Leukoplakia i livmoderhalsen - hvad man skal frygte? - Angioma\nLeukoplakia i livmoderhalsen og ektopi. Biopsiresultater\nLeukoplakia i livmoderhalsen er en sygdom i slimhinden, som er kendetegnet ved en skarp fortykkelse og øget keratinisering af epitelet. Udad ligner patologien hvide plaques eller plaque. Denne tilstand er precancerøs og kræver derfor rettidig behandling. Efter celledegeneration og behandling med livmoderhalskræft bliver en kvinde infertil.\nDer er to typer leukoplakia: flad og vort. Kun den første type sygdom udvikler sig på livmoderhalsen.\nEtiologi for cervikal leukoplaki\nHovedårsagen til sygdommen anses for at være en krænkelse af hormonniveauet i kombination med et svækket immunsystem. I kroppen, hypofysen, æggestokkene og uterusfejl. Progesteronmangel opstår med øgede østrogenniveauer. Dette fører til ophør af ægløsning og hyperplastiske processer i kønsorganerne. Livmoderhalsen reagerer først.\nKemisk og mekanisk beskadigelse af epitelet.\nIntroduktion af papillomavirus, ureaplasma, chlamydia, herpes.\nAlt dette forstyrrer epitelvævets funktion og forårsager keratinisering af celler. Små liderlige skalaer dannes og danner en stor eller flere små læsioner.\nVanskelig fødsel med cervikal ruptur og brug af medicinske instrumenter.\nKlassificering af cervikal leukoplakia\nEnkel leukoplakia er en ophobning af døde celler i form af en plak. De er overvejende sammensat af keratin, som findes i hud, hår og negle..\nLeukoplakia med atypia - strukturen i celleakkumuleringen ændres markant. Der er en forstørret kerne og flere små kerner omkring den. Celleopdelingshastigheden accelereres, sygdommen udvikler sig meget hurtigt.\nSygdommen er asymptomatisk. Det findes under rutinemæssige undersøgelser eller besøg hos en gynækolog af andre grunde. I sjældne tilfælde klager patienterne over smerte og ubehag, men dette er normalt forbundet med samtidig patologier. Så med betændelse i skeden eller ændringer i livmoderhalsens væv bliver samleje smertefuldt, og efter dem observeres blodig udledning. Der er også en ildelugtende udledning mellem intime handlinger..\nLeukoplakia er synlig, når den ses i gynækologisk stol i spejle. I de tidlige stadier ligner det en hvidlig film, der ikke kan fjernes med en vatpind. Når man prøver at adskille det med værktøjer, vises blod på stedet for peeling.\nI mere avancerede tilfælde udvikler vort leukoplakia. Dens film er tykkere, den kan stige en til to millimeter over slimhinden. Pladen kan fjernes med bomuldsuld, og et skinnende lyserødt spor forbliver på stedet for det adskilte område af filmen. Leukoplakia plaques er ovale eller runde.\nEfter undersøgelse og foreløbig diagnose er afklaring påkrævet. For at gøre dette ordineres en colposkopi - undersøgelse af vagina og livmoderhalsen i ti gange forstørrelse ved hjælp af en speciel colposcope-enhed.\nSamtidig med undersøgelsen udføres differentiel diagnose med erosion, colpitis, kondylomatose, livmoderhalskræft, trøske, metaplasi.\nUd over colposcopy er følgende ordineret:\ncolposcopic biopsi (for at opdage en præcancerøs tilstand);\nbakteriekultur til urologiske infektioner, herunder humant papillomavirus;\netablering af hormonel status.\nHvordan man behandler cervikal leukoplakia\nBehandlingens taktik afhænger af sygdommens form - enkel eller atypisk. Målet med behandlingen er ikke kun at fjerne plaques, men også at befri patienten for samtidig patologier. De fleste kvinder ordineres antibakterielle og antivirale lægemidler afhængigt af de mikroorganismer, der er identificeret under testene. Sørg for at bruge antiinflammatoriske lægemidler.\nFølgende metoder anvendes til at fjerne leukoplakia i livmoderhalsen:\nKryodestruktion - eksponering for nitrogenoxid i det berørte område i 0,5-2 minutter. En kryoprobe dyppes i væsken, som derefter indsættes i patientens livmoderhals. Når vand fryser i patologisk væv, tøer det og fjernes forsigtigt, fjernes plakvæv.\nArgonplasma-koagulation - en teknik svarende til fjernelse af radiobølger, men forbedret ved eksponering for argongas.\nCO2-fordampning (laserfjerning) - fordampning af plakceller med en lysstrøm under høj temperatur. Sundt væv opvarmes eller skades ikke.\nKemisk fjernelse - kauterisering af cervikal leukoplakia med lægemidlet "Solkovagin". Stoffet trænger ind i væv til en dybde på 2 mm og forårsager plaque-celler. Behandlingen er smertefri. Gælder ikke for atypisk leukoplakia.\nDiatermokoagulation - moxibustion ved hjælp af elektrisk strøm og høje temperaturer.\nProcedurerne udføres poliklinisk, det er ikke nødvendigt med ambulant tilsyn. Fuld opsving efter kauterisering af cervikal leukoplakia eller andre operationer tager fra to til otte uger. Seksuelt liv i perioden med behandling og rehabilitering er fuldstændig udelukket. Hormonal prævention er kontraindiceret.\nBehandling af cervikal leukoplakia bør kun udføres under lægeligt tilsyn. Brug af folkemedicin er strengt forbudt. Dette kan lindre symptomerne på sygdommen, men ikke eliminere dem. Som et resultat bliver diagnosen vanskelig, og behandlingen giver muligvis ikke et positivt resultat..\nHvis sygdommen opdages under planlægningen af undfangelsen, anbefaler læger kraftigt, at du helbredes inden graviditet. Leukoplakia påvirker ikke fostrets vækst og udvikling på nogen måde, komplicerer ikke fødslen. På samme tid falder niveauet af en kvindes immunitet under graviditeten. På grund af dette udvikler sygdommen sig hurtigt, risikoen for celledegeneration i kræft stiger kraftigt.\nI tilfælde af diagnose udsættes behandlingen allerede under graviditeten til postpartumperioden. Der er ingen forhindringer for naturlig fødsel, undtagen i tilfælde af hurtig vækst af plaques med spredning til vaginale vægge. I denne situation er kejsersnit indikeret..\nAlt om cervikal biopsi - hvordan og hvorfor de gør det, kontraindikationer før og efter operationen\nCervikal biopsi er et vigtigt trin i instrumental diagnose og bekræftelse (verifikation) af livmoderhalssygdomme.\nDenne artikel viser biopsiteknikker og diskuterer deres fordele og ulemper. Der blev givet vigtige anbefalinger til patienter, der forbereder sig eller for nylig har gennemgået denne procedure.\nHvad er en cervikal biopsi? Formålet med operationen\nHvilke sygdomme kan denne procedure afsløre??\nUdvidet excisional biopsi\nBiopsi af livmoderhalsen "curettage"\nDen mest avancerede cervikale biopsimetode\nEr det smertefuldt at lave en CM-biopsi?\nBiopsi af livmoderhalsen under graviditet\nTilgængelighed af histologiresultater - timing\nBiopsi (fra de antikke græske "bios" - liv) - en samling af levende kropsvæv til yderligere forskning.\nEn cervikal biopsi (CM) er en lille diagnostisk operation, hvor et stykke mistænkeligt (smertefuldt ændret) CM-væv "skæres ud" til yderligere undersøgelse.\nMistænkt præcancerøs proces:\n- svær dysplasi (CIN3) eller præinvasiv kræft in situ\nMistænkt invasiv livmoderhalskræft (CC)\n"Dårlig" PAP-test (unormalt cytologisk testresultat):\n- atypiske pladeepitelceller i udstrygninger: L-SIL, H-SIL, CIS, CA (TBS, 2014);\n- eller 3-4-5 klasse Pap smear;\n- og / eller atypiske celler i kirtelepitel i udtværinger: AGC (TBS, 2014)\nUenighed mellem det kolposkopiske billede og resultaterne af PAP-testen\nMild atypisk colposkopi med en positiv test for HPV 16, 18 typer\nHistologisk undersøgelse er en undersøgelse under et mikroskop af den tyndeste, specielt forberedte og farvede sektion af kropsvæv.\nFormålet med den histologiske undersøgelse er at afklare og bekræfte den endelige diagnose.\nKort sagt, en CM-biopsi "skærer et stykke" af et mistænkeligt område af livmoderhalsvæv til undersøgelse under et mikroskop og stiller en nøjagtig diagnose..\nGodartede CMM-processer i baggrunden:\n- simpel leukoplakia\n- hyperplasi af cervikal kirtelepitel\n- dysplasi af det søjleformede epitel (CM adenomatose, hyperplasi af kirtelepitel med atypi)\nKrav til biopsiens kvalitet\nStørrelsen af prøven (knivspids) af livmoderhalsvævet taget under biopsien skal være mindst 3-5 mm\n- og det underliggende bindevæv (3-5 mm af stroma)\nDet er ønskeligt at skære prøven, så grænsen mellem sundt og patologisk væv falder ind i den\nKanten af biopsien skal være fri for spor af termisk skade (forbrændinger, forkulning)\nDen indsamlede vævsprøve skal straks anbringes i en formalinbeholder for at forhindre udtørring\nHver biopsi placeres i en separat mærket beholder\nKun et "rent snit" med et skarpt kirurgisk instrument (biopsitang med en forkant, punkteringsnål, skalpel) eller en "radiokniv" gør det muligt at bevare strukturen i livmoderhalsvævet og opnå materiale af høj kvalitet til histologisk undersøgelse..\nEn laserstråle eller en varm elektro-sløjfe til "skæring" af en fuldgyldig biopsi er ikke særlig velegnet.\nKolposkopi og cervikal biopsi\nKolposkopi er en metode til "bevæbnet øje" undersøgelse af overfladen af vagina og den ydre del af livmoderhalsen ved 15-40 gange forstørrelse ved hjælp af et optisk colposkop og lysudstyr.\nModerne colposkopiske komplekser i en ekspertklasse er udstyret med perfekt forstørrelsesoptik, der giver et tredimensionelt billede. De giver dig mulighed for at opdage de mindste abnormiteter, skader på livmoderhalsens vaginale overflade og udføre den mest nøjagtige målrettede biopsi.\nKikkertkolposkoper med "top feed" er komfortable, mobile og giver lægen tilstrækkelig plads til at udføre de nødvendige diagnostiske og behandlingsprocedurer.\nBetjening af binokulær colposcope\nMålrettet biopsi af livmoderhalsen\nEn målrettet biopsi er en prøveudtagning af et lille stykke væv fra en unormal del af livmoderhalsen ved hjælp af forskellige instrumenter.\nFor bedre diagnostisk pålidelighed anbefales det at tage vævsprøver ikke fra en, men fra flere af de mest berørte områder af livmoderhalsen..\nHvilket værktøj kan bruges\nBiopsitang (punch biopsi, punch biopsi)\nSløjfeelektrode med lille diameter ≤5 mm (radiofrekvens nøjagtig biopsi)\nKlem og målrettet sløjfebiopsi af livmoderhalsen Fordele ved metoden\nKan udføres poliklinisk i et udstyret behandlingsrum eller et lille operationsrum for kvinder\nHar ikke negative konsekvenser for yderligere graviditet og fødsel\nKan bruges af ugyldige kvinder\nMed lokal prøveudtagning af et stykke væv fra kun et eller "forkert" sted kan du springe over den eksisterende nærliggende mere alvorlige grad af dysplasi, mikroinvasiv kræft.\n(baseret på data fra A. Jordan, 2006)\nArten af prøveudtagning af biomateriale Sandsynligheden for en nøjagtig diagnose\n1 biopsi fra et synligt unormalt område 70%\n2 biopsier fra synlige unormale områder 80%\n3 eller flere biopsier fra synlige unormale områder 90-100%\nTilfældige biopsier - taget fra forskellige dele af livmoderhalsen uden synlige tegn på patologi 25,3 - 42,9%\nCirkulær eller konisk CM-biopsi er en cirkulær "udskæring" af livmoderhalsens centrale område med fangst af livmoderhalskanalen til en dybde på 1-1,5 cm.\nCirkulær eller konisk biopsi af livmoderhalsen\nProceduren svarer til medicinsk og diagnostisk konisering, men den koniske biopsi er mindre radikal og er oprindeligt diagnostisk i naturen.\nPerfekt biopsi opnås under en knivbiopsi\nKan føre til efterfølgende deformation af nakken og negativt påvirke yderligere graviditet og fødsel\nAnbefales ikke til unge og ugyldige kvinder\nKnivcirkulær biopsi bruges sjældent i klinisk praksis i dag.\nUdvidet excisional biopsi af livmoderhalsen\nBred eller udvidet radiobølge excisional biopsi (LEEP, LLETZ, CONE) er en forbedret form for cirkulær CMB biopsi.\nSammenlignet med en punktbiopsi giver en udvidet biopsi dig mulighed for at få mere informativt og objektivt materiale til histologisk undersøgelse..\nIndikationer for udvidet biopsi\nMistænkt svær dysplasi CIN2-3\nUnormal colposkopi med en transformationszone 2-3\nLokal læsion på den ydre del af livmoderhalsen, der strækker sig ind i livmoderhalskanalen\nMistanke om en patologisk proces i livmoderhalskanalen\nUdvidet sløjfebiopsi af livmoderhalsen\nHvis det under en udvidet excisionsbiopsi er muligt at fjerne hele det berørte område af livmoderhalsen i det sunde væv, bliver diagnostisk procedure en fuldgyldig terapeutisk og diagnostisk operation.\nLEEP biopsi: standard loopelektrode af passende størrelse\nCONE-biopsi: "sejle" -elektrode (conizer) af den passende størrelse\nElektrisk højfrekvent enhed til radiobølgekirurgi, sikker at bruge til læge og patient:\nBerøringsfri kirurgisk "kold" radiobølgesnit uden mekanisk (kompression, knusning) uden dyb termisk vævsskade\nKoagulation (forsegling) af de dissekerede kar og nerveender med "kold" damp giver et relativt "tørt" blodløst snit og minimal smerte under proceduren\nBevaring af tilstødende væv uden traume og nekrose sikrer hurtig heling uden dannelse af et groft ar\nDen steriliserende effekt af radiobølgen minimerer postoperative komplikationer (ødem, smerte, infektion)\nKan bruges til unge og ugyldige kvinder\nRadiobølgebiopsi giver dig mulighed for at få en vævsprøve af høj kvalitet til en komplet histologisk undersøgelse. Der er ingen stærke beviser for effektiviteten af knivbiopsi versus radiobiopsi.\nKræver yderligere træning og højt kvalificeret medicinsk personale\nBiopsi af livmoderhalsen "curettage" -\nVed udførelse af CM-biopsi anbefales alle patienter at gennemgå endocervikal curettage - diagnostisk curettage af væggene i livmoderhalskanalen for at udelukke præcancerøse processer eller adenocarcinom inde i kanalen.\nAlt biomateriale opnået i løbet af skrabningen sendes til histologisk undersøgelse i en separat mærket hætteglasbeholder.\nIndikationer for obligatorisk curettage af livmoderhalskanalen\nEn unormal ændring på livmoderhalsens ydre overflade strækkes ind i livmoderhalskanalen\n"Dårlig" cytologi fra CM-kanalen (atypia i søjleepitel, AGC)\nTransformationszonen er placeret inde i kanalen (ZT2-3), usynlig og dårligt tilgængelig for andre biopsiteknikker\nRadiokirurgisk biopsi er den mest moderne metode til cervikal biopsi\nHver biopsimetode har sine egne indikationer og kontraindikationer, fordele og ulemper.\nImidlertid er den mest skånsomme teknik til høst af levende væv instrumental stråkirurgi..\nRadiokirurgisk biopsi er en hurtig, næsten blodfri procedure med minimal operation og postoperativ smerte, fremskyndet arløs vævsheling.\nDenne teknik gør det muligt ikke kun at undgå postoperativ organdeformitet, helt bevare patientens seksuelle og reproduktive funktion, men også at opnå biopsimateriale af høj kvalitet til en fuld histologisk undersøgelse..\nFordele ved radiobølgebiopsi\nKontraindikationer til biopsi er de samme for enhver metode:\nInfektiøse og inflammatoriske sygdomme i underkønene (STI'er, candidiasis, vaginitis, cervicitis, 3-4 grad af vaginal renhed)\nGynækologisk undersøgelse inden biopsi\nVaginal udstrygning til flora\nKolposkopi (enkel, udvidet)\nHvis udstrygningen på floraen er "dårlig", udføres der en yderligere PCR-undersøgelse for infektioner. Derefter ordineres patienten antimikrobiel og antiinflammatorisk behandling. Biopsidatoen vælges, når der opnås en "god" udstrygning til flora.\nGenerel klinisk undersøgelse inden biopsi\nBlodprøve for syfilis (PB eller RPR)\nBlodprøve for HIV (blodprøve i form af F50)\nTerapeutens konklusion om, at der ikke er kontraindikationer for mindre operation\nAllergikonsultation (hvis du er allergisk over for jod, anæstetika)\nDen bedste tid til en biopsi er den første fase af menstruationscyklussen (7-11 dage af cyklussen, medregnet fra den første dag i menstruationens begyndelse)\nStop med at tage blodfortyndere 5-7 dage før proceduren:\nAcetylsalicylsyre (Aspirin, Cardiomagnyl, Trombo ACC, Trombital, Cardio ASK osv.)\nPatienter, der kontinuerligt bruger antikoagulerende lægemidler, der reducerer blodpropper (Warfarin, Ksarelto osv.), Bør på forhånd aftale tidsplanen for deres indlæggelse hos den behandlende læge.\nI 2. (to) dage før den planlagte procedure skal du stoppe:\nAnvendelsen af vaginale suppositorier, suppositorier, tamponer, andre vaginale midler\nNår du planlægger proceduren under generel anæstesi (kortvarig intravenøs anæstesi):\nSutra på biopsidag ikke drikke, spis ikke\nHygiejnisk forberedelse af patienten\nOm aftenen på tærsklen til den planlagte procedure anbefales det at barbere det intime område\nOm morgenen med biopsien - tag et hygiejnisk brusebad\nDet er vigtigt at tage hygiejnepuder med til hospitalet (3-5 dråber) - det postoperative sår kan bløde\nLivmoderhalsens innervering er knap. Men biopsi kan ikke kaldes en behagelig procedure. Under excision oplever mange patienter ubehag, kortvarig ømhed og almindelig frygt.\nHvis en biopsi udføres uden anæstesi, afhænger styrken af negative fornemmelser af excisionsteknikken, mængden af taget væv og kvindens smertetærskel.\nDerfor udføres operationen oftest ved hjælp af moderne smertestillende midler..\nSyngavl, radiobølge Ingen bedøvelse\nLokalbedøvelse (lidokainspray, lidokaininjektion)\nUdvidet radiobølge Lokalbedøvelse\nPå anmodning fra patienten: kortvarig intravenøs anæstesi\nCurettage af livmoderhalskanalen Lokalbedøvelse\nHvordan udføres en cervikal biopsi??\nBiopsitype Hvor er?\nSyn Poliklinisk i en fødeklinik, et behandlingsrum i en gynækologisk klinik\nUdvidet radiobølge Poliklinisk i en fødeklinik, et behandlingsrum i en gynækologisk klinik.\nEller i gynækologisk afdeling på hospitalet\nPå den bestemte dag og time kommer patienten til det medicinske anlæg. Udarbejder dokumenter, underskriver en aftale om at udføre en mindre operation.\nUafhængigt eller ledsaget af en sygeplejerske går til behandlingsrummet (lille operationsstue).\nPatienten placeres i en gynækologisk stol. En spekulumudvidelse indsættes i skeden, livmoderhalsen udsættes for.\nKolposkopi er udført. En test udføres med eddike, derefter - Schiller-testen (livmoderhalsen behandles med eddikesyre, derefter - med en iodholdig Lugol-opløsning). Bestem de nøjagtige grænser for det unormale fokus.\nI tilfælde af en klemt biopsi:\nUnder kontrol af colposcopy tages biopsitang fra områderne i det mest ændrede epitel, fra placeringen af atypiske kar (multiple målrettet biopsi).\nen jordelektrode er installeret under patientens bagdel. Vælg den optimale skærestropstørrelse.\nUnder kontrol af colposcopy placeres en skærende radiobølgeløjfe på livmoderhalsens sunde væv få millimeter fra læsionens grænser, og excision udføres i tilstanden "clean cut".\nAlle opnåede biopsivævsprøver nedsænkes i separate præ-mærkede beholdere med formalin og sendes til histologisk undersøgelse.\nDet blødende sår "forsegles" (koaguleres) med en kugleelektrode eller en fakkel af argonplasma.\nHvordan finder en radiobølgebiopsi af livmoderhalsen sted - diagram\nI tilfælde af en tangbiopsi kan der påføres en hæmostatisk svamp på sårene. Det er ikke nødvendigt specielt at fjerne det (en del af svampen opløses, en del af den kommer ud af sig selv).\nEfter operationens afslutning taler lægen med patienten, fastsætter datoen for genbesøget, giver alle de nødvendige instruktioner, et telefonnummer til kontakten. Hvis en kvinde har det godt, har hun lov til at gå hjem..\nTid for hele proceduren: 10-20 minutter\nTid til direkte halsudskæring og prøvetagning af biopsi: et par minutter\nEr det farligt at have en biopsi af livmoderhalsen?\nHvis biopsien udføres efter alle reglerne af en erfaren specialist, og patienten er ordentligt forberedt på det, er denne lille operation ganske sikker..\nFor en hurtig bedring efter proceduren anbefales det at hvile i et roligt hjemmemiljø, udelukke fysisk aktivitet, god ernæring og tilstrækkelig søvn..\nMulige komplikationer efter cervikal biopsi\nTræk, kramper smerte fornemmelser i underlivet, i nedre del af ryggen\nDisse symptomer kræver ikke behandling og forsvinder af sig selv efter et stykke tid..\nOftest går biopsien uden komplikationer. Men risikoen for at udvikle sig\nBlødning fra beskadigede nakkebeholdere\nHvis følgende negative symptomer opstår, skal du kontakte din læge via telefon for at bestemme taktikken for yderligere handling:\nKropstemperaturen forbliver over 37,5 grader i mere end 2 dage\nKraftig blødning er åbnet (stærkere end menstruation)\nMistænkelig, purulent udledning vises\nAlvorligt dårligt helbred, akut smerte i underlivet\nNormalt er der ingen signifikant smerte efter biopsien.\nMulig ubehagelig trækning, klemme fornemmelser i underlivet, i ryggen, der minder om ubehag under menstruation.\nFor at lindre disse symptomer kan du tage en enkelt pille Nurofen, Paracetamol eller Nimesulide.\nBlod efter cervikal biopsi\nSåret efter en cervikal biopsi kan bløde.\nUdledningens art er normal\nI de tidlige dage - blodig og blodig\nDerefter - blodig og let vandig\nUdledningens varighed er normal\nEfter udvidet biopsi: 14-20 dage\nOverholdelse af enkle, men obligatoriske regler vil hjælpe med at undgå postoperative komplikationer.\nDet anbefales ikke at køre bilen selv\nDet er forbudt at tage et varmt hygiejnisk brusebad (varmt du kan)\nForbliv rolig, undgå anstrengende fysisk aktivitet\nBegræns løft til 3 kg\nInden for en måned efter biopsien:\nBegræns løft til 5 kg\nDer skal anvendes engangsservietter (tamponer er ikke tilladt). Beskidte pakninger skal udskiftes rettidigt (mindst 4 gange om dagen)\nDet er forbudt at vaske, tage et bad, solbade, svømme i poolen, åbne naturlige reservoirer, gå til saunaen, badehuset, solarium\nDet er forbudt at indføre lægemidler i skeden uden lægens recept\nOptimal varighed af seksuel hvile\nMålrettet CM-biopsi: 10-14 dage\nUdvidet CMB-biopsi: 30 dage\nDet er mest korrekt at få tilladelse til at genoptage seksuelt liv fra den behandlende gynækolog efter en kontrolundersøgelse.\nEfter biopsi bør intensiv træning i sport undtages i en måned.\nI restitutionsperioden er let og moderat fysisk aktivitet tilladt uden vægte (ingen håndvægte, vægtstænger, styrketræningsmaskiner) og anstrengende (ingen pressøvelser, push-ups).\nAlkohol er uønsket. Selvom begrænset forbrug af svage alkoholholdige drikkevarer er acceptabelt.\nHvor lang tid heler livmoderhalsen?\nHastigheden af sårheling på livmoderhalsen afhænger stort set af biopsiteknikken og mængden af skade.\nFuldstændig tilvækst af det skadede område med "stærk" moden epitel forekommer den 4. (fjerde) uge efter operationen.\nSådan fremskyndes helingen?\nBiopsi er en diagnostisk operation. Det er ikke rettet mod at fjerne patologisk væv fuldstændigt. Derfor er det usikkert at fremskynde heling (cellevækst) i det beskadigede område..\nOfte kræves der ikke særlig behandling - operationen er lavtraumatisk, sår på livmoderhalsen heler uden problemer på en naturlig måde.\nKun den behandlende læge kan ordinere dette eller det antimikrobielle eller antiinflammatoriske lægemiddel som en del af individuel terapi.\nMenstruation efter biopsi kommer normalt til tiden.\nNogle gange er menstruation sparsom eller omvendt - mere rigelig med blodige blodpropper. Dette er normalt.\nPå dag 8-20 efter den udvidede radiobølgebiopsi kan den nedsatte spotting genoptages. Dette er normalt. De ophører snart.\nHvis en sådan blødning intensiveres og har form af kraftig blødning, bør du straks konsultere en læge.\nMistet cyklus efter proceduren - er det normalt?\nUbetydelige (flere dage op eller ned) afvigelser fra den sædvanlige menstruationsrytme er helt acceptable.\nHvis dine menstruationer ikke vender tilbage til normal i løbet af de næste 2-3 måneder, skal du kontakte din gynækolog..\nEn forsinkelse i menstruationen i mere end 7-10 dage kræver kontakt med en gynækolog.\nVælg derefter om nødvendigt et individuelt program til korrektion af cyklus.\nVed tilmelding til en fødeklinik gennemgår alle gravide kvinder en fuldstændig undersøgelse af livmoderhalsen poliklinisk (vaginal udstrygning til flora, HPV-screening, TORCH-kompleks, cytologisk PAP-test og kolposkopi)\nSamtidig er den primære påvisning af livmoderhalskræft og præcancer hos gravide kvinder desværre ikke ualmindelig.\nStatistik over neoplastisk patologi af livmoderhalsen hos gravide kvinder\n(ifølge Jemal A., Siegel R., Ward E. et al. Kræftstatistik, 2007 // CA Cancer J. Clin. 2007 //)\nLivmoderhalskræft 1 tilfælde i 2000 - 10000 gravide kvinder\nCervikal dysplasi (CIN 1-2-3) 1 tilfælde pr. 100 gravide kvinder\nBehandling af CIN 1-2-3 dysplasi under graviditet er kontraindiceret i næsten alle tilfælde. Derfor udføres kun en biopsi under graviditet, hvis der er mistanke om livmoderhalskræft for at bekræfte eller udelukke onkologi..\nIndikationer for cervikal biopsi hos gravide kvinder:\nUnormal colposkopi med mistanke om alvorlig dysplasi (CIN 2-3, kræft in situ)\nMistænkt invasiv kræft\nDynamisk forringelse af cytologiresultater, mistanke om udvikling af invasiv kræft\nEn biopsi hos en gravid kvinde udføres strengt under kontrol af colposcopy i operationsstuen\nDiagnostisk metode Fare for graviditet\nMålrettet biopsi Moderat risiko for blødning, spontan abort\nUdvidet biopsi Udføres kun med klare tegn på invasiv kræft.\nMedicinsk og diagnostisk konisk biopsi Acceptabelt i undtagelsestilfælde med en udtalt mistanke om mikroinvasiv kræft.\nCurettage af livmoderhalskanalen Forbudt under graviditet\nHvis histologi bekræfter livmoderhalskræft, henvises den gravide hurtigst muligt til en gynækolog-onkolog.\nYderligere handlinger afhænger af svangerskabsalderen og stadium af livmoderhalskræft. Beslutningen om kunstig ophør eller vedligeholdelse af graviditet træffes med deltagelse af et ægtepar og en fødselslæge-gynækolog.\nHvor længe er histologiresultaterne udarbejdet efter biopsien?\nProduktion af histologiske præparater fra biopsimateriale (paraffinblokke og "glas") er en ansvarlig og omhyggelig proces.\nEfter kompleks multi-trins behandling er de tyndeste sektioner af biopsivæv monteret på objektglas og plettet.\nEn patomorfolog undersøger et billede af et vævspræparat under et mikroskop og skriver en konklusion, på basis af hvilken der foretages en nøjagtig (bekræftet) diagnose.\nTypisk forventes histologiske resultater inden for to til tre uger (14-21 arbejdsdage) efter biopsi.\nPatienten underrettes om histologiens beredskab pr. Telefon, og der indstilles en dato for et obligatorisk gentagelsesbesøg hos lægen.\nDiskuter resultaterne af den histologiske undersøgelse med patienten\nSvar på en tilgængelig form på de spørgsmål, som patienten har (kvinder, tøv ikke med at stille!)\nOrdinere og forklare en yderligere behandlingsplan


