Omfattende jernbanearbejde i Vestjylland\nNyheder Skrevet af John Meyer | 22.05.13 | 21:13\nDen 25. maj går Banedanmark i gang med at ombygge spor og sporskifter på stationsområder på jernbanen mellem Esbjerg, Skjern og Herning. Sporarbejdet står på i tre en halv måned i en række etaper, og når arbejdet er færdigt, får passagererne en bedre og mere robust bane.\nSporene på de syv stationer - Guldager, Varde, Ølgod, Tarm, Skjern, Borris og Kibæk - skal fornys hen over sommeren. De gamle skinner, sporskifter, træsveller og skærver bliver udskiftet, og der bliver etableret og fornyet dræn samt afvanding. Endelig fornys og justeres også 1 km spor på fri strækning nord for Varde og 1 km spor ind mod Skjern fra Borris-siden.\nSamtidig med sporarbejdet bliver 24 broer mellem Esbjerg og Skjern renoveret.\nNedslidte spor og sporskifter\n- Sporet og sporskifterne på de syv stationer er nedslidte og trænger til at blive udskiftet. Derfor lukker vi sporet, og benytter samtidig lejligheden til at få udført en række andre arbejder, så vi ikke skal tilbage og genere passagererne med unødigt meget vedligeholdelsesarbejde i de kommende år. Med arbejdet får de vestjyske passagerer en bedre og mere robust bane tilbage, siger projektleder Hanne E. Svendsen.\nBusser erstatter tog i etaper\nSporarbejdet betyder, at togene erstattes af togbusser, når der arbejdes på den enkelte strækning. Nærmere oplysninger kan ses på arriva.dk


Reparation af kældervæg | Lav-det-selv.dk\nReparation af kældervæg\nJeg står foran en reparation af en kældervæg i et gammelt byggeforeningshus fra 1880'erne (se billeder). Jeg er dog lidt i tvivl om omfang og fremgangsmåde.\nAmbitionsniveauet er, at reparationen skal holde i ca. 5 år (hvorefter kælderen nok skal gennemrenoveres), og at væggen får en pæn, glat overflade (uden at være perfekt). Jeg har ingen erfaring med murerarbejde, men til gengæld mod på opgaven :-)\nVed at banke på væggen kan jeg lytte mig frem til, at der er ét stort område med løs puds på ca 1,5x0,5 meter. Derudover er der 2-3 mindre områder med løs puds på ca. 0,5x0,5 meter. Fugerne bag den løse puds i disse områder sidder ret løst, og man kan flere steder kradse fugen ud i ca. 15 mm dybde uden besvær. På de værste steder er max dybde fra ydervæg til man kommer ind til fast fuge er op til 25 mm. Resten af væggen virker solid, men er belædt med en eller anden form for filt/tapet-beklædning, som visse steder er vanskelig at få af.\nMit spørgsmål er, om jeg er nødt til at kradse fuger ud og lave nye fuger, før jeg overhovedet kan pudse væggen op?\nKan jeg godt bruge fremgangsmåden i fx denne video (https://www.youtube.com/watch?v=0yqmc_xQ3o0), hvor der bruges diffusionsåben udkast, derefter reparationspuds og endelig finpuds.\nDu skal have det løse puds slået af. Og der hvor filt/tapet sidder meget fast, ryger pudslaget sikkert også. Du behøver ikke at kradse fuger ud, de gamle fuger var uden cement derfor meget bløde. Men du skal forvande væggen (sprøjte vand på 1-2 timer før start) Og så skal pudslaget ikke bare smøres på. Det skal trækkes på. Det vil sige at pudsbræt skal presse den bløde masse ind i alle ujævnheder i udkast, så binder det. Derefter trækkes det overskydende af efter nogle ledere, som enten er flader af det gamle pudslag, eller nogle ca 10 cm brede striber af pudslag der er trukket af i lod. Dette lag skal være lige og i lod, men det behøver ikke at være helt glat.\nNår pudslaget er "fingertør" kører du med pudsbræt i cirkel bevægelser. (fingertør vil sige at et let tryk med en finger ikke efterlader mærker) Så udjævner du alle ujævnheder. Skulle der være nogle huller efterfyldes de.\nSom elmand siger. Jeg ville ikke gide lave finpuds, hvis det alligevel skal laves om, om 5 år. Træk noget sandmørtel med cement på 1:10, eller færdig blandet. Det ligner du kan køre dit rethold på det gamle puds så de bliver jævnt med det.