så skammeligt fejl, og at han i steden for en rig frøken har fået en *gemen tjenestepige. Men hvor rig han end er og hvor høj af stand, så er han hende ikke for god; thi det er den største nar der kan gå på jorden, og der er intet andet adeligt hos ham end hans rigdom og *adelige formue.\nKunne dette kun blive klargjort førend jomfru Leonora kommer til byen; deri består den hele sag. Pernille har lovet mig 400 rigsdaler for min umage. Men jeg må ind at se hvad de bestiller. Jeg tror at de *holder bryllup på deres egen hånd.\nHenrik (kommer ind)\nHa ha ha hi hi ha ha ha. Henrik, du *er ovenpå. Hun er, *gid jeg få skam, en jomfru på mange tusinde. Jeg kommer af en hændelse til en velstand som jeg aldrig har drømt om. Men det er sandt, når jeg undta’r hendes rigdom, så er der intet andet hos hende end hos en gemen pige, *uden at jeg vil kalde det fornemt at hun er så *koket. Men det er en sulten hund som jeg er, *om pengene kun at gøre. Hendes værelser er *udstafferet som en grevindes så at om nogen ville byde mig en halv tønde guld for min velstand, tog jeg ikke derimod. Nu gik hun ind i sit *kabinet for at tage en anden klædning på, thi hun siger at hun forandrer |b1v klædedragt hver time på dagen, hvilket er vel naragtigt, men dog tegn til stor formue.\nVi siger *alt ‘du’ til hinanden som gamle forlovede folk, og hun kalder mig sit hjerte. Men der kommer hun i en prægtig *adrienne.\nOm forladelse, min hjerte, at jeg har ladet dig *bie så længe. Hvad synes dig om den adrienne?\nDen er ret *galant, min høne. Min søster, frøken *Fikke, har en af samme *tøj. Ja, det er *ma foi af samme tøj. Jeg vil være en *rakkerhund om det ikke er. Hvad har du *givet for alen, min sirupskrukke?\nMener du at jeg ved sådant? Når min kammerpige kommer hjem, kan vi få det at vide. Men har du mange søskende, min engel?\n*Ikke uden en søster. Men hun får intet af vort faste gods, det falder alt sammen til mig. Hun ta’r kun nogle penge og juveler. Men se, der kommer Hasenskræk, min skytte. Hvad vil du, Hasenskræk?\nHer er et brev til *velbårne junker fra landet.\nDet er nok fra min far, min *papa, siger jeg. Han skriver mig altid til på *fransk eller italiensk. Forstår du fransk, min sjæl?\nNej, jeg har aldrig kunnet lide det sprog; thi det bli’r så fordømt *gement.\nJeg må læse hvad han skriver.\n*Vous plait il dans la France comment, a Paris a cette heures tres humble non pas. Nu skal I se at her er noget nyt. Jeg må læse videre. Rencollavet Bourdeaux fermez la porte. Diantre, Der har vi det. Jeg må blive gal. Videre: Diable m’emporte pluraliter |b2rVoules vous dormir nominativus genitivus dativus Jean foute comment vous portes rapportant autrement bestialement spælamdisimo. Ak, ak, hvilket forbandet *tøj!\n(Går og spadserer, tørrende sveden af sig)\nAk, hvad er det, mit halve hjerte?\nDet var jo forbandet, han vil true mig dertil, står det ikke så i slutningen? Jovist: autrement spælamdisimo bestialement autrement. Men jeg *er karl for min hat.\nAk, hvad er det dog, min snut?\nOm alt andet slår fejl, så har jeg dog mine to herregårde, som er min mødrene arv.\nMen sig mig dog hvad det er, min *balsambøsse!\nHan er min papa, det er sandt, som jeg er al respekt skyldig, men jeg *gi’r ham djævelen.\nHvad har han skrevet, min engel?\nHan må vide *pardi at jeg *Diable m’emporte *har trådt mine børnesko.\nAk, *dølg det dog ikke længere for mig.\nJeg vil dø på at det er min søster, frøken Fikkes, intriger. Ja, jeg vil være et *kanaljebæst om det ikke er.\nHvad er det for intriger?\nMen er du *ma soeur, så skal jeg vise dig, at jeg er din *mon frere, *petite canaille!\nSig mig det dog, min søde sjæl, eller jeg dør!\nVed du hvad det er, min *poppe? Min papa skriver mig til at han har hørt med hjertesorg at jeg løber om og *gør amour til fruentimmer i byen. Pardi, mon jeg ikke er af den alder at jeg ved hvad jeg gør? I sådanne sager spør’ jeg ingen uden mit eget hjerte til råds.\nJeg er *alt en karl der *lader mig rage 3 gange om ugen.