Trakehner videre til UVM\nLitvinenko Sjæltofte og Hot Spot deltog i første udtagelsesrunde til brutto truppen til UVM i dressur. Til trods for at de begge havde store udfordringer i forberedelserne, lykkedes det for den ene ekvipage at nå gennem nåleøjet.\nTo trakehnere i kvalifikationen til brutto truppen\nTrakehner-Avlsforbundet Danmark, er til sammenligning med Dansk Varmblod et relativt lille forbund. Men Trakehner-Avlsforbundet, er også medlem af WBFSH - verdensorganisationen for sporstsheste. Forbundet kan derfor efter egne udtagelseskriterier stille med renstammede trakehnere til udtagelse for deltagelse ved VM for ungheste i Verden. Trakehnerne deltager på lige fod med Dansk Varmblod i det fælles udtagelsesforløb, i konkurrencen om at repræsentere Danmark ved verdensmesterskaberne i august.\nI år var to trakehnere forhåndsudtaget til kvalifikationen til brutto truppen der løb af staben den 23. og 24. maj. Repræsentanterne, var den 5-årige hoppe Hot Spot efter Okavango med Induc som morfar, samt ikke mindre end vinderen af trøstefinalen for 5-års ved UVM sidste år, den nu 6 år gamle Litvinenko Sjæltofte, der er efter Imperio med Pidroneur som morfar.\nSidste år var et fantastisk sejrs år for Litvinenko Sjæltofte med dens ejer og rytter Anne Troensegaard, men i år har ekvipagen været udsat for store hindringer i deres forberedelser. Først kom Anne til skade med sit bækken og kunne ikke ride i en længere periode, og dernæst havde Litvinenko et fald på folden, og dannede en stor væskeansamling på bagknæet, der var vanskelig at komme til livs. Selvom hesten ikke var halt, valgte Anne at sætte hensynet til hesten over alt andet, så da hun var på toppen igen, skulle Litvinenko have ro i 1,5 måned. Hele perioden stod det kun på skidtture, inden træningen langsomt kunne startes op igen. Ikke den bedste forberedelse og start på forårets vigtige udtagelsesstævner. Det lykkedes dog alligevel Anne og Litvinenko at komme videre til brutto truppen. Fjorten dage efter kvalificerede de sig tilllige til Falsterbo Horseshow i DRF's indledende kvalifikationsrunde på midsjælland, hvor Litvinenko imod alle odds og med meget lidt forberedelse kæmpede sig tappert igennem konkurrencen og vandt.\nAnne Troensegaard med hendes røde trahenervallak Litvinenko Sjæltofte\nHot-Spot havde heller ikke de nemmeste betingelser for optimal forberedelse. Hot Spot havde nemlig skiftet ejer ca. tre måneder tidligere. Hesten blev købt af den blot 25-årige Louise Laisbo, efter at hendes træner Susanne Barnov, havde fået Hot Spot i ridning med henblik på salg. Hun mente der kunne være en match mellem hesten og Louise, og det var rigtigt fornemmet. Louise faldt med det samme for Hot Spot, og købte den med hjem - direkte fra avler Søren Nissen.\nHot Spot var på daværende tidspunkt allerede forhåndsudtaget til kvalifikationen til brutto truppen til UVM, som følge af sin flotte andenplads i trakehnernes 4-års championat året forinden. Det vidste Louise imidlertid ikke da hun erhvervede hoppen. Da hun fandt ud af det, var der kun tre måneder til at lære hinanden at kende og nå at kvalificere sig til UVM. Det skulle desuden vise sig, at der netop i 5-års holdet igen i år var rigtig mange dygtige ekvipager om buddet om at kvalificere sig til udtagelserne. Louise og Hot Spot tog alligevel chancen, og gjorde forsøget. Til trods for fine kommentarer fra dommerne, kunne det alligevel ses, at makkerparret udgjorde et relativt nyt bekendtskab. Derfor manglede den sidste finpudsning og de formåede desværre ikke at komme igennem nåleøjet til den endelige udtagelse.\nLouise Laisbo og hendes sortbrune hoppe Hot Spot ved udtagelsen på Vilhelmsborg\nDen 2. iagttagelse med frasortering finder sted den 22. juni på Vilhelmsborg. Den endelige udtagelse til VM for ungheste i Verden, bliver afholdt den 13. og 14. juli på Vilhelmsborg. På førstedagen rides det alderssvarende Indledende FEI-program og der afsættes tid til justeringsforslag fra dommerne. På andendagen rides det alderssvarende Finale FEI-program. Afgørelsen om hvilke ekvipager, der skal repræsentere Danmark træffes på baggrund af begge dages ridt og udtagelsen oplyses umiddelbart efter arrangementets afslutning.\nAf de fire øvrige ekvipager vil to blive udnævnt som reserver i hver aldersgruppe.\nLæs artiklen her, om de to rytteres egne beretninger om kampen med forberedelserne, deres tanker om stævnerne og deres tro på, at de har kvalitetsheste, der kan bringe dem helt til tops i dansk dressursport.\n© Copyright 1997 - 2021 heste-nettet.dk Siden tog 0.0074 (0.0049) sekunder at lave.