\nTak for velkomst og fine svar. Det lyder som om I er meget på linje med fremgangsmåden i den video, jeg har linket til. Det virker til at være en nogenlunde overkommelig opgave :-)\nHar I mon et bud på, hvordan jeg udjævner overfladen de øvrige steder på væggen, hvor pudsen sidder fast, men hvor overfladen er skallet af? Overfladen består af en skøn blanding af filt og adskillige lag maling. Visse steder lader det til, at der kun er malet. Kan man få noget diffusionsåben spartelmasse, der kan bruges til formålet (og kan man evt. bruge finpuds, eller kan det kun hæft på reparationspuds?)?\nde 2 andres svar er på linje med min ide til din projekt (husk det med for-vanding !)\ndet andre vægge du spørger til kunne du evt bruge rulle-spartel ! det nemt og hurtig\n@Seti - tak for svar. Så tyder det på, at jeg er på rette vej :-) Jeg har ikke prøvet at bruge rullespartel, men vil have det med i overvejelserne. Og så har jeg googlet mig frem til, at sandspartel i hvert fald er diffusionsåben, så det kunne være en mulighed.\nJeg er blevet i tvivl om hvilket/hvilke produkt, jeg skal bruge, når væggene skal pudses. Da der er tale om vægge bygget i 1880'erne, er der så ikke noget med, at man skal bruge mørtel med en del kalk i? Jeg ville sætte stor pris på forslag til præcis hvilke produkter, der skal bruges i hvilken rækkefølge.\nrullespartel er bare en tynd sandspartel :-)\nog det er nemt at arbejde med. tjek Youtube for flere into-videoer\n@Seti Yes, det var nu også materialer til mørtlen jeg er kommet i tvivl om :-) Jeg kigger på en Weber KC 50/50 700. Er dog lidt i tvivl - også hvad jeg så skal bruge som udkast.\nDu skal bruge en cement baseret mørtel når det handler om beton kældervægge, altså en bastardmørtel. Det du referer til er en cementbaseret opmurings mørtel (Kc-mørtel). den ville være for svag hvis det handler om op pudsning af betonvægge.\nNår du har murstenvæg som kældervæg. så skal du bruge en kalkmørtel (Kkh-mørtel) Du kan købe færdigblandet kalkmørtel også kaldet juramørtel, som kun skal tilsættes vand.\nOg det er denne du skal bruge som udkast:\nog denne til op pudsning:\nNår du taler om diffusions åben er det vigtig at du har en struktur i din overflade der har den groveste struktur inderst ved muren, og så finere og finere udad. Det skyldes at fugten vandrer fra grov struktur til finere struktur (kapillær sugning). Den udkastmørtel som Martin anbefaler har korn størrelse 0-0,3 mm og den til oppuds 0-0,1 mm. Det betyder at det har maget fine diffusions egenskaber.\nDet allerfineste var så en afslutning med kalkning. Men det er ikke sikkert at passer til jeres brug.\nKnas med strømmen\n"salt"? udtræk på mursten.\nReparation af puds og maling af mur, efter vindues-udskiftning?\nKendskab til dette fugebræt ?


Info til kursister: Velkommen tilbage\nHjertelig velkommen til en ny sæson. Her på siden kan du se og tilmelde dig alle vores kurser.\nDet er nu meldt ud fra myndighedernes side, at vi igen kan åbne op for vores kursus- og foredragsaktiviteter, og vi er glade for igen at kunne byde dig velkommen indenfor.\nVi følger derfor naturligvis myndighedernes anbefalinger. Vi opfordrer desuden til, at du også selv holder dig opdateret om de aktuelle retningslinjer, viser hensyn og tænker på dig selv og dem omkring dig.\nSådan kan vi sammen passe bedst muligt på hinanden og mindske smitterisikoen.\nVi har nedsat deltagerantallet på mange af holdene for at skabe god plads og afstand mellem deltagerne. Vi vil derfor opfordre til, at du skriver dig på venteliste, hvis et hold er udsolgt. Så kontakter vi dig direkte, hvis vi flytter holdet til et større lokale med mulighed for flere deltagere.\nKvadratmetermæssigt er alle vores lokaler afstemt i henhold til kravene om plads.\nVi beder dig være opmærksom på at vaske og afspritte dine hænder og vi anbefaler, at du også selv medbringer håndsprit. Vi beder dig desuden være særligt opmærksom på hosteetikette og fysisk kontakt.\nHvis du oplever symptomer på sygdom, vil vi bede dig om ikke at deltage i undervisning.\nEr du i tvivl, om du er syg, råder vi dig til at blive hjemme.\nVi opdaterer løbende retningslinjerne og opfordrer til, at du også selv følger med i myndighedernes aktuelle anbefalinger. Du kan følge med i de seneste opdateringer fra myndighederne her: coronavirus.dk\nTip en ven om siden Info til kursister: Velkommen tilbage.