\nMen hvad skriver han videre, mit hjerte, *efterdi du bli’r så vred?\nJeg er en karl som forstår mit fransøsk og italiensk som mit *modersmål, og skulle ikke vide hvad min velfærd er? Men I skal få en lang næse, *mon cher papa.\nHvad er din papas *forsæt da med dig, min skat?\nHan er god nok, min dukke, for sin egen person, men han la’r sig *forføre. Det er ikke at beskrive hvad *finter der er hos min søster, frøken Fikke.\nHvad gør hun da?\nJeg ved nok *hvad din næse klør efter, nådige frøken. Men du ved ikke hvilke venner jeg har *til hove, og at *kongen offentlig har sagt om mig over taffel: *“Den unge herre er noget extraordinaire hos.”\nHør, min dukke, min papa har *sluttet parti mellem mig og en frøken på landet og vil at jeg *med det første skal have bryllup med hende.\nAk, Magdelone, *hold mig, jeg besvimer!\nGiv dig tilfreds, min høne, det skal aldrig i evighed ske. Ved du hvad? For at hindre sådant vil vi holde bryllup i aften.\nJa, her er intet andet råd at gribe til.\n*Taruntula *præteritum perfectum *je ne sais pas generosement dans la France par couvert. Forstår du vel?\n*Copis in sandung *Spæckavet *fripon Monsieur Ovis fort bien.\nJeg bad min skytte holde buddet op med snak til jeg kommer hjem. Jeg vil *skikke brev med ham til min papa og lade ham vide min mening. Men intet melde om vort forsæt at holde bryllup i dag. Thi ellers kom han over hals og hoved til byen.\nDet er sandt. Vi må tie dermed.\nMin engel! Jeg skulle give dig nogle gaver, men tidens korthed hindrer mig deri.\nAk, ak, lad os holde bryllup først. Vi kan altid siden tænke derpå.\nJeg vil alene give dig noget til forsikring om min kærlighed. Forvar kun denne lille ring med mit *træk i. Gaverne i sig selv skal blive des *vigtigere.\nSå må jeg også give dig noget småt *pusleri *for løjers skyld. Der er mit portræt i miniature.\nDet ligner dig ikke meget, min snut.\nNej, det er min tro sandt. Men jeg har et *i arbejde af en anden mester.\nKlokken 4 kommer jeg her til *kopulationen.\nAlting skal være færdigt til den tid.\nAdieu så længe, min putte.\n(Henrik blæser i sin *pibe. *Portørerne kommer med portechaisen, hvori han sætter sig og kaster et kys til hende til afsked. Hun gør ligeledes til ham. Han tager et spejl af lommen og *akkommoderer sin paryk i portechaisen)\nHvad synes dig nu, Magdelone, har jeg ikke spillet vundet?\nJo. Måtte der kun ingen hinder komme inden klokken 4. Men hvad var det for et billede du gav ham?\nDet var jomfru Leonoras portræt.\nEr du gal, Pernille, hvordan tør du vove sådant?\nNår jomfruen hører at jeg har gjort min lykke derved, bli’r hun ikke vred, men vil le og have sin lyst deraf. Kom, Magdelone, lad os gå ind og *gøre anstalter til hans komme. Du skal få hvad jeg har lovet dig.\n(De går ind)


EmaljeBlomstRing • Legepladsen • Smykke forum for alle\nDato og tid er man 21. jan 2019 22:38\nIdag fandt jeg endelig lidt tid til at lave et bud til månedens konkurrence - og samtidig ville jeg afprøve en "ny" teknik, som har ligget og ventet i måneder. Jeg ville se, om jeg kunne få emalje til at makke ret, uden brug af en ovn.\nJeg har jo før arbejdet med koldemalje, hvor en brødrister er nok til at smelte pulveret, men denne gang skulle det være rigtig emalje, der skulle i spil.\nHer er lidt undervejs-billeder:\nMaterialerne - ringskinner i sølv og kobber, en enkel forårsblomst i kobber og lidt emaljepulver:\nRingskinnerne er loddet sammen:\nBlomst og ring bindes sammen med ståltråd:\nOg der loddes:\nRingen dækkes af så der ikke kommer emalje på den:\nBlomsten drysses med emaljepulver:\nEmaljen smeltes ved at varme blomsten nedefra:\nDen færdige ring, hvor kobberet er pudset op:\n: søn 1. apr 2012 18:36\n: søn 1. apr 2012 18:46\nWOW den er flot!!\n: man 2. apr 2012 08:27\nDet blev jo super godt! Hvordan sikre du at din lodning ikke går op, når du varmer emaljen?\n: man 2. apr 2012 16:22\n: tirs 10. apr 2012 16:25\nEr der ikke noget med at man kan lægge emalje på af flere omgange. Hvordan mon det kommer til at se ud\n: tirs 10. apr 2012 19:53\nJo, det kan man sagtens!