Bærplakat - endnu 10 akvarelmalerier af havens bær | Unik Plakat\nForside / Plakater til stuen / Kunstplakater / Bærplakat – endnu 10 akvarelmalerier af havens bær\nBærplakat – endnu 10 akvarelmalerier af havens bær\nBærplakat - endnu 10 akvarelmalerier af havens bær antal\nFørst var der kun 8 bær i alt. Så kom der flere til. Til sidst endte jeg med at have 20 bær på listen over de illustrationer, jer gerne ville lave i akvarel. Men 20 akvareltegninger kan godt blive til mere end én plakat, og derfor kommer her en makker til de første 10 akvareltegninger.\nHvis dine smagsløgs favoritbær findes bland denne bærplakats 10 akvareller, kan du sagtens hænge den op alene. Men de to bærplakater med hver 10 bær passer også godt sammen på en alt for bar køkkenvæg.\nKun plads til én? Og lyst til alle bær på samme tid? Ikke noget problem. Jeg har lavet en plakat med alle 20 akvarelmalerier til dig, der kun har lyst og plads til en enkelt. Husk, at vi gerne indrammer de 20 bær, inden vi sender dem afsted til dig.\nAkvarel kunstprint plakat, Akvareltegninger af havens bær, Bær plakat, Bær plakat til køkkenet, Berries plakat watercolor, Kunst print med havens bær, Kunstprint bær plakat, Plakat med akvarelmaleri, Plakat med bær, Plakat med havens bær, Plakater til køkkenet, Watercolor print plakat,\nKøkkenplakat med 20 akvarelmalede bær\nKunstplakat – Les trois femmes\nKunstplakat – Collection de feuilles


Galleri Gamain kommer til Nordens Plads | Biblioteket Frederiksberg - fkb.dk\nGenevieve er født i Frankrig og har boet i Danmark i mange år.\nBegyndte med akvarel, oliekridt, akryl mm og er endt med oliemaling. Maler kun med oliemaling.\nHar gået på forskellige kurser for at udvikle mig kunstnerisk. Har fundet min egen inspiration og min egen fantasi.\nMalerier kan betegnes som naivistisk surrealisme.\nÅrets kunstner i Valby 2013.\nKreativ med arkitektur, fotografi, musik og billedkunst. Har tidligere arbejde med fotografi, har illustreret bøger og blade og har udstillet fotografi i København og Paris.\nArbejder med acryl på lærred udført med spartel og/eller pensel, hvilket giver nogle ekspressive udtryk med en levende struktur.\nEr meget optaget af stringente strukturer, former, overflader og stiliserede skabeloner, som giver associationer til virkelighed i abstrakte landskaber.\nValby kulturhus, Valby kulturdage, kunstdage i Småland, børneinstitution i Valby, Kunst på Tingstedet, Galleri VK, Hvidovre bibliotek, Herlev bibliotek, Rødovre bibliotek, Vigerslev bibliotek, Helligåndshuset på Strøget, Den gule villa på Frederiksberg, div café'er og restauranter.\nBegge kunstnere har bl.a. udstillet i:\nValby kulturhus, Valby kulturdage, kunstdage i Småland, , Kunst på Tingstedet, Galleri VK, Hvidovre bibliotek, Herlev bibliotek, Rødovre bibliotek, Vigerslev bibliotek, Helligåndshuset på Strøget, Den gule villa på Frederiksberg, div café'er og restauranter.\nSe meget mere på www.gamain.dk\nChrista Mariannes Malerier\n02.11.21 - 30.11.21\nKunstværker af May Fahmi.