Vedtægter - if32bowling\nDBWF / KBU\nVEDTÆGTER FOR IF32 GLOSTRUP BOWLING\nForeningens navn er IF32 Bowling. Foreningens hjemsted er Glostrup kommune.\nDet er foreningens formål at tilbyde medlemmer fra Glostrup og nærliggende kommuner bowling på konkurrence- og motionsplan. Det er yderligere foreningens formål at motivere de aktive medlemmer til deltagelse i et forpligtende fællesskab.\n• Danmarks Bowling Forbund (DBwF) og herigennem organiseret i Danmarks Idræts Forbund (DIF).\n• Dansk Arbejder Idrætsforbund (DAI) igennem foreningens medlemskab af DAI Region Hovedstaden.\n• Hovedforeningen i IF32\n• Pensionisternes Bowling Alliance (PBA) en uafhængig sammenslutning af pensionist bowlingklubber/-foreninger i bowling hallerne i Rødovre, Glostrup, og Tåstrup\n• Glostrup Samvirkende Idrætsforeninger (GSI)\n• Dansk Firmaidrætsforbund\nSom medlem kan optages enhver, der anerkender foreningens formål. Indmeldelsen foretages skriftligt efter foreningens retningslinjer. Optagelse af umyndige personer kræver dog underskrift fra forældre/værge. Passivmedlemskab, er en mulighed for de medlemmer der ikke mere kan være aktive udøver. Det kan dog først ske ved første kommende sæsonafslutning.\nGrundkontingentet fastsættes på den ordinære generalforsamling. Kontingentet opkræves forud.\nUdmeldelse kan kun ske skriftlig til formanden / kassereren senest den 31.03. i indeværende sæson. Sker udmeldelsen efter denne dato hæftes for ny sæson. Er et medlem i kontingentrestance ud over 3 måneder, gives en frist på 14 dage til indfrielse. Overskrides fristen, slettes vedkommende efter forudgående meddelelse og kan kun genoptages som medlem ved indbetaling af restancen.\n§ 6a. EKSKLUSION.\nBestyrelsen kan ekskludere et medlem, hvis vedkommende handler mod foreningens vedtægter, eller ved illoyal optræden skader foreningens omdømme. Det pågældende medlem har ret til at fremføre sit forsvar overfor bestyrelsen, og kan i øvrigt fordre sagen behandlet på den førstkommende generalforsamling.\nDer indkaldes til generalforsamling med mindst 14 dages varsel ved en mail til de enkelte medlemmer, eller udlevering af indkaldelse i træningstiden.\nForslag der ønskes behandlet på generalforsamlingen skal skriftligt være formanden\ni hænde senest 8 dage før generalforsamlingens afholdelse.\nStemmeret har alle medlemmer over 15 år, når de har været medlem af foreningen\ni de sidste 3 måneder før generalforsamlingen, og såfremt de ikke er i kontingentrestance.\nValgbar til bestyrelsen er kun medlemmer, der er myndige.\nGeneralforsamlingen er beslutningsdygtig uanset antallet af stemmeberettigede fremmødte.\nAlle afstemninger, der ikke vedrører foreningens vedtægter eller opløsning, afgøres ved simpelt flertal.\nTil vedtægtsændringer kræves tre fjerdedele (3/4) flertal af de fremmødte stemmeberettigede medlemmer.\n5. Fremlæggelse af budget for næste år til orientering\n6. Fastsættelse af grundkontingent\n8. Valg af formand for 2 år i lige årstal\n9. Valg af næstformand for 2 år i ulige årstal\n10. Valg af kasserer for 2 år i ulige årstal\n11. Valg af sekretær for 2 år, i lige årstal\n12. Valg af 2 bestyrelsesmedlemmer i ulige årstal\n13. Valg af 1 bestyrelsesmedlemmer i lige årstal\n14. Valg af 2 revisorer for 1 år\n15. Valg af 2 revisorsuppleanter for 1 år\n§ 9. EKSTRAORDINÆR GENERALFORSAMLING Ekstraordinær generalforsamling kan til enhver tid indkaldes af bestyrelsen, og skal indkaldes, når mindst 50 eller en femtedel af de stemmeberettigede medlemmer skriftlig stiller krav herom til bestyrelsen. Ekstraordinær generalforsamling skal holdes senest 1 måned efter, at begæringen er fremsat overfor bestyrelsen. Indkaldelsen skal indeholde de emner, som skal behandles og følge vedtægterne om indkaldelse i § 7.\nIF32 Bowling bestyrelse valgt på generalforsamlingen, er foreningens daglige ledelse. Formanden tegner foreningen.\nUnder formandens forfald, træder næstformanden i formandens sted.\nBestyrelsen skal bestå af mindst 5 og højst 9 medlemmer, og bør altid være ulige antal. Generalforsamlingen kan beslutte at bestyrelsen kan supplere sig selv.\nBestyrelsen fastsætter selv sin dagsorden og sine opgaver, der skal være i harmoni med foreningens formål.