\nSom med koldemalje er det især aktuelt, hvis man vil fylde en fordybning helt ud.\nJeg kunne også forestille mig, man kunne placere afgrænsede "dråber" på et allerede brændt underlag, og lege med mønstereffekter på den måde. Men der må jeg lige have købt lidt flere farver - for det er nok svært af få et farvestrålende mønster med kun én farve.\nJeg fik leget lidt i påsken, hvor jeg fandt ud af, at man godt kan emaljere først og lodde bagefter. Faktisk var det meget lettere at brænde emaljen pæn og jævn på den måde, så det bliver min foretrukne metode, hvor det efterfølgende er muligt at lodde uden flammen kommer i direkte kontakt med emaljen.\nRingen her er bare en farveprøve loddet på en ringskinne, for at se, om det kunne lade sig gøre at lodde efter emaljeringen. "Skålene" skal jeg have lavet ringe med, når der lige bliver tid.\nRingen er loddet med veg slaglod:\n: tirs 10. apr 2012 20:03\nJamen det er jo genialt, jo mere du prøver dig frem jo mindre skal prøve jeg har også leget med tanken om emalje. Du har ingen probs med at emalje "rutser" af kobberet?\nNej farve eksperimenter er mega svært med 1 farve det vil jeg give dig ret i.\n: tirs 10. apr 2012 21:04


Danmark er blandt de bedste til FN’s verdensmål - DI Energi\nDanmark er blandt de bedste til FN’s verdensmål\nKilde: SDG Index and Dashboard Report 2018\n15.10.18 • DI Energi • Nyheder\nFor andet år i træk får Danmark sølvmedalje i implementering af de 17 verdensmål ud af de 193 medlemslande i FN.\nSDG Index and Dashboard Report for 2018 viser, at kun Sverige er længere med at implementere målene end Danmark. Formålet med verdensmålene er at sikre en global bæredygtig udvikling. Helt konkret er FN’s 193 lande enige om, at inden år 2030 skal sult og fattigdom være afskaffet, uligheden reduceret, og der skal være gode uddannelser og sundhed til alle.\nPå tværs af de 17 verdensmål er Danmark nået knap 85 pct. af vejen til at opnå det bedst mulige udfald. I 2017 opnåede Danmark en score på 84,2 pct. i implementeringen af verdensmålene. En score, som er steget til 84,6 pct. i 2018. Danmarks fremgang i 2018 skyldes eksempelvis et fald i lønforskellen mellem kvinder og mænd, en lavere andel af unge uden job og uddannelse og mindre CO2 udledning pr. indbygger.\nHvordan arbejdes med verdensmålene i Danmark?\nRegeringen og resten af Folketingets partier har vedtaget en ny energiaftale. Aftalen er ambitiøs og indeholder et mål om, at Danmarks elforbrug skal være dækket af vedvarende energi i 2030 samt en række initiativer, som reducerer CO2-udledningen. Derudover offentliggjorde regeringen sin klima- og luftplan den 9. oktober 2018. En plan, der har fokus på at reducere udledning af drivhusgasser særligt inden for transportsektoren.\nTil at sikre fortsat økonomisk vækst vil regeringen bl.a. nedsætte elvarmeafgiften og allokere en ramme til flere punktafgiftslempelser.\nFra filantropi til forretning?\nBliv klogere på, hvordan DI kan hjælpe din virksomhed til at arbejde strategisk med bæredygtig udvikling og FN’s verdensmål. På hjemmesiden finder du viden, inspiration og værktøjer til at omsætte verdensmålene til forretning. Se mere her.\nLæs hele SDG Index and Dashboard Report 2018 her.\nAnsøgningsrunder for GUDP 2020 er offentliggjort\nErhvervsstøtteordningen Grønt Udviklings- og Demonstrationsprogram (GUDP) har netop offentliggjort rammerne for ansøgninger til 2020.\nLufthavnsdirektør: Partnerskab afgørende for grøn succes\n250 millioner kroner til forskning i klimavenligt flybrændstof kan være på vej, hvis regeringen giver grønt lys til det planlagte forslag fra klimapartnerskabet for luftfart.\nRejsen til Glasgow begynder i Madrid\nOm et år skal verdens CO2-udledere fremlægge deres bud på, hvordan klimaløfterne til Paris-aftalen kan øges. Det er helt nødvendigt at øge indsatsen. Løfterne til Paris-aftalen er ikke i sig selv nok til at…