STADS brugerundersøgelse for perioden JAN DEC PDF Gratis download\nDownload "STADS brugerundersøgelse for perioden JAN DEC 2014"\n1 STADS brugerundersøgelse for perioden JAN DEC Undersøgelsen blev gennemført medio januar 2015 med følgende resultat: 1.1. Status for besvarelser 1.2. Resume/vurdering Der foreligger besvarelse fra 100 personer (33%), hvoraf 10 kun delvis har besvaret spørgsmålene har modtaget hjælp fra STADS kontoret. Det er meget tilfredsstillende, at godt halvdelen af besvarelserne (se Pkt. 2. brugerprofil) hidrører fra studiesekretærer/studienævnssekretærer og øvrige Det fremgår af pkt. 3, at mere end 50% bruger STADS mere end 1 time dagligt heraf 25% der anvender STADS mere end 3 timer. Disse brugere findes fortrinsvis på eksamenskontorerne samt i studieforvaltningen, mens lejlighedsvis brug forefindes ved studiesekretærer og øvrige. 4 brugere har angivet, at de ikke længere har behov for at bruge STADS og er blevet udmeldt Pkt. 4.: En række funktioner er endnu ikke omlagt til istads(+), hvorfor dele af studieforvaltning samt eksamenskontorer fortsat skal anvende estads eller begge programmer for at kunne løse deres opgave I Pkt. 5 er utilfredshedsangivelserne (2 besvarelser) nærmere uddybet. Der er angivet brugervenlighed samt gammeldags/besværligt. Det vurderes, at der refereres til estads I pkt. 6 spørges om frustrationsområder i STADS. Ventetider/svartider angives som det, der giver anledning til flest frustrationer. Der er ikke spurgt til, om det er istads eller estads, men ventetider opleves lange i istads (> 15 sek. Ved fremsøgning af data og i nogle tilfælde også ved skift af skærmbilleder) Under bemærkninger kommenteres (igen) brugervenlighed samt gammeldags uhensigtsmæssigheden i, at skulle anvende to systemer med samme datasæt for at kunne løse sin opgave (bl.a. gruppedannelse), manglende mulighed for umiddelbart overblik, ventetider samt periodevis ustabilitet som nogle af de gennemgående Pkt. 7 vedrører forbedringsområder i STADS. Ud over hvad der allerede er nævnt under pkt. 5 og 6 angiver 17 personer ønsket om bedre brugeruddannelse. Hvad der specifikt ønskes er ikke afklaret, da det ikke er angivet i bemærkningsfeltet. 1 Hvis nogle af spørgsmålene i den præsenterede spørgsmålsrække ikke er besvaret vil nogen svar været angivet..\n2 I pkt. 8 angives, at 53 personer har fået hjælp fra STADS-kontoret. Generelt angives der tilfredshed/meget tilfredshed (88%) med den ydede faglige støtte (Pkt. 9). Som forbedringsområde angives, at det kan være svært at få hjælp via supporttelefon. Det går også igen i Pkt. 11, hvor der angives mangler ved den ydede service. 12 personer efterlyser vejledninger og 14 personer ønsker bedre telefonkontakt. I pkt. 10 efterlyses positive oplevelser ved den ydede service Specielt fremhæves kontorets professionalisme, servicevillighed og imødekommenhed Vurdering: Undersøgelsens informationer ligger meget på linje med sidste års resultat. Der er stadig behov for at forbedre telefonservice. En del af problemerne har vi ikke direkte indflydelse på, men kan kun bruge dem videre til STADS samarbejdet. Herunder transformation fra estads til istads, svartider samt integration med øvrige systemer og alle de uhensigtsmæssigheder, der opleves, når helheden kompliceres af, at der skal anvendes to systemer. Der er behov for en undersøgelse af, hvad der specifikt efterspørges af uddannelse samt hvilke vejledninger, der yderligere efterspørges. 2. Hvilken brugerprofil har du? (95 besvarelser) Under Andre brugere er angivet: 9 studienævnssekretærer 3 statistik 6 øvrige (kontorelev, 2 SN-formænd, karrierecenter, viceskoleleder, SN-administrator) Dvs. ca. 2/3 decentrale brugere og 1/3 centrale brugere ved studieforvaltning og eksamenskontorer\n3 3. Hvor ofte anvender du STADS? ( 100 besvarelser) 3.1. Følgende brugere slettes fra STADS Kathrine Vognsen i16lhk 4. Hvad anvender du mest istads eller estads? (95 besvarelser) istads anvendes fortrinsvis ved studiesekretærer samt ved studiekontor (Optagelse). En række funktioner er endnu ikke omlagt til istads(+), hvorfor dele af studieforvaltning samt eksamenskontorer fortsat skal anvende estads eller begge programmer for at kunne løse deres opgave. 5. Hvor tilfreds er du med STADS, når du skal udføre dit arbejde (90 besvarelser)? 5.1. Utilfreds (uddyb dit valg) gammeldags system, besværligt at komme rundt Det er ikke tidssvarende eller brugervenligt!\n4 5.2. Bemærkninger: Tilfreds, men dog er der områder som er blevet mere besværlige pga istads og pga printeropsætning, således at vi ikke kan sende protokoller direkte til sekretærernes printere,men først skal lave pdf-fil, som skal vedhæftes en mail. Ikke noget fantastisk system Tilfreds med I-stads men E-stads er lidt besværlig at arbejde med når man skal lave grupper til protokoller Jeg bruger ikke STADS ofte, så jeg glemmer hvordan jeg arbejder i det. Og når jeg så kommer ind i systemet oplever jeg det som ikke brugervenligt. I burde gøre det nemmere at udskrive en "pæn" studiejournal, som den der hedder AAUSTUD i udskrifterne e-stads kan volde problemer, ikke det nemmeste system at arbejde i Mange funktioner af browserafhængige. Den browser der er hurtigst har færrest funktioner - herunder også genvejstaster der virker. Hvis jeg brugte STADS mere end jeg gør tror jeg det ville være lettere at forstå. Der er mange funktioner som jeg ikke er bekendt med, eller glemmer imellem de gange jeg skal bruge oplysninger fra STADS. 6. Hvad kan gøre dig særlig frustreret, når du anvender STADS? 6.1. Hvad kan gøre dig særlig frustreret, når du anvender STADS? - Andet: (angiv hvad det er) Når ting, som tidligere fungerede, pludselig ikke fungerer mere Ukorrekte eller manglende oplysninger i stads :o) Manglende brugervenlighed trykke på de rigtige knapper for at navigere nogle gange kan ikke vises pdf-filen af en udskrift (studiejournal) - i stedet kommer noget data om studiejournalen. (brugerfejl) Man ikke kan kopiere ID nr. når man trækker stamblade At man ikke kan oprette grupper i istads For mange klik for at udføre en søgning/en opgave E-stads er lidt "gammelt" og besværligt at bruge ift I-stads Selvom at jeg kun anvender STADS i bestemte perioder er ventetid ALTID irriterende,,, Specielt I-stads er tidskrævende, bokse, der Skal vælges ja eller nej ved. Manglende muligheder for genvejstaster. For mange workarounds. At der er så mange forskellige koder når man skal have en liste over studerende, At man kun må lave grupper i ESTADS At nogle funktioner fortsat kun findes i den gamle version mangel på fleksibilitet at man ikke kan danne studiejournal fra menuen "studerende" hvis man fx er inde på en detaljeret studieordning. Mange klik for at få information + at bacheloroversigt (detaljeret studieordning) nogle gang er delt i to: 1./2. sem. og på en anden oversigt sem., nemmere hvis alle var på een og samme oversigt, som det er i ca. 75% af tilfældene Mit eget begrænsede kendskab At finde ud af hvad de enkelte udskrifter "kan" og hvad de dækker At man i estads ikke kan bruge musen det er tungt at arbejde med\n5 Manglende overskuelighed/brugervenlighed Mange funktioner af browserafhængige. Den browser der er hurtigst har færrest funktioner - herunder også genvejstaster der virker. mange fejlindtastninger i data Det er svært at få oplysninger ud af systemet. F.eks. hvis man gerne vil vide hvor mange der har fået merit på et givent semester og en given studieretning. Password skal være det samme som når jeg logger på min AAU-profil. Irriterende at det skal ændres hele tiden. Som ved alle programmer der skal bruges - der går for lang tid imellem at de bliver brugt. 7. Angiv det/de områder, som du mener kan forbedres i STADS - og dermed forbedre din arbejdssituation? 7.1. Andet (angiv hvad) En mere sikker afvikling, men det ligger sikkert mere hos udviklerne Studiejournal og lign. der er mere overskuelig At man kan oprette grupper i istads Bedre se-adgang til studiesekretærer. Det er alt for begrænset, hvad vi sekretærer kan se på den enkelte studerende Løsninger fremfor workarounds fritekst Måske skulle I overveje, at fjerne de funktioner, som ingen alligevel bruger :-) At man kan oprette stadsgrupper i IStads. Større skærmbilleder med mulighed for at bruge flere funktioner, så man ikke skal skifte mellem så mange skærmbilleder Nemmere adgang til liste med udskrifter Flere informationer på skærmbillederne Elektroniske brugervejledninger Et skærmbillede, hvor udmeldelsesdato fremgår. at kunne danne grupper i ISTADS. at kunne ændre password i ISTADS. Forbedret overskuelighed i navigationen og skærmbillederne Samme funktioner uanset browser. Ved ikke Ville være rart at kunne se hvad der er dispenseret for undgå forkortelser af navne på f.eks. uddannelser. Brug uddannelsernes godkendte navne Rapport-delen funktioner flyttes til i-stads 7.2. Bemærkninger: Der er al for mange koder, kunne være fint med en mere brugervenlig version I I-stads Kunne tænke mig, at de funktioner, som i dag kun kan tilgås fra e-stads, kan overflyttes til i- stads\n6 8. Har du modtaget service fra STADS-support eller en af STADS-kontorets medarbejdere (Pernille, Charlotte, Morten, Linh, Sara, Jørgen, Susie) i 2014? (53 angivelser) 9. Hvor tilfreds er du med den faglige hjælp, som STADS-kontoret har givet dig i 2014? (52 angivelser) 9.1. Utilfreds - angiv årsag: Ingen har været direkte utilfreds med den faglige hjælp 9.2. Bemærkninger Der er tit telefonsvarer på supporttelefonen generelt tilfreds, men der selvfølgelig forskel afhængig af hvem man taler med Det kan godt tage for lang tid at få hjælp, selv når man har brugt lang tid på at forklare problemet, skal der stadigvæk meget til, før at problemet løses. Har ikke fået svar på alle henvendelser fra Hvad synes du er specielt godt ved den service STADS kontoret leverer? De slipper ikke opgaven før den er løst, men er ofte pressede og det kan mærkes At STADS kontoret bruger meget humor i de situationer, hvor de ikke kan hjælpe. De gør deres bedste, selvom deres forhold ikke altid er optimale. synes de er hurtige til at svare og hjælpe Meget venlig og imødekommende - og frem for alt kompetent! Jeg synes de er hurtige til at respondere og de forsøger ihærdigt at hjælpe. Jeg må nok blot sande at jeg er svær at hjælpe lige i forbindelse med STADS :-) STADS kontoret er altid meget hjælpsom hvis der pludselig opstår et problem. Så findes der næsten altid en løsning på det :). De er grundige Glade og hjælpsomme:) xxxxxx(anonymiseret) tager sig altid god tid til at hjælpe en. Og han er altid nem at få fat på hvis man ringer eller skriver. De svarer hurtigt og er meget hjælpsomme. Hurtig service - gode informationsmails Det der bliver svaret hurtigt og præcist. De er altid søde og hjælpsomme Da jeg sidder tæt på er de søde til at hjælpe når man kigger forbi med et problem. Når der er et problem er der hurtigt nogen der løser det. De er gode til at finde en løsning, indenfor en rimelig tid. Kender de ikke svaret, finder de ud af det.\n7 11. Er der noget du mangler i den service STADS kontoret leverer? Bemærkninger/kommentarer til valget: Jeg kunne godt ønske, at Stadskontoret havde åbningstid, som vi andre, så man ikke henviser forgæves på forskellige tidspunkter man ringer ofte forgæves Mangler mulighed for at trække lister på forskellige oplysninger, der allerede er i systemet Det er megafrustrerende, at det næsten altid er umuligt at komme i telefonisk kontakt via support-nummeret Det ville være hensigtsmæssigt at I får udarbejdet en form for skabelon til fejl, som EKs medarbejdere skal udfylde vedr. problematikker, således at begge parter er sikrer på, at alt er med. Mangler nogle vejledninger der ikke er så "omfangsrige", men kun har det mest nødvendige med. Sommetider mangler telefonen 9720 at blive besvaret. mere fyldestgørende beskrivelse af hvilke udskrifter der findes og hvad de kan bruges til. Ellers meget tilfreds! Flere brugervejledninger med genvejstaster Vejledningen til istads er meget overordnet, så når man ikke er "gammel" superbruger, kan man skulle bruge meget tid på at få den rigtige udskrift ud på den rette måde. Når eksptid starter kl. 12 får vi ofte henvendelser som skal til stadskontoret. Der er det svært at få fat i en stadsmedarbejder da de ofte først går til frokost kl Hvor tilfreds er du med den måde som STADS-medarbejderne optræder på? (51 angivelser) Utilfreds - angiv årsag: det afhænger meget af, hvem man får fat i, hvordan servicen er Bemærkninger (Ingen)\nBrugertilfredshedsundersøgelse. Ejendomsstab, Økonomistab, HR-stab, IT og indkøb\nBrugertilfredshedsundersøgelse Ejendomsstab, Økonomistab, HR-stab, IT og indkøb Baggrund Direktionen har besluttet at gennemføre en intern brugertilfredshedsundersøgelse af stabsfunktionerne i kommunen.\nVirksomhedernes oplevelse af Virk 23. februar Om undersøgelsen\nVirksomhedernes oplevelse af Virk 23. februar 2017 Om undersøgelsen 1 Gennemført 16. november 14. december 2016 Pop up på tre vertikaler og største selvbetjeningsløsninger 17 spørgeskemaer og i alt 15.695


MærkerI - NMascotMascot sikkerhedssko\n782,00 DKK /Par\nSikkerhedssandal Alpamayo S1P str. 43\nSikkerhedssandal Alpamayo S1P str. 44\nSikkerhedssko Fujiyama S1P Str. 40\nSikkerhedssandal Alpamayo S1P str. 46\nSikkerhedssandal Alpamayo S1P str. 47\nSikkerhedssko Fujiyama S1P Str. 44\nSikkerhedssko Fujiyama S1P Str. 45\nSikkerhedssko Fujiyama S1P Str. 47\nSikkerhedssko Fujiyama S1P Str. 41\nSikkerhedssko Fujiyama S1P Str. 43\nSikkerhedsstøvlet Bimberi Sort Str. 41\n1.108,00 DKK /Par\nSikkerhedsstøvlet Bimberi Sort Str. 43\nSikkerhedsstøvlet Bimberi Sort Str. 42\nSikkerhedsstøvlet Bimberi Sort Str. 47\nSikkerhedsstøvlet Bimberi Sort Str. 44\nSikkerhedsstøvle Craig Sort Str. 46\nSikkerhedsstøvle Craig Sort Str. 41\nSikkerhedsstøvle Craig Sort Str. 44\nSikkerhedsstøvle Craig Sort Str. 42\nSikkerhedsstøvle Craig Sort Str. 43\nSikkerhedsstøvle Craig Sort Str. 45\nViser 30 af 34 Produkter