\nBestyrelsen er beslutningsdygtig, når halvdelen af bestyrelsesmedlemmerne er til stede. Beslutninger træffes ved stemmeflertal. I tilfælde af stemmelighed er formandens stemme udfaldsgivende. De vedtagne beslutninger og foretagne handlinger forpligter foreningen i henhold til vedtægten.\nSekretæren fører beslutningsreferat over bestyrelsesmøder. I tilfælde af uenighed om en given beslutning skal dette fremgå af beslutningsreferatet.\nKassereren administrerer foreningens midler og fører et specificeret regnskab, som forelægges for bestyrelsen på de fastsatte møder. Foreningens midler skal være indsat i et anerkendt pengeinstitut, hvor formanden og kassereren kan disponere to i forening. Hvis formanden eller kassereren har forfald har 4 bestyrelsesmedlemmer i forening dispositionsret. stk. 8\nBestyrelsen er bemyndiget til at udpege et eller flere bestyrelsesmedlemmer til at kunne disponere alene over foreningens midler via dankort/kreditkort, netbank og elektroniske bankprodukter. Kassebeholdningen må generelt ikke være over 4.000,00 kr.\nForeningens regnskabsår følger kalenderåret og Årsrapport, bestående af driftsregnskab og status, påtegnes af den samlede bestyrelse. På den ordinære generalforsamling fremlægger kassereren den reviderede Årsrapport.\nKassereren fremlægger næste års budget til orientering\nBestemmelse om foreningens opløsning kan kun tages på en i dette øjemed ekstraordinær indkaldt generalforsamling.\nTil dennes beslutningsdygtighed kræves, at mindst tre fjerdedele af de stemmeberettigede medlemmer er til stede. Til forslagets vedtagelse kræves at mindst tre fjerdele af de afgivende stemmer er for forslaget.\nSåfremt et tilstrækkeligt antal stemmeberettigede medlemmer ikke er til stede, indkaldes til en ny ekstraordinær generalforsamling, hvor beslutningen kan træffes med simpelt stemmeflertal uanset fremmøde af stemmeberettigede medlemmer.\nVed sammenlægning af foreningen med en anden forening som har samme formål overføres foreningens formue og øvrige aktiviteter til den nye forening.\nVed nedlæggelse af foreningen båndlægges eventuelle midler hos IF32 Hoved-foreningen i 5 år og frigives kun til eventuel nydannelse af en bowlingforening i IF32. Undtaget herfor er donerede midler, der er omfattet af særskilt lovgivning. Disse midler skal af IF32 Hovedforeningen sikres anvendt efter pågældende lovgivning.\nEfter 5 års forløb skal IF32 Hovedforeningen efter kvalificeret skøn anvende midlerne til gavn for motions- og idrætsarbejdet i IF32´s øvrige afdelinger/foreninger.\nVedtægterne er sidst revideret og godkendt på den ordinære generalforsamling\nden 7. juni 2018.


Nu går det stærkt: Nye tider i kongehuset - Global Life Spot\nNu går det stærkt: Nye tider i kongehuset\nDen danske kongelige familie har det seneste års tid i langt højere grad end hidtil markeret sig på det grønne område, hvor det handler om bæredygtighed, løsning på klimaudfordringer og miljøspørgsmål.\nSåledes vedtog kongehuset, ifølge deres netop udgivede årsrapport, sidste år en omfattende handlingsplan, der påpeger en række indsatsområder, som kan gøre hoffet mere bæredygtigt.\nDet handler blandt andet om forbedret affaldssortering, udfasning af plastikflasker, nedsættelse af papirforbrug, omstilling til mere miljøvenlige rengøringsprodukter og brug af energieffektive el-pærer.\nDerudover kigger man på energiforbruget på slottene, og så har dronningen været med til at udskifte tre benzinbiler med en elbil og to plug-in hybridbiler.\nKongehuset har nu i alt fire elbiler og fire plug-in hybridbiler.\nI de kommende år vil størstedelen af den kongelige vognpark blive udskiftet til el- og plug-in hybridbiler.\nI den forbindelse har den kongelige familie fået opsat el-ladestandere ved residensslottene og planlægger at udvide antallet af el-ladestandere.\nKronprins Frederik enormt stolt over at være dansker: Så gode er vi\nDen 8. juni sidste år skærpede også kronprins Frederik sin grønne profil yderligere, da han i forbindelse med udsendelsen af en pressemeddelelse om, at han stoppede som medlem af Den Internationale Olympiske Komité (IOC) havde en ekstra tilføjelse.\nHan meddelte nemlig, at han nu ville intensivere sit arbejde “i relation til Danmarks position som en af verdens førende nationer inden for den grønne dagsorden, bæredygtighed og innovation.”\nKronprins Frederik har derefter adskillige gange sat fokus på de globale klima- og miljøudfordringer og på Danmarks rolle som ledende nation inden for grøn omstilling, blandt andet at tale ved det digitale P4G-topmøde (et netværk af lande, som ønsker at imødegå den globale opvarmning) i Sydkorea i maj.\nDerudover stod han i løbet af året i spidsen for to danske erhvervsfremstød med fokus på bæredygtighed – i oktober i Island og i samme måned var i Paris, hvor han besøgte IEA, en global organisation, der holder øje med klodens energiforsyning og arbejder for fremme af energieffektivitet.\nPå det seneste har kronprins Frederik den 14. marts besøgt tre danske virksomheder, der alle udvikler teknologier, der er med til at sætte fart på den grønne omstilling i Danmark.\nOg mandag fik kronprinsen så indblik i den aktuelle, danske grønne energiforskning, da han på dagen, hvor FN’s Klimapanel IPCC offentliggør deres tredje delrapport om klimaforandringer, besøgte Danmarks Tekniske Universitet (DTU) i Lyngby.\nDerudover vakte dronningen opsigt med sin stærke nytårstale den 31. december 2021, hvor hun opfordrede alle til at forholde sig til de mange udfordringer med klimaet.\n– Når olie og kul forurener vores klode, så må vi udvikle bedre kilder til energi. Store vindmølleparker rejser sig på havet, og vender naturens mægtige kræfter til gavn for os alle. Mere er på vej, for eksempel ”grønne” brændstoffer til fly og skibe og ambitiøse forslag om at indfange CO2 og lagre det i undergrunden. Videnskab og teknik kan hjælpe os til at nå målene for klimaneutralitet og bæredygtighed. Vi står overfor store udfordringer og forpligtelser, ikke mindst af hensyn til de kommende generationer. Det er vi alle nødt til at forholde os til – i tide! lød det blandt andet fra dronningen.\nUdover dronningen og kronprins Frederik er selvfølgelig også kronprinsesse Mary, prins Joachim og prinsesse dybt interesseret i de grønne spørgsmål, som de hver især bidrager med på hver deres måde.


Hovedlinjer. i Team Danmarks støttekoncept - PDF\nHovedlinjer. i Team Danmarks støttekoncept\nDownload "Hovedlinjer. i Team Danmarks støttekoncept 2013-2016"\nJacob Alexander Nielsen\n1 Hovedlinjer i Team Danmarks støttekoncept\n2 indholdsfortegnelse 1. Beslutningsproces og høring Sammenhængen mellem lovgrundlaget og støttekonceptet Tendenser i international eliteidræt Hovedlinjer i støttekonceptet for Centrale målsætninger Støtteberettigelse Støttekategorier Masterplan Indsatsområder\n3 1. Beslutningsproces og høring De fleste sportsgrene, der har været støttet af Team Danmark i perioden , har haft en god sportslig udvikling. Vi ønsker at bygge videre på denne positive udvikling. Derfor viderefører vi grundelementerne fra støttekoncept samtidigt med, at vi lægger op til justeringer og nye initiativer for at styrke atleternes muligheder for at opnå topresultater. Team Danmarks arbejde med at udvikle dansk eliteidræt er inddelt i 4-årige perioder. For hver 4-årig periode udarbejder Team Danmark et støttekoncept. Støttekonceptet beskriver Team Danmarks målsætninger, støttekriterier og støtteområder. Som led i arbejdet frem mod støttekonceptet for gennemfører Team Danmark en skriftlig høringsrunde af de overordnede hovedlinjer. Disse er samlet i dette dokument. Høringsrunden foregår fra den 15. november 2011 til den 15. januar Alle specialforbund under Danmarks Idræts-Forbund bliver bedt om at kommentere hovedlinjerne skriftligt. Derudover har også DIF, Aktivkomitéen, Danske Eliteidrætsudøveres Forening, Elitekommuner, universiteter samt øvrige samarbejdspartnere mulighed for at komme med input. I høringen ønsker Team Danmark i særdeleshed tilbagemeldinger på afsnit 4, der beskriver hovedlinjerne i det kommende støttekoncept. Høringssvarene bliver inddraget i det videre forløb med udarbejdelsen af støttekoncept Høringssvarene skal sendes til inden den 15. januar 2012, og de vil løbende blive lagt på www. teamdanmark.dk. Efter høringsfasen udarbejder Team Danmark støttekonceptet for , som bliver behandlet på bestyrelsesmødet i maj Støttekonceptet træder i kraft den 1. januar\n4 2. Sammenhængen mellem lovgrundlaget og støttekonceptet Team Danmarks primære opgave er at udvikle dansk eliteidræt på en socialt og samfundsmæssigt forsvarlig måde. Det fremgår af Lov om eliteidræt, at Team Danmark i samarbejde med Danmarks Idræts-Forbund (DIF), DIF s specialforbund og andre relevante samarbejdspartnere skal iværksætte, koordinere og effektivisere fælles