Ting tager tid - Kristeligt Dagblad\nKan man som barn af overflodssamfundet få posttraumatisk forbrugsstress, spørger Kristeligt Dagblads skribent efter en større oprydning i hjemmet Foto: Sinar 2\nKan man som barn af overflodssamfundet få posttraumatisk forbrugsstress, spørger Kristeligt Dagblads skribent efter en større oprydning i hjemmet\nVi skal have gang i forbruget. Ja, sådan lyder det i hvert fald igen og igen fra politikere og økonomiske eksperter, som nærmest trygler os om at bruge dankortet. Og tallene viser, at det ser sløjt ud i detailhandlen, som nærmest må spejde efter købelystne danskere. Men måske er svaret, at vi har været der.\nHvis de økonomiske eksperter med de nærmest kronisk rynkede pander havde gæstet vores hjemlige arena forleden, så kunne de have fået syn for, hvorfor vi ikke følger de ellers så lokkende budskaber om at få gang i festen.\nLÆS OGSÅ:Og valgets vinder blev: Forbrugeristisk Folkeparti...\nVi skulle flytte om, og det blev en kærkommen anledning til at få ryddet op, for måske var der et par småting, som vi ikke længere havde brug for. Hvad vi havde troet skulle være en lille opgave, blev en forestilling i flere akter, hvor poser og kasser blev fyldt med både stort og småt, der viste sig at være til overs.\nOg med favnen fuld af havarerede matchbox-biler og opladere til forlængst afskaffede mobiltelefoner dukkede en strofe fra K.L. Aastrups Du gav mig, o Herre, en lod af din jord op i baghovedet: Det vokser jo, medens vi sove.\nKunne det ske, at alt dette er vokset i skabe og skuffer, mens vi har sovet? Aastrup takker for Guds omsorg for skabningen med henvisning til alt det, som gror, uden at man gør noget for det.\nMen mens man fyldes af tak over en køkkenhaves frodighed, så rammes man snarere af et let ubehag konfronteret med stakken af overflødige sager. Kan man virkelig selv have båret alt dette ind? Er det mon sket i beruset tilstand under den meget omtalte forbrugsfest i midten af 00erne?\nLøvet på kvarterets træer er malet i efterårets nuancer, og det virker på sin plads at glemme stakkene af kasserede ejendele og i stedet sætte sig ved klaveret og synge om skoven, som falmer trindt om land.\nMen i tredje vers af Grundtvigs uopslidelige høstsalme dukker billedet af de mange ting, som viste sig at være gemt i vore skuffer og skabe, op igen. Tanken kredser stædigt om stakkene, og Grundtvig gør det nærmest kun værre: Men i vor lade, på vor lo, der har vi nu Guds gaver, der virksomhed og velstand gro, i tøndemål af traver.\nNu er rækkehuse ikke forsynet med lader eller lo, men i vores kælder og på andre ledige kvadratmeter har vi behændigt stablet ejendele op, for man ved jo aldrig, hvad man kan komme til at mangle.\nDen taknemmeligheds- og nøjsomhedskultur, som er rammen om Grundtvigs salme, har ikke mange ligheder med de blikke, vi sender vore egne stakke af habengut. Kan man som barn af overflodssamfundet få posttraumatisk forbrugsstress?\nOg det er ikke kun vores kvadratmeter, som synes overfyldte. Der er boom i antallet af loppemarkeder, hvor alt det, man ikke har brug for, kan afhændes til spotpris, for forbrugsfesten stoppede på et højt niveau, hvor de fleste har så meget, at de næppe bryder ud i lovsang, når de ser, hvor meget de har samlet sig. Danskere fra alle sociale lag sælger ud på loppemarkeder og sender lettede smil til kunder, som køber deres aflagte sager. Efter en vild forbrugsfest kan det være en befrielse at komme af med noget indbo.\nTing tager tid, derfor vil vi forbruge mindre, men bruge mere tid på alt det, som ikke kan bæres væk i en sort affaldssæk.


Healing – Helsehuset Aalborg\nHvad enten du er ramt af stress eller uro i kroppen, søvnløshed, tristhed, ryg- og nakkesmerter eller noget helt femte, kan vores healing hjælpe dig med at tage et skridt i den rigtige retning. Vi genopretter dine ubalancer i kroppen og sørger for, at både psykiske og fysiske udfordringer bliver genetableret. Essensen af healing er netop, at du skal nå tilbage til din naturlige sundhed og derfor hjælper vores healing med at løsne op for de blokeringer, som du måtte opleve. Vi tilbyder to forskellige behandlinger – Reiki og Power.\nTo behandlingsformer med stærke resultater\nFælles for både Reiki- og Powerhealing er, at du vil opleve en styrket effekt og vinde energien tilbage i hverdagen. Reiki udmærker sig med at følge en bestemt metode, som hjælper med at helbrede krop og sjæl med udgangspunkt i nogle bestemte teknikker, som kan læres og anvendes af alle. Det anbefales, at du modtager gentagende behandlinger, hvis du er ramt af et specifikt problem, såfremt man ønsker det bedste resultat. Powerhealing hjælper ligeledes med at skabe balance i krop, sind og sjæl ved hjælp fra bevidst healing, der styrker og genvinder dine energier. Denne behandlingsform kan også være et vigtigt forebyggende redskab.\nDu kan modtage begge healingsformer som fjernhealing. Det er på ingen måde mindre virksomt og kan foretages inden for mere fleksible tidsrum, hvor det passer dig. Vi aftaler altid tidspunktet på forhånd, så du altid modtager behandlingen rettidigt og med største omhu. Hvis du foretrækker hjemlige omgivelser, kan denne løsning være den helt rette for dig.\nHealing v/ Dorit Jacobsen\nMobil: 20 22 50 37\nMandag – fredag kl. 9-17, eller ifølge aftale.


En uge i kåringernes tegn | LandbrugsAvisen\nEt job som svinereporter resulterer i mange spændende bedriftsbesøg, interviews, konferencer og - særligt i disse uger - flere kåringer af dygtige svinefolk, fortæller ugens klummeskribent, der ser både tilbage og frem på sine arbejdsuger.\n3. okt 2019 12:21 Skrevet af Søren Tobberup Hansen\nUgerne op til årets store svinebegivenhed i form af Svinekongressen plejer at være hektiske. Det er de også i år, hvor min kollega Morten Thomsen og jeg er ved at lægge sidste hånd på oktober-udgaven af magasinet SVIN, og de indledende manøvrer bliver gjort for den kongresavis, de omkring 2.000 deltagere i Svinekongressen kan tage i hånden, når de har overværet alle faglige indlæg på kongressens førstedag.\nKongressen involverer mig også på anden vis.\nNormalt bliver årets soholder og slagtesvineproducent kåret på årsmødet forud for kongressen, men de kåringer er i år blevet indstillet. Til gengæld kåres en svineproducent, der gør en særlig indsats for erhvervet. Og se den producent besøgte jeg i går, og jeg kan kun sige, at vedkommende er en særdeles god kandidat, der fuldt ud fortjener en anerkendelse for det arbejde, vedkommende foretager hver dag. Mere kan jeg ikke selvfølgelig ikke røbe, men glæd dig til afsløringen på kongressen om et par uger.\nI næste uge har jeg også den æren af at være med i det panel, der skal finde frem til de tre bedste svineelever. Det er altid en meget stor fornøjelse at deltage i den udvælgelsesproces, og hvert år synes jeg, vi finder frem til nogle utrolig dygtige unge mennesker, der virkelig går op i deres job.\nKonkurrencen er i disse vanskelige rekrutteringstider et vigtigt redskab til at fortælle andre, at svinesektoren både rummer dygtige medarbejdere, men også er et fagligt udviklende miljø.\nOgså årets svineelev skal på podiet og hyldes på Svinekongressen.\nNæste uge starter med en køretur til Velling ved Ringkøbing, hvor BoPil har inviteret til et arrangement, hvor Klaptoft Svineproduktion fremviser deres Spotstrå-anlæg, der i det her tilfælde er opbygget med en balleopriver. Det bliver interessant at se anlægget i drift, der har kørt på bedriften siden juni.\nUgen bringer mig blandt andet også et smut til Aarhus, hvor jeg skal have en snak med Rikke Ingeman Svarrer, Seges Svineproduktion, der for første gang er øverste ansvarlige for Svinekongressen.\nÅrets slagtesvineproducent: Jeg passer grise - foder har jeg ikke forstand på\nBornholmsk topproducent fordobler svineproduktion


Falcon Eyes Studiebox 70x70...\n Komplette pakker (7)\n Lys & Flash (8)\n Studieboxe & -bord (2)\n Lagervarer først (15)\n Deep Photo Accessories (1)\n Dörr (2)\n Falcon Eyes (4)\n NiceFoto (2)\nPris: 2.399,00 kr. - 4.999,00 kr. \nFlash kit pakke 2\nFlash kit pakke 3\nDeep Photobox LED 200 cm Variabel\nStor studiebox med LED paneler til optagelse af produktbilleder af større produkter eller portrætbilleder - også i fuld figur. Boxen måler 120x80 cm i bredde og dybde og er 200 cm høj, så der er plads til selv helt store produkter.\nFlash kit pakke 4\nFastlys kit pakke 3\nFalcon Eyes ST-1020 Optagebord\nFalcon Eyes ST-1020 er et stort optagebord med en bredde på 100 cm. og giver dermed mulighed for produktfotografering af større objektiver også.\nMulighed for at indstille vinklen på bordet, montere lys mm.


Landdistriktsudvalget - Referat fra mødet den 29-01-2019\n1 Proces og kriterier for puljer under budget byfornyelse mindre byer 2019 (bevillingssag)\n2 Første fase af lokale udviklingsplaner og udvælgelse af næste runde byer\nSagen opsamler erfaringer fra første fase af pilotprojektet vedr. lokale udviklingsplaner. Der skal fastlægges principper for udvælgelse af næste runde byer. Begge dele skal indgå i landdistriktskonferencen den 5. marts 2019.\n1. at evalueringen tages til efterretning\n2. at proces og kriterier for udvælgelse af kommende byer drøftes og fastlægges, herunder at udvalg og forvaltning kan være opsøgende i forhold til de kommende byer\n2. drøftede proces og kriterier for udvælgelse af kommende byer og fastlagde disse, herunder at udvalg og forvaltning kan være opsøgende i forhold til de kommende byer særligt i forhold til lokalområder med 200 indbyggere og manglende vækst, jf. byrådets styringsmodel.\nPå mødet den 14. august 2018, sag 8, fik udvalget en status på arbejdet og den 27. november, sag 8, godkendte udvalget, at igangsætte processen i yderligere fem byer. Status vedr. projektet blev givet som orientering på mødet den 8. januar, sag 4.\nOpsamlingen på erfaringerne fra første runde har været i høring hos pilotbyerne.\nI vedlagte notat er en opsamling af erfaringer fra første fase af arbejdet med lokale udviklingsplaner (LUP), pilotprojektet med Løvskal, Ørum, Mønsted og Løvel. Den overordnede tilbagemelding fra pilotbyerne er, at den hidtidige proces har været meget positiv, en opfattelse der deles af forvaltningen. Erfaringerne er opsamlet løbende og på et evalueringsmøde den 9. januar 2019.\nPilotprojektet skulle både afprøve processen og skabe erfaringer ud fra konkrete byer. Der er undervejs sket justeringer af de indledende tanker om forløb af udviklingsworkshop m.v. på baggrund af tilbagemeldingerne fra pilotbyer, og der er et holdbart koncept for at arbejde videre med yderligere lokalområder. Konceptet tog oprindeligt sit udgangspunkt i de gode erfaringer med processer for områdefornyelse, blot uden øremærkede midler og professionelle rådgivere, og giver en række af de samme positive resultater.\nHovedpointerne fra evalueringen er:\n· LUP er en god ramme for det tværgående arbejde, som Landdistriktsudvalget skal stå for (og som er en af grundtankerne bag byrådets nye styringsmodel). I flertallet af pilotbyerne er der lagt vægt på planlægning og andre fysiske forhold, men det er relevant og muligt at bruge rammen til i højere grad at indtænke fx bæredygtighed, sundhed, fællesskab og oplevelser. Pilotbyerne fremhæver, at den lokale udviklingsplan skal indeholde helheden og ikke kun de fysiske elementer.\n· LUP har værdi i forhold til samtænkning med allerede eksisterende initiativer og samspil mellem afdelinger i kommunen. Arbejdsformen giver muligheder for løbende at igangsætte initiativer, også inden en endelig plan er klar.\n· Pilotbyerne tilkendegiver, at det har været positivt og vigtigt, at få den personlige kontakt og nærhed til forvaltningen. Processen har skabt gensidig tillid og relationer. Det er i flere af byerne lykkedes at etablere en oplevelse af et fælles projekt – en samskabelse.\n· Arbejdsdelingen mellem forvaltningen (som facilitator både på borgermøde og internt i forvaltningen) og den lokale udviklingsgruppe har været velfungerende. Den lokale udviklingsgruppe har påtaget sig et betydeligt ansvar: Samle kræfterne i lokalområdet og sikre en konstruktiv proces, organisere det understøttende arbejde, kommunikation til det øvrige lokalområde og ikke mindst deltaget i en skarp prioritering.\n· Der er behov for og mulighed for at tilpasse proces og værktøjer til forskellige udgangspunkter. Dog kræver den fælles proces (og dermed fælles resultater), at der er et vist omfang af fælles møder mellem forvaltning og lokalsamfund. Derfor foreslås bl.a., at forvaltningen altid deltager i udviklingsworkshops (borgermøder).\n· Pilotbyerne har peget på en række læringspunkter til kommende lokalområder, både af mere konkret art men også fx overvejelser om at se sig selv som en del af en større sammenhæng (med omkringliggende landsbyer).\nEvalueringen af den indledende fase skal sikre, at næste runde (og kommende runder) af udarbejdelse af lokale udviklingsplaner sker på det bedst mulige grundlag. Men også fremover vil processer og indhold kunne justeres i takt med at der høstes erfaringer.\nPå kommende møder vil Landdistriktsudvalget skulle tage stilling til brugen af de 2 mio. kr., der er reserveret til projekter i LUP-byerne, jf. også sag på dages møde vedr. rammerne herfor. Derudover skal de konkrete lokale udviklingsplaner behandles i Landdistriktsudvalget og respektive udvalg. I forlængelse heraf bemærkes, at Teknisk Udvalg på sit møde den 30. januar behandler sagen ”Principgodkendelse af procedure for kommuneplantillæg i forbindelse med lokale udviklingsplaner”.\nYderligere lokalområder – efter landdistriktskonferencen\nPå baggrund af de foreløbige positive erfaringer er næste runde byer allerede udvalgt (Vejrumbro, Skals, Hjarbæk og Vorde, Kølvrå/Karup og Frederiks). I forhold til præsentationen på landdistriktskonferencen den 5. marts 2019 er der behov for at fastlægge, hvorledes de efterfølgende byer udvælges.\nUdvælgelsen kan ske på baggrund af en helhedsvurdering af:\n· Aktualitet: Skal større (kommunale) projekter i gang, som aktualiserer behovet for ændret planlægning eller udarbejdelse af sammenhængende helhedsplan.\n· Behov: Der konstateres et behov for at ændre planlægning eller understøtte samarbejdet internt i byen eller lignende. Konstateret på baggrund af henvendelser fra byen enten i form af individuelle sager eller henvendelser fra et talerør, der taler på vegne af det samlede lokalområde. Eksempelvis pegede Låstrup på borgermødet i januar på et behov for at få set på byggegrundene i byen.\nUd fra målet om af sikre vækst i alle lokalområder med over 200 indbyggere kan det også besluttes, at i hver runde kontaktes et antal byer, som ikke har oplevet vækst de seneste ti år – uanset om disse har henvendt sig eller ej, for at klarlægge om de vil og kan deltage i processen.\nUanset udvælgelseskriterier fordrer det ønske om aktiv medvirken fra byen, hvis der skal udarbejdes en lokal udviklingsplan. Det foreslås derfor, at en henvendelse fra et lokalområde skal ledsages af:\n· En beskrivelse af motivation og behov\n(fx justering af lokalplan, behov for ændret kommuneplan, ønske om støtte til at styrke samarbejdet internt i byen eller lignende)\nDerudover kan der stilles yderligere krav, fx at lokalområdet har udpeget et talerør og indgået en samarbejdsaftale med kommunen. Talerøret kan dog også tænkes at opstå undervejs. Uanset om der er et formelt talerør eller ej, vil der være behov for at have en bredt sammensat lokal udviklingsgruppe til at gennemføre den konkrete proces.\nLanddistriktsudvalget vil foretage den endelige udpegning af deltagere efter indstilling fra forvaltningen.\nDer ventes udpeget byer både før sommerferien og umiddelbart efter, så der igangsættes arbejde med udviklingsplaner for 15 byer i 2019. Det foreslås, at der ikke arbejdes med standardiserede ansøgningsskemaer og runder men opsamlinger af indkomne behov 1. maj og 1. oktober.\nDette kommunikeres dels på landdistriktskonferencen den 5. marts, dels via almindelige kanaler (hjemmeside og direct mail til lokale repræsentanter). I denne kommunikation skal det også være tydeligt, hvad der forventes af lokalområdet, jf. erfaringerne fra pilotbyerne.\nJf. ovenfor er der procedurer vedr. de planmæssige forhold, som skal fastlægges.\n1. Evaluering af første fase af lokale udviklingsplaner14679/19 2. Uddrag af slides fra opstartsworkshop14704/19 3. Udviklingsworkshop: Inspirationsspørgsmål til spørgeren14554/19\n3 Årets Lokalområde 2019 - kriterier og forløb\n1. at beskrivelse af kriterier for konkurrencen Årets Lokalområde 2019 godkendes\n2. at tidsplanen for kåring af Årets Lokalområde 2019 godkendes og herunder besluttes dato for hhv. besøgsrunde og præmieoverrækkelse, samt besøgets længde i hver af de tre byer\n1. at kriterierne for konkurrencen Årets Lokalområde 2019 godkendes\n2. at tidsplanen for kåring af Årets Lokalområde 2019 godkendes, idet de nærmere datoer fastlægges af forvaltningen. Besøgets længde i hver by blev fastlagt til 1½ time.\nUdvalget besluttede på møde d. 8. januar 2019, sag 1:\n”Årets Lokalområde 2019 skal udvælges ud fra, at området har iværksat initiativer for at tiltrække nye borgere. Initiativerne skal skabes gennem samarbejde og fællesskab. Vækst gennem samarbejde.”\nLanddistriktsudvalget udvælger 3 byer, som får besøg af udvalget.\nKonkurrencens fokus i år er på konkrete initiativer, som en by har iværksat med særligt henblik på at tiltrække nye tilflyttere. Det skal understreges, at initiativet skal være skabt gennem samarbejde og fællesskab i lokalområdet. Det er ikke et krav, at der kan dokumenteres en øget tilflytning til byen på baggrund af initiativet.\nInitiativet kan ikke alene være en markedsføringskampagne, som byen har iværksat. Det kan også være mange andre typer af initiativer for at tiltrække nye borgere. Ved besøget præsenteres det specifikke initiativ, som byen har iværksat. Det er hermed mere selve initiativet end hele byen generelt, der er i fokus.\nIndstillingerne bliver bl.a. bedømt ud fra følgende forhold, som ansøgerne forholder sig til i et skema:\n- På hvilken baggrund er initiativet opstået?\n- Hvordan er initiativet iværksat?\n- Hvilke fællesskaber udspringer initiativet fra?\n- Hvilke og hvor mange foreninger/landsbyer er med?\n- Hvordan er initiativet formidlet?\n- Hvilken respons har initiativet fået? Både internt og eksternt?\nDen nye model for konkurrencen medfører, at byer, der tidligere er kåret til Årets Lokalområde, igen kan deltage og komme i betragtning til prisen.\nKonkurrencen med de nye kriterier formidles indledningsvist på Landdistriktskonferencen 5. marts, og herefter i april/maj via forskellige kanaler. Ansøgningsfrist sættes til før sommerferien.\n16. juni 2019: Frist for indsendelse af indstilling\n13. august 2019: Landdistriktsudvalget nominerer de 3 områder ifm. ordinært\n31. august./1./7./8.sep. 2019: Besøgsrunde til 3 byer og afgørelse\n7./8./14./15.sep. 2019: Præmieoverrækkelse i vinderområdet (kl. 10.30 – 11.30)\nBesøgene i byerne kan evt. forkortes fra 1½ time til 1 time, når fokus er på ét (evt. flere) enkeltstående initiativer i stedet for en præsentation af byen som helhed.\n4 Årsplan for Landdistriktsudvalget\nFastlæggelse af overordnet årsplan for Landdistriktsudvalgets møder.\n2. at udvalget kommer med eventuelle forslag til temaer, besøg og områder\n2. at temaerne skal sætte fokus på vækst bredt forstået, og at temaerne drøftes nærmere på udvalgets temamøde om byrådets styringsmodel.\nLanddistriktsudvalget drøftede på sit møde den 27. november 2018, sag 2, mødeplanlægning 2019. De allerede trufne aftaler og beslutninger er integreret i denne sag.\nLanddistriktsudvalget besluttede på sit møde 8. januar, sag 3, at fremtidige møder skal gennemføres som en kombination af:\nPå den baggrund er udarbejdet et bud på en årsplan med en foreløbig fordeling af de fire ovenstående typer.\nUdvalget kan pege på temaer fra drøftelserne af styringsmodellen eller temaer med inspiration fra udvalgets hidtidige drøftelser fx:\nHvor sælges huse/byggegrunde og hvorfor\nAlternative boformer, hvor findes de og hvad har været baggrunden herfor\nFinansiering af fast ejendom i landdistrikter\nOrganisering (områder der har skabt nye organiseringsformer internt i byen)\nKultur (fx landsbyer der har været med i ”Kunsthallen og landsbyen”)\nByfester og begivenheder\nHandel: Dagligvarer og/eller gårdbutikker\nSundhed og bevægelse i landsbyerne\nMødesteder – ikke kun forsamlingshuse\nDe sammenhængende områder kan også tage udgangspunkt i et tema, igen med turisme som eksempel kunne det være ”Flagermusenes land”.\nBesøgene er lagt i sommerhalvåret for så vidt muligt at give mulighed for også at se noget udenfor. Det bemærkes, at i september vil besøgsrunden vedr. Årets Lokalområde også skulle afvikles.\nDe fire typer er ikke ligeligt fordelt, idet der forud for beslutningen allerede var truffet aftaler vedr. 3 borgermøder. Ligeledes var der truffet beslutning om besøg. I efteråret er det også aftalt, at VibLand deltager i et møde igen.\nGæster: Viborg Egnens Handelsråd\nBesøg – se et projekt\nSammenhængende lokalområde (tema)\n5 Tilskud til VibLand 2019\nTilskud til VibLand, tidligere Viborg Landsbysammenslutning, til drift i 2019.\n1. at der ydes et tilskud på 100.000 kr. i 2019\n2. at udvalget drøfter tilvejebringelsen af medfinansieringen\n3. at tilskuddet finansieres af Landdistriktsudvalgets dispositionssum\n1. at der ydes et tilskud på 100.000 kr. i 2019, idet der henvises til udvalgets tidligere præmis for tilskuddet\n2. at tilskuddet finansieres af Landdistriktsudvalgets dispositionssum\nLanddistriktsudvalget besluttede på sit møde den 27. februar 2018, sag 3, at yde et driftstilskud til Landsbysammenslutningen på 100.000 kr., ”idet det forudsættes, at sammenslutningen også bidrager med egenfinansiering. Udvalget ønsker at sende et signal om, at Landsbysammenslutningen også i resten af Byrådsperioden kan forvente et lignende tilskud, forudsat at sammenslutningen eksisterer og samarbejdet med udvalget fungerer.”\nVibLand har indsendt regnskab for 2018, budget for 2019 og kommentarer til sidstnævnte, bl.a. overvejelser vedr. medfinansiering.\nDet fremgår heraf, at ud af budgettet på 133.000 kr. for 2019 finansieres de 20.000 kr. ved egenfinansiering (og 13.000 kr. via overført overskud, det resterende er det forudsatte tilskud fra Viborg Kommune).\nIndholdsmæssigt bemærkes, at der det kommende år er afsat midler til ”Forberedelse af landsbyfolkemøde” (10.000 kr.) (som er tænkt som et landsdækkende arrangement) og ”Afvikling af turist i egen kommune” (20.000 kr.).\nDer er ikke i 2018 skabt en egenfinansiering. I 2018 søgte VibLand oprindeligt om 140.000 kr., men det samlede budget (og udgifterne) er reduceret bl.a. gennem mindre kontingent til Landdistrikternes Fællesråd. Ud fra de 140.000 kr. forudsatte Landdistriktsudvalget en egenfinansiering på 40.000 kr.\nForvaltningen har anmodet om beskrivelse af aktiviteter og særligt medfinansiering til støtte for forståelsen af budget og regnskab. Dette er vedlagt. Det fremgår heraf vedr. medfinansiering:\nVi arbejder med forskellige løsninger omkring en model på selvfinansiering. Vi har søgt fonde og andre tilgange til midler, der kan søges. På dette punkt er vi i afventende position. Vi har også diskuteret i bestyrelsen en model med differentieret medlemsgebyr afhængig af den enkelte bys størrelse. Dette forventes af blive et punkt til vores dagsorden til vores generalforsamling i april måned.\nTilskuddet til drift af VibLand tages fra Landdistriktsudvalgets dispositionssum.\n1. Kommentarer til budget 201916288/19 2. Budget 201915072/19 3. regnskab 201815077/19\n6 Kommunens forsamlingshuse - Fordeling af tilskud i 2019\nI starten af året godkender Landdistriktsudvalget den årlige fordeling af tilskud til kommunens 65 forsamlingshuse.\nLanddistriktsudvalget godkendte den i sagen beskrevne tilskudsmodel.\nDen Centrale Pulje – en pulje til indvendige vedligeholdelses- og renoveringsopgaver (efter ansøgning) – 200.000 kr. i 2018\nEt ligeligt fordelt drifts- og aktivitetstilskud til 65 forsamlingshuse af resten – 17.700 kr. i 2018\nI budget 2019 er afsat en pulje på 1.371.000 kr. i tilskud til Viborg Kommunes 65 forsamlingshuse.\nForslag til tilskudsmodel for 2019\nÅrligt tilskud pr. forsamlingshus:\n(1.171.000 kr. : 65 forsamlingshuse)\nLanddistriktsudvalget skal på et senere møde tage stilling til kriterierne for tilskud fra en evt. central pulje.\n7 Kurser for ildsjæle (orienteringssag)\nLanddistriktsudvalget har besluttet at udbyde kurser for ildsjæle fra landdistrikterne. Der er nu et første bud på sådanne kurser, som annonceres på landdistriktskonferencen 5. marts 2019.\nPå Landdistriktsudvalgets møde den 29. maj 2018, sag 8, besluttede udvalget, at der igangsættes udvikling af ”kurser” for ildsjæle i samspil med Viborg. Landsbysammenslutning.\nEfter dialog med flere udbydere og dialog med VibLand, herunder et fælles møde med repræsentanter fra VibLand, forvaltning og udbyder er der nu modtaget et bud på kurser, ud fra de behov, der opleves i Viborg. Udbyder har tidligere gennemført kurser for denne målgruppe, bl.a. lokalrådene i Vejle og ildsjæle på Mors og Thy.\nDer forventes i første omgang indgået aftale om tre kursusaftener i foråret og efter evaluering af disse vurderes, om der også skal indgås aftale om projektledelseskurser.\nKurserne i foråret vil tage udgangspunkt i nye arbejdsformer i landsbyerne:\nFrivillighed, organisering, rekruttering (også af unge), uddelegering og motivation\nDet første kursus er tænkt at skulle appellere til en bred skare og på de efterfølgende to kurser arbejdes der mere i dybden med dels frivillighed og rekruttering og endelig ned i en forenings maskinrum fx persontyper, mødeledelse m.v.\nI buddet på kursusrække i efteråret er der fokus på projektledelse for bl.a. at kunne give støtte både til at planlægge og gennemføre projekter, også de projekter som landdistriktsudvalget støtter med midler.\nDialog med VibLand og udbyder vil være afsluttet, så kurserne kan annonceres på landdistriktskonferencen.\nKurserne forventes også med en kursusrække både forår og efterår og tilknyttede udgifter til forplejning m.v. at kunne afvikles indenfor en ramme på 100.000 kr.\nMidlerne til afvikling af kurserne tages fra Landdistriktsudvalgets dispositionssum.\n1. Tilbud om kursusforløb til Viborg Kommunes landsbyer19340/19\n1. Landdistriktsudvalget - Mødeliste 2-201927671/19\nViborg Kunsthal har søgt interesserede landsbyer til et projekt i den tidlige sommer, hvis formål var at bringe nationale og internationale kunstnere ud i de små lokalsamfund, og dermed danne grobund for nye netværk, der inkluderer og inspirerer de lokale kræfter.\nDe deltagende landsbyer får hver tildelt et hold på 3 kunstnere, sammensat i hold med én fra Danmark, én fra Japan og én fra et andet europæisk land. Hver enkelt kunstner kommer med et projektforslag til nye kunstværker, som er realiserbart i løbet af en uge og som kan laves i samarbejde med byen. Kunstnerne udarbejder forslagene på baggrund af beskrivelser af landsbyen, som byen selv fremlægger.\nDer vil endvidere i forbindelse med projektet blive indgået forpligtende samarbejder med bibliotekerne i området, der f.eks. kan bidrage med arrangementer under kunstnernes ophold i landsbyen, og senere udstille dokumentation af projektet.\nAfsluttende vil projekterne i de fire landsbyer blive præsenteret på en fælles udstilling, arrangeret af Viborg Kunsthal.\nSelv med en kort frist har 8 landsbyer meldt sig på banen. Der er udvalgt en landsby, som der nu arbejdes videre med.\nSidens adresse: https://kommune.viborg.dk/Politik/Dagsordener-og-referater/Dagsordner-og-referater-fra-byraad-udvalg-raad-naevn-2018til2021/Landdistriktsudvalget/2019/1/29012019201901291630