foranstaltninger for eliteidrætten i Danmark ved: at varetage den overordnede planlægning vedrørende eliteidrætten, at sikre en kulturpolitisk forsvarlig udvikling af eliteidrætten, at iværksætte trænings- og instruktionsmuligheder for eliteidrætsudøvere, at sikre en forsvarlig udvikling af eliteidrætsudøvere fysisk, personligt og socialt, at varetage talentrekruttering og -udvikling at yde individuel økonomisk støtte til eliteidrætsudøvere, at iværksætte rådgivning, forskning og formidling, at tilvejebringe uddannelsestilbud til eliteidrætsudøvere, at etablere arbejdsmarkedsmæssige og sociale støtteforanstaltninger for eliteidrætsudøvere, at yde rådgivning og økonomisk støtte til specialforbund under Danmarks Idræts-Forbund at samarbejde med de kommunale myndigheder om eliteidræt, herunder faciliteter og at samarbejde og indgå aftaler med medier og sponsorer, bl.a. om salg af rettigheder og ydelser Team Danmark har valgt at fokusere og prioritere indsatsområder og ressourcefordeling. Det fremgår af loven og bemærkningerne, at Team Danmarks opgave er at prioritere sportsgrene, hvor der i Danmark er tradition for højt internationalt niveau eller en særlig historisk tradition. Det fremgår også, at Team Danmark skal fokusere på sportsgrene, hvor der kan iværksættes et troværdigt og langsigtet talentudviklingsarbejde med henblik på at opnå internationalt niveau. Det betyder, at Team Danmark prioriterer indsatsen således, at sportsgrene med det bedste internationale resultatperspektiv støttes samtidig med, at Team Danmark lever op til forpligtelsen om at udvikle dansk eliteidræt på en socialt og samfundsmæssigt forsvarlig måde. Team Danmarks støttekoncept er den konkrete operationalisering af de forpligtigelser og opgaver, som er beskrevet i lovgrundlaget. 4\n6 3. Tendenser i international eliteidræt Hvad skal der til for at danske atleter kan skabe gode internationale resultater i perioden 2013 til 2016? Dette kernespørgsmål optager konstant Team Danmark. I den indeværende støtteperiode har vi blandt andet høstet ny viden og erfaring gennem studieture til succesfulde elitesportsmiljøer, brugerundersøgelser blandt Team Danmarks interessenter, seminarer med alle Eliteforbund samt fremtidssymposier om bl.a. talentudvikling. Det er denne viden, der sammen med vores erfaringer og faglige viden, ligger til grund for hovedlinjerne i støttekonceptet for , som vi præsenterer her. International forskning dokumenterer, at særligt seks faktorer har indflydelse på en nations succes i elitesport. De seks faktorer er: Klar rollefordeling og enkel administration International konkurrencedeltagelse Faciliteter Sportsvidenskab og idrætsmedicin Talentudvikling Finansiering Team Danmark vil i den kommende periode arbejde målrettet for at forbedre alle seks områder. Der er dog ingen af faktorerne, som Team Danmark kan forbedre alene. En fortsat udvikling af dansk eliteidræt forudsætter et stærkt engagement fra både specialforbund og klubber, men også fra Folketinget, kommunerne, forsknings- og vidensmiljøer, de kommercielle interessenter og andre samarbejdspartnere. En forudsætning for at det kan lykkes er at sikre bedre finansiering. Team Danmarks ressourcer er ikke vokset i takt med mange af vores konkurrerende nationer og vi vil derfor arbejde målrettet på at øge ressourcerne til dansk eliteidræt. De begrænsede ressourcer set i et internationalt perspektiv betyder også, at vi fortsat skal prioritere og fokusere vores indsatser. Team Danmarks ressourcer og ekspertbistand vil derfor i den kommende periode i endnu højere grad blive fordelt på baggrund af sportslige resultater, udviklingspotentiale og behov hos den enkelte atlet eller det enkelte hold. Det er samtidigt afgørende for Team Danmark, at der er økonomisk evne og vilje i det enkelte forbund til at skabe den nødvendige finansiering af et fælles elitebudget. 6\n7 4. Hovedlinjer i støttekonceptet for I dette afsnit præsenterer vi hovedlinjerne i det kommende støttekoncept. Her kan du blandt andet læse om Team Danmarks centrale målsætninger i den kommende periode, om vurderingen af et forbunds støtteberettigelse, den nye masterplan samt de otte indsatsområder, vi vil have særligt fokus på i den kommende periode. 7\n8 4.1 Centrale målsætninger Team Danmark har tre centrale målsætninger i den kommende periode: Team Danmark støttede forbund skal opnå bedre sportslige resultater ved EM, VM og OL, og samtidigt skal Danmark som minimum fastholde sin position på nationsranglister. Team Danmark vil skabe bedre rammer og vilkår for den enkelte atlet både i træning, konkurrencer og i hverdagen. Team Danmark vil styrke talentudviklingen og sikre en stærk og kontinuerlig fødekæde af talenter med internationalt resultatperspektiv på seniorniveau. 8\n9 4.2 Støtteberettigelse Team Danmark vil i støttekoncept forsat anvende en disciplinanalyse til vurdering af et forbunds/en disciplins støtteberettigelse. Udover at vurdere støtteberettigelse anvender vi også disciplinanalysen til at identificere forbundets/disciplinens udviklingsområder i forhold til at skabe resultater på højeste internationale niveau. Som noget nyt får disciplinanalysen tilført et særligt fokus på specialforbundets strategier for udvikling af ny sportsfaglig viden og udvikling af faglige kompetencer i den sportslige ledelse. Disciplinanalysen afdækker: National organisering herunder faktuelle oplysninger om specialforbundet og den nationale og internationale organisering. Internationale sportslige faktorer herunder den internationale konkurrenceudbredelse, konkurrencekvalitet, træningskvalitet og kvantitet samt det faglige niveau blandt trænere og involvering af eksperter. Nationale sportslige faktorer herunder det nuværende internationale resultatniveau og fremtidige resultatperspektiv, den nationale konkurrencekvalitet, den nationale træningskvalitet og -kvantitet samt det faglige niveau blandt elitetrænere og involvering af eksperter. Talentrekruttering og -udvikling herunder strategier for talentrekruttering og -udvikling, sammenhæng mellem talent- og elitearbejdet samt uddannelsesmuligheder for talenttrænere. Videns- og kompetenceudvikling herunder forbundets strategier for udvikling af ny sportsfaglig viden samt udvikling af personlige- og faglige kompetencer i forbundets sportslige ledelse. Sociale forhold for atleter herunder strategier i forhold til rådgivning i personlige og sociale forhold under den sportslige karriere og i overgangen til den civile karriere. Organisatoriske, ledelsesmæssige og økonomiske faktorer - herunder politisk forankring af elitearbejdet, menneskelige og økonomiske ressourcer til elitearbejdet samt samarbejdsrelationer mellem forbund og eliteklubber. Faciliteter og anlæg herunder adgang til og kvalitet af daglige træningsfaciliteter og udstyr. Analysen resulterer i en samlet konklusion og en vurdering af forbundets eller disciplinens støtteberettigelse og udviklingsperspektiver. På baggrund af disciplinanalysen kategoriserer Team Danmark de støtteberettigede forbund/ discipliner i en af de tre støttekategorier. 9\n10 4.3 Støttekategorier Team Danmark fokuserer i den kommende periode arbejdet på de forbund, vi støtter økonomisk og har en samarbejdsaftale med. Desuden differentierer vi varigheden af samarbejdet i 4-årige, 2-årige og 1-årige samarbejdsaftaler. Rådgivningskategorien udgår således. Alle sportsgrene har dog fortsat til hver en tid mulighed for at få udarbejdet en disciplinanalyse, som er forudsætningen for, at Team Danmark vurderer støtteberettigelsen. Team Danmark vil i den kommende periode have tre støttekategorier: Verdensklasseforbund: Har samarbejde med Team Danmark, der er forankret i en 4-årig samarbejdsaftale på baggrund af en masterplan og med et tilhørende rammebudget. Har flere atleter eller hold, som har opnået top-8 placeringer ved VM og OL i løbet af perioden Det overordnede mål og realistiske resultatperspektiv i støtteperioden er VM/OL-medaljer. Har en sammenhængende talentudviklingsstrategi og udvikler kontinuerligt talenter til højeste internationale seniorniveau. Internationalt eliteforbund: Har samarbejde med Team Danmark, der er forankret i en 2-årig samarbejdsaftale med tilhørende rammebudget. Forbundet skal udarbejde masterplan og samarbejdsaftalen kan eventuelt forlænges med 2 år. Har atleter, som har opnået placeringer ved VM eller OL i løbet af perioden , der afspejler et realistisk top-8 resultatperspektiv til VM eller OL i den 2-årige støtteperiode. For holdidrætsgrene er det gældende, at de i og fortsat i vil deltage på højeste internationale niveau ved VM/OL. Projektstøttet forbund: Har samarbejde med Team Danmark, der er forankret i en 1-årig projektaftale. Er individuelle sportsgrene, der har én eller få navngivne atleter på internationalt niveau, som har potentiale til at opnå medaljer ved internationale mesterskaber - EM, VM eller OL - i projektperioden. Kan eventuelt opnå støtte til udvikling af centrale områder i forbundets elitearbejde, som rækker ud over støtten til den individuelle atlet. Forudsætningen er, at der er potentiale og vilje til eliteudvikling i form af både menneskelige og økonomiske ressourcer. I enkelte sportsgrene kan andre resultater end medaljer ved VM og OL være resultatmålsætningen i både Verdensklasseforbund og Internationalt eliteforbund. 