Almost Famous Soundtrack - 20th Anniversary\nStar Wars: The Force Awakens Soundtrack - Limited Picture Disc Edition - Vinyl Lp\nLa La Land Soundtrack - Vinyl Lp\nGuardians Of The Galaxy Vol. 2: Awesome Mix Vol. 2 Soundtrack - Vinyl Lp\nAlmost Famous Soundtrack 20Th Anniversary\nFakta om Almost Famous Soundtrack - 20Th Anniversary\nAlmost Famous Soundtrack, Vinyl Lp\nDin anmeldelse af Almost Famous Soundtrack - 20Th Anniversary\nVi blev etableret i 1999, og derfor er vi i dag Danmarks ældste forhandler af film på nettet. På tværs af alle markeder er vi derudover blandt Danmarks ældste netshops. Det var som online DVD butik, vi startede op. Og i årenes løb, mens begejstringen for nye filmformater og film blot blev ved med at gro, begyndte en interesse for spil og musik at spire. Så det var for os en selvfølge, at kunderne også skulle have muligheden for at købe deres spil og CD'er hos dvdoo.dk.\nAt have fuld fokus på gode kundeoplevelser har altid været vigtigt for dvdoo.dk. Og vores mange år i branchen med online salg af musik, film og spil har over tid givet os omfattende viden om, hvad du som kunde har af ønsker, når du kommer forbi vores netshop. Blandt andet har vi et ønske om, at vores store lidenskab for universet af spil, film og musik skinner klart igennem, og påvirker dig når du besøger vores underholdningsunivers.\nDu finder som regel svar i vores FAQ, såfremt du måtte ligge inde med spørgsmål. Du kan også sende en e-mail eller ringe til vores kundeservice hvis du fortsat måtte have yderligere spørgsmål - de er altid klar til at hjælpe dig med godt humør og et glimt i øjet. Rigtig god fornøjelse med besøget i vores netshop.


GOD ADGANG. Få klar besked om tilgængeligheden i kommunens bygninger Informer borgerne om adgangsforholdene på offentlige steder - PDF\nGOD ADGANG. Få klar besked om tilgængeligheden i kommunens bygninger Informer borgerne om adgangsforholdene på offentlige steder\nDownload "GOD ADGANG. Få klar besked om tilgængeligheden i kommunens bygninger Informer borgerne om adgangsforholdene på offentlige steder"\n1 GOD ADGANG Få klar besked om tilgængeligheden i kommunens bygninger Informer borgerne om adgangsforholdene på offentlige steder\n2 Mærkeordningen God Adgang - et informationssystem og et tilgængelighedstjek Informationssystemet oplyser om adgangsforholdene i private og offentlige bygninger. Et tjek af tilgængeligheden giver jer en vurdering af, hvor gode adgangsforholdene er i jeres kommune.\n3 Er alle velkomne i jeres kommune? Hver 5. dansker er afhængig af god tilgængelighed. Jo mere tilgængeligt vi indretter os, jo flere af os kan færdes på egen hånd. Mange af os bliver berørt af en funktionsnedsættelse på et tidspunkt i vores liv. Nogle af os har måske allergi, nedsat hørelse og syn, er dårligt gående eller sidder i kørestol. Derfor er det afgørende, at der er tænkt på gode adgangsforhold, så alle kan komme omkring uden problemer. Tilgængelighed handler ofte om de små detaljer. En bygning kan være utilgængelig for en gruppe mennesker blot fordi vi har overset et trappetrin, en for smal dør eller bruger rengøringsmidler med parfume o.l. God Adgang registrerer og holder styr på selv de mindste detaljer samt vejleder om, hvordan I forbedrer tilgængeligheden. Vi tester ganske enkelt, om bygningerne i jeres kommune lever op til de minimumskrav for tilgængelighed, der er udviklet af Dansk Standard i samarbejde med Danske Handicaporganisationer.\n4 Vidste du at... God Adgang er Danmarks nationale mærkeordning. Når adgangsforholdene vurderes, er det med udgangspunkt i de minimumskrav til tilgængelighed, der er udviklet af Dansk Standard i samarbejde med Danske Handicaporganisationer.\n5 Informationssystem oplyser om adgangsforholdene i jeres kommune! Langt fra alle kan færdes uhindret i bygninger, på udearealer og i naturen, derfor er behovet for information om adgangsforhold stort. Uanset om en bygning er tilgængelig eller ej, er information om adgangsforholdene en nødvendig hjælp for mennesker med en funktionsnedsættelse. Gangbesværede har brug for at vide, om der er trapper på Rådhuset. Allergikere har brug for at vide, om der bliver brugt parfume i rengøringsmidlerne på bibliotektet. Og køre-stolsbrugeren har brug for at vide, om der er en passende rampe til kulturhuset. Som medlem af God Adgang kan I være med til at sikre, at alle borgere og turister kan finde informationer om adgangsforholdene i jeres kommune. På godadgang.dk kan kommunen lade bygninger og udearealer registrere, så alle kan få oplysninger om tilgængeligheden. Den enkelte får muligheden for selv at vurdere, hvor han eller hun kan færdes uden problemer. Den elektroniske tilgængelighedsguide på godadgang.dk er en god måde at informere og vise borgere og gæster, at I arbejder med god adgang for alle i jeres kommune.\n6 Vidste du at... Mærkeordningens hjemmeside godadgang.dk er en tilgængelighedsguide, som kan lægges ind på kommunens hjemmeside. Den oplyser om adgangsforholdene i bygninger og på udearealer med offentlig adgang.\n7 Et mærke med mange fordele for alle Når vi har gennemgået og mærket tilgængeligheden, er det let for jer at vurdere, om I synes, at adgangsforholdene er i orden, eller om I vil forbedre dem til gavn for jeres borgere og gæster. 5 gode grunde En mærkning af tilgængeligheden i bygninger og på rekreative områder i jeres kommune har to markante fordele: På godadgang.dk har borgere og turister adgang til aktuel information om tilgængeligheden i kommunale bygninger og på udearealer, så alle kan færdes trygt også på steder, de ikke kender så godt. Mærkeordningen udarbejder en rapport med tjeklister samt forslag til forbedringer, som giver kommunens medarbejdere et konkret værktøj til at vurdere og prioritere arbejdet med tilgængeligheden baseret på de faktiske forhold i jeres egne bygninger. Medlemmer af mærkeordningen kan altid få hjælp hos God Adgang. Kommunen profileres på godadgang.dk, så alle kan få oplysninger om tilgængeligheden i kommunens bygninger på dansk, engelsk, tysk, svensk og islandsk. Et tjek af tilgængeligheden omfatter hele bygningen. Med udgangspunkt i kravgrundlaget sikres det, at tilgængeligheden bliver vurderet lige for alle handicapgrupper. God Adgang registrerer og vedligeholder oplysningerne om tilgængeligheden, så kommunens medarbejdere i stedet kan bruge deres ressourcer på at kvalificere fremadrettede tiltag. Et samarbejde med Mærkeordningen er ikke en ekstra opgave - det er derimod tidsbesparende for de medarbejdere, der har ansvaret for tilgængeligheden. Arbejdet med tilgængelighed er et givende og positivt parameter, som kan være med til at markedsføre kommunens omtanke for jeres borgere og gæster.\n8 Det sværeste var at træffe beslutningen om at få vores bygninger gennemgået for tilgængelighed. Resultatet viste, at der var mange mindre ting, vi hurtigt kunne udbedre, som samlet set kunne forbedre tilgængeligheden betragteligt. Drifts- og anlægschef Hans Dyrby Kloch, Furesø Kommune\n9 Sådan kommer I i gang Vi har gjort det let for jer at arbejde med tilgængelighed - sådan kan et samarbejde se ud: Vi præsenterer God Adgang for relevante medarbejdere og interessenter i kommunen. I beslutter evt. sammen med Handicaprådet hvilke bygninger, der skal registreres for tilgængelighed, og der indgås en aftale med os. Vi registrerer og præsenterer de valgte bygninger på godadgang.dk og fremsender en statusrapport over tilgængeligheden inden for 6 uger. Resultaterne præsenteres for relevante medarbejdere i kommunen herunder de medarbejdere, der arbejder i bygningerne. Vi fortæller kommunens kommunikationsafdeling, hvordan oplysningerne om tilgængelighed kan bruges i kommunens egne medier, via skiltning, gennem PRarbejde m.m.\n10 Vidste du at... God Adgang har eksisteret siden 2003, hvor man begyndte at registrere og informere om tilgængeligheden i turismevirksomheder. I 2005 udgav Erhvervs- og Byggestyrelsen et kravgrundlag med kriterier for tilgængelighed i eksisterende bygninger med offentlig adgang. I dag forvaltes disse kriterier som en integreret del af God Adgang.\n11 Alle mærkede steder får et skilt, som kan hænges op, så man kan se, at bygningen er registreret for tilgængelighed. Skiltet viser, at I arbejder på at sikre gode adgangsforhold for alle.\n12 God Adgang er en non-profit og upolitisk forening, hvis overordnede målsætning er at skabe bedre fysisk tilgængelighed i private og offentlige bygninger og udemiljøer. God Adgang er en national anerkendt kvalitetsmærkeordning. Den giver pålidelig forbrugerinformation om tilgængelighed og er et let værktøj, der giver anvisninger om, hvordan tilgængeligheden kan forbedres i eksisterende byggerier. God Adgang blev stiftet i 2003 af VisitDenmark, HORESTA og Danske Handicaporganisationer. Foreningens opgave er at informere om tilgængeligheden i private og offentlige bygninger, rådgive medlemmer af mærkeordningen samt øge antallet af nye. Kravgrundlaget er udviklet af Dansk Standard med støtte fra daværende Økonomi og Erhvervsministerium og Arbejdsmarkedets Feriefond. Sidstnævnte har i flere perioder støttet foreningens aktiviteter. Kontakt:\nGOD ADGANG. Klar besked om tilgængeligheden til kommunens bygninger Bedre information til kommunens borgere\nGOD ADGANG Klar besked om tilgængeligheden til kommunens bygninger Bedre information til kommunens borgere Hvorfor gøre noget ved tilgængeligheden? Nogle menneske er født med en funktionsnedsættelse,\nGOD ADGANG. - en stor konkurrencefordel! Få klar besked om tilgængeligheden i din virksomhed Informer kunder og gæster om jeres adgangsforhold\nGOD ADGANG - en stor konkurrencefordel! Få klar besked om tilgængeligheden i din virksomhed Informer kunder og gæster om jeres adgangsforhold Mærkeordningen for God Adgang - et informationssystem og et\nMærkning af tilgængeligheden til bygninger i Holbæk Kommune\nAftale om Mærkning af tilgængeligheden til bygninger i Att: Dan Bjørnboe Hvad er en God Adgang mærkning? En God Adgang mærkning er en mærkning af tilgængeligheden til en bygning eller et udeareal. Formålet\nVolue Livemusik for alle. Anbefalinger til øget tilgængelighed\nVolue Livemusik for alle Anbefalinger til øget tilgængelighed 1 Livemusik er for alle. Volues anbefalinger er spillestedernes og festivalernes pejlemærker for at komme tættere på løsninger, der giver fysisk\nSÅDAN GØR VI I AARHUS\nSÅDAN GØR VI I AARHUS Tilgængelighed i kommunale bygninger og i de offentlige rum Tilgængelighed i kommunale bygninger og i de offentlige rum 'Sådan gør vi i Aarhus' Forfatter og udgiver Aarhus Kommune\nInspektion af Nationalmuseet den 2. oktober 2009\nInspektion af Nationalmuseet den 2. oktober 2009 OPFØLGNING NR. 2 Dok.nr. 12/00070-1/PK 2/5 Den 5. september 2011 afgav ombudsmanden opfølgningsrapport nr. 1 om inspektion af Nationalmuseet den 2. oktober\nFrihed i arkitekturen\nEtik og æstetik Løsninger i arkitekturen der kan bruges af alle Handiplan Plus Arkitektfirma Råd om handicaptilgængelighed Danske Arkitektvirksomheder Midvintervej 9 dk-8200 Århus N telf [+45] 61 30 46\nRESULTAT AF MEDLEMSUNDERSØGELSE\nRESULTAT AF MEDLEMSUNDERSØGELSE Af Mark Lundgaard Knudsen 14. OKTOBER 2016 VISITSILKEBORG Søndergade 2B Indholdsfortegnelse Resultat af medlemsundersøgelse Indledning... 3 Opsummering på svar... 3 Turistcafe...\nCecil C. Konijnendijk med Reidun Stubbe, Anders Kristoffersson, Bo Hune m.fl.\nCecil C. Konijnendijk med Reidun Stubbe, Anders Kristoffersson, Bo Hune m.fl. Symposium Quality Assessment of Urban Open Spaces, 1. december 2011 AP3 arbejde, med skrivegruppe, møde i Oslo (januar 12)\nReferat fra. Handicaprådet. Tirsdag den , kl. 16:30. i Rosenvænget 13, 4300 Holbæk\nReferat fra Handicaprådet Tirsdag den 04-11-2014, kl. 16:30 i Rosenvænget 13, 4300 Holbæk Praktiske oplysninger i forbindelse med mødet: Andre deltagere i mødet: Handicaprådet består af: Parti: A - Socialdemokratiet:


Ungdomsskoler kan få brug for samarbejde med FGU og virtuelle klubber | Uddannelsesbladet\nØkonomien på ungdomsskolerne er afhængig af samfundets generelle økonomi, og derfor kan udbruddet af corona – som nogle økonomer spår kan føre til Danmarkshistoriens største økonomiske krise – få konsekvenser for ungdomsskolerne.\nDet vurderer Ejnar Bo Pedersen, der er sekretariatschef for Ungdomsskoleforeningen.\n- På ungdomsskoleområdet er spørgsmålet, om kommunerne kan blive tvunget ud i besparelser afhængigt af, hvor meget de kan få lov til at sætte skatten op, og hvordan deres finansieringsgrundlag i øvrigt bliver. Hvis de skal spare, så er erfaringen, at det kan gå udover de skoleområder, som ikke er så forældretunge, forklarer Ejnar Bo Pedersen.\nVores skoleområde har tidligere været god til at finde nye løsninger, så det tror jeg også, det vil være i stand til igen.\nEjnar Bo Pedersen, sekretariatschef for Ungdomsskoleforeningen\nOg det, frygter han, kan gå ud over ungdomsskolerne.\n- Jeg tror såmænd gerne de unge vil tilbage til vores tilbud. Og vores skoleområde har tidligere været god til at finde nye løsninger. Det tror jeg også, det vil være i stand til igen, og det kan blive nødvendigt efter sommerferien, vurderer han.\nHan frygter dermed samlet set ikke, at elevgrundlaget vil blive mindre.\nOpfordrer til samarbejde med andre institutioner\nEjnar Bo Pedersen største bekymring er derimod, at kriser generelt oftest rammer udsatte og sårbare særligt hårdt – og her er corona-krisen næppe en undtagelse.\n- Der være en risiko for, at ungdomsskolerne får sværere ved at fastholde de udsatte unge kan, advarer Ejnar Bo Pedersen.\nHan opfordrer derfor ungdomsskolerne til at indlede kontakt til og samarbejde med andre uddannelsesinstitutioner og hjælpe dem mere systematisk med at støtte op om deres undervisning med fritidsundervisning, events og klubvirksomhed. Det kunne eksempelvis være skoler inden for den forberedende grunduddannelse (FGU).\nMåske kan corona-krisen ligefrem give et boost til den fritidsundervisning og klubvirksomhed, som en del af vores skoler lige nu arbejder med at tilbyde digitalt.\nEnkelte ungdomsskoler har tidligere også undersøgt mulighederne for, at især udsatte elever får et skoletilbud fra klokken otte til klokken 21. Det kunne ifølge Ejnar Bo Pedersen være en anden vej at gå for at forsøge at holde snor i de sårbare elever.\n- Man kan måske forstille sig, at der vil være skoler, som vil eksperimentere med at lave nogle efterskolelignende tilbud, hvor eleverne kan stimuleres i alle døgnets 24 timer, spekulerer Ejnar Bo Pedersen.\nDigitalisering af ungdomsskolerne og deres tilbud\nVender man blikket mod den øgede digitalisering af undervisningen, der er blomstret op under corona-krisen, ser sekretariatschefen også muligheder i fremtiden.\n- Måske kan corona-krisen ligefrem give et boost til den fritidsundervisning og klubvirksomhed, som en del af vores skoler lige nu arbejder med at tilbyde digitalt. Det kan måske vinde frem, fordi det naturligt appellerer til de unge, mener Ejnar Bo Pedersen.\nHan tror også, at brugen af digitale platforme til at afholde teammøder mellem lærerne kan vinde frem oven på corona-krisen.\n- Det kan man spare tid og transport på. Mange af de møder, vi har holdt tidligere, har taget op til en dag og kostet mange penge i kilometergodtgørelse. Der kan måske frigøres nogle penge, som bruges på undervisning i stedet, påpeger Ejnar Bo Pedersen.


Slaget om Pakistan | Information\nSlaget om Pakistan\nÉn uge efter valget, er slaget om et demokratisk Pakistan kun lige begyndt\nIslamabads ellers rolige gader summer af intriger. Den pakistanske hovedstads diplomatiske korps gør sig klar til at lære landets nye ledere at kende.\nDen amerikanske ambassadør har to gange besøgt Asif Ali Zardari, enkemand efter Benazir Bhutto, og leder af Det pakistanske folks parti (PPP). Den britiske ambassadør har to gange besøgt Nawaf Sharif, Pakistans senest valgte premierminister, og leder af Den pakistanske muslimske ligas Nawaz-fraktion (PML-N).\nDe er kommet tilbage med to meldinger. Lykønskninger med en valgsejr der viser, at PPP og PML-N sidder på 60 procent af pladserne i den nye nationale forsamling. Og et diskret vink om at den nye regering ikke vælter præsident Pervez Musharraf.\n"Hvordan de opstiller koalitionen, er en pakistansk afgørelse," sagde USA's udenrigsminister Condoleeza Rice, da hun blev spurgt om den amerikanske politik over for den nye pakistanske regering. Men "Pervez Musharraf er Pakistans præsident, og derfor vil vi naturligvis forhandle med ham".\nDet er let at se, hvorfor Rice støtter sin favorit, til trods for den øretæve hans parti måtte indkassere ved valget. De seneste syv år har Musharraf været USA's "bedste allierede" i "krigen mod terror". Han åbnede pakistanske militærbaser for den amerikansk ledede invasion af Afghanistan. 75 procent af alle NATO-forsyninger til Afghanistan går gennem Pakistan. Og en gang imellem fanger eller dræber den pakistanske hær højt prissatte al-Qaeda-trofæer som f.eks. Khaled Sheik Mohammed, den formodede hjerne bag angrebene den 11. september 2001. Han blev taget til fange under et angreb på garnisonsbyen Rawalpindi i 2003.\nDet USA frygter, er, at et civilt styre i Pakistan vil lytte mere til den offentlige opinion. Denne er intuitivt anti-amerikansk. Ifølge undersøgelser gennemført umiddelbart før valget, er 89 procent af pakistanerne modstandere af USA's 'krig mod terror' og mener ikke, at deres regering bør have noget som helst med den at gøre. 64 procent anser USA - ikke Taleban eller al-Qaida - for at være den største trussel mod nationen, og 70 procent ønsker at Musharraf trækker sig tilbage øjeblikkeligt. For dem var valget en folkeafstemning om den aftrådte generals inden- og udenrigspolitik - og dommen var entydig.\nDette mener Washington kan ignoreres. Under sit første møde med Zardari spurgte den amerikanske ambassadør efter sigende om PPP ville følge sidste års aftale mellem Bhutto og Musharraf. Til gengæld for at træde tilbage som øverstkommanderende, og tillade frie valg, havde den afdøde PPP-leder indvilliget i at Musharraf og hæren kunne kontrollere 'nationale sikkerheds' politikker som Afghanistan, al-Qaeda og Pakistans atomarsenal. Amerikanerne foretrak også en koalition uden Sharif, hvis bånd til pakistanske islamiske partier længe har skræmt dem. Det varede to dage, inden amerikanerne vågnede af deres drøm.\nDen 21. februar enedes PPP og PML-N i princippet om at danne 'en regering med udgangspunkt i national konsensus'. Zardari siger at koalitionen vil være åben for alle undtagen 'pro-Musharraf styrker', altså de partier Musharraf og hans efterretningstjenester opstillede for at 'vinde' valget i 2002. Han siger at PPP er villig til at tale med alle, "også dem der kæmper i bjergene" - en hentydning til de nationalister der bekæmper hæren i Balochistan og talebanerne, der bekæmper den alle andre steder. Først og fremmest, siger han, var der "ingen uoverensstemmelser" med PML-N, hvad angår genopbygningen af den dømmende magt. Dette betyder konfrontation.\nMusharraf fyrede de fleste dommere, deriblandt retspræsident Iftikhar Mohammed Chaudhry, da han indførte undtagelsestilstand sidste november. Pakistans højesteret var klar til at kende hans 'valg' til præsident ulovligt, ifølge forfatningen kan ingen aktiv officer bestride præsidentembedet eller nogen anden politisk stilling. Musharraf har afvist dommernes genindsættelse. Hvis han kommer undere pres, kunne han opløse den nyvalgte forsamling. Det står ikke klart om Washington og hæren vil modsætte sig dette. Men det er helt klart, at Zardari og Sharif er under et enormt pres for at nå en aftale med præsidenten. Tidligere ville de måske have givet efter. Men i dag er der et modsat rettet pres.\nAitzaz Ahsan er næstkommanderende i PPP, og præsident for sammenslutningen af pakistanske højesteretsdommere. Sidste år stod han i spidsen for en succesfuld massebevægelse af advokater, rettet imod Musharrafs første, fejlslagne forsøg på at afskedige Chaudhry. De fleste analytikere ser denne bevægelse som begyndelsen til enden for Musharraf. Advokaterne vil genoptage protesterne hvis Chaudhry og de andre dommere ikke bliver genindsat, siger Ahsan.\n"Hvis dommerne ikke er genindsat den 9. marts, vil de gå i demonstration med folket, og sammen vil de feje alle bort, som satte forfatningen ud af kraft og lagde retssystemet i ruiner." Han håber at de politiske partier vil leve op til deres løfter fra den 21. februar. Ellers "vil det politiske tyngdepunkt skifte til advokatene, som tager deres krav med ud i gaderne".\nLederne fra PPP og PML-N ved at dette er en pil, rettet mod deres hjerter. Du kan ikke dukke dig. De kommende uger må de beslutte sig for, hvem de skylder deres mandat: vælgerne, der stemte dem ind, eller de fremmede og militære styrker, der har magten til at holde dem inde. En uge efter valget er slaget om Pakistan først lige begyndt.


BESTYRELSESMØDE 7. december 2015 kl. 17\nPræmieaftenen d. 18/11 – evaluering\nOk foredrag – vi kom Limfjorden rundt, men der var ikke så meget fra Lovns. Fin stemning og god aften. Men lidt færre deltagere end sidste år.\nVi får en hel del kursister til foråret – både fra Christian Melgaard og fra Viborg Sejlklub.\nDS Klubkonference (Jørgen)\nDen konstant nedadgående tendens for antal medlemmer i DS har måske nået bunden – der ses en ganske svag vækst i nogle klubbers medlemstal. Det er stadigvæk seniorer der fylder mest. Jørgen efterlyser en strategi for mellemgenerationen – fra 30-40 år. Nogle Sejlklubber tager vinterbaderne og kajakklubberne ind i klubberne. Vi følger udviklingen.\nEt foredrag om sejlerskole i England viste, at man derovre kører det meget professionelt med lønnede instruktører og dyre ugekurser m.v. Ikke en praksis, der kan overføres til danske forhold.\nDer er tilmeldinger til 2 både – 6 personer. Prisen er 1300 kr.\nÅben Havn 2016\nDet ser ud som om havnen går aktivt ind i projektet ”Vild med vand”, som afvikles d.29/5. Sejlklubben afventer indkaldelse til møde med Havnen. Det begynder at haste, hvis vi skal have kontakt til helikopter m.m. Jørgen har foreløbig meldt sig som medlem af gruppen.\nGastedag i foråret 2016\nI et forsøg på at trække flere medlemmer til klubben og samtidig støtte onsdagskapsejladserne blev det besluttet at lave et orienteringsarrangement for nye (rutinerede/urutinerede) gaster:\nLørdag d.16/4 kl. 10.00 – 14.00\nMålgruppe: Voksne fra 18 år\nDagens indhold? Bestyrelsen\nAnnoncering: Erling laver et udkast til annonce til Viborg Nyt d.30/3. Vi skal også tænke i andre fora – fx face-book, opslag på bådene i Havnen, andre opslagstavler. Skal nævnes på Generalforsamlingen for at finde skippere.\nUdviklingen siden sidste møde – bilag udsendt fra KH.\nFornuftig økonomi – årsresultatet lander omkring nul.\n”Julefrokost” for de frivillige medhjælpere i klubben\nTorsdag d. 14/1 2016 på Skals Efterskole kl. 19.00\nVi holder bestyrelsesmøde fra 17-19 samme sted\nBestyrelsen og alle udvalg\nErling udkast til dagsorden blev godkendt.\nEnighed om et særligt diskussionspunkt med indledende oplæg omkring:\nTursejlads i klubregi.\nHempel har lovet at vende tilbage vedr. et arrangement d. 9/3.\nErling rykker for svar (for 3. gang!)\nAM undersøger pigesejladserne i Svendborgsund – hvordan smitter engagementet af på ”fællessejladsen” på egen båd.\n”Træ i båden” – Rene tager kontakt med Værftet i Løgstør. Et arrangement med dette tema bør kombineres med Hempel-arrangementet.\nD.14/1 kl. 17 i Skals