10\n12 4.4 Masterplan Formålet med den nye masterplan er at synliggøre de strategier og aktiviteter, som forbundet vil gennemføre for at opfylde resultat- og udviklingsmålene i støtteperioden Formålet er endvidere, at de enkelte forbunds masterplaner understøtter Team Danmarks centrale målsætninger for Masterplanen skal indeholde: Målsætninger Bedre sportslige resultater: Overordnede sportslige resultat- og udviklingsmål samt konkrete delmål Bedre vilkår for atleterne: Målsætninger, der kan styrke atleternes rammer og vilkår Styrket talentudvikling: Målsætninger for specialforbundets talentudvikling Strategier Beskrivelse af de strategier, der skal sikre opfyldelse af forbundets målsætninger Beskrivelse af den professionelle sportslige ledelse og det sportslige set-up Beskrivelse af elite/landsholdskoncept, talentudviklingskoncept og øvrige udviklingskoncepter Økonomi Budget og finansieringsplan, der vedrører hele samarbejdsperioden Evaluering Evalueringskriterier og -tidspunkter 4.5 Indsatsområder Team Danmarks støtte og ekspertbistand gør en forskel. Derfor viderefører vi de eksisterende støtteområder samtidigt med, at vi har identificeret otte særlige indsatsområder for den kommende periode. Vi forventer, at de otte indsatsområder skaber konkrete resultater, og derfor relaterer vi dem også direkte til vores tre centrale målsætninger. Vi har endnu ikke fastsat operationelle mål for de enkelte indsatsområder, men dette bliver en del af det endelige støttekoncept\n13 For at skabe bedre sportslige resultater ved EM, VM og OL vil Team Danmark have særligt fokus på at: Forbedre ekspertydelser for de bedste atleter De bedste atleter skal hurtigt og nemt have adgang til Team Danmarks eksperter. Vi vil skabe en mere fleksibel adgang til eksperterne for de bedste atleter både når det drejer sig om åbningstider og kontakt mellem atleter og eksperter. Derudover skal Team Danmarks eksisterende ekspertydelser suppleres af nye faglige kompetencer. Ydermere skal vi fortsat optimere den koordinerede indsats. Målepunkter: Tilfredsheden med adgangen til og kvaliteten af ekspertydelserne blandt de bedste atleter skal stige gennem perioden. Styrke den sportslige ledelse i specialforbundene De sportsfaglige og ledelsesmæssige kompetencer er helt afgørende for atleternes sportslige udvikling og resultater. Vi vil i et tæt samarbejde med det enkelte specialforbund styrke kompetenceudviklingen i den sportslige ledelse gennem individuelle, målrettede uddannelsestilbud til såvel sportschefer som landstrænere. Målepunkter: Alle Team Danmarks støttede sportschefer og landstrænere skal have individuelle udviklingsplaner, der styrker deres faglige og personlige kompetencer. Skabe ny viden om elitesport med afsæt i praksis Ny viden og forskning med afsæt i træning og konkurrence er vigtig for at opnå international succes fremover. Vi vil gennem samarbejde med forskningsmiljøer medvirke til, at atleternes og trænernes spørgsmål i højere grad bliver belyst gennem faglige udviklingsprojekter og forskning. Målepunkter: Specialforbundene oplever et tættere og bedre samspil med Team Danmark og forskningsmiljøerne med henblik på at opnå ny viden om deres sportsgren. Øge brugen af ny teknologi Anvendelse af teknologi er vigtig for at optimere atleternes sportslige udvikling og præstationsevne i træning og konkurrence. Vi vil øge anvendelsen af teknologi, der giver objektiv feedback om de faktorer, der er centrale for atletens sportslige udvikling. Vi vil også etablere samarbejde med eksterne partnere og forskningsenheder for at styrke udviklingen af ny teknologi og materialer med relevans for elitesporten. Målepunkter: I 2016 arbejder alle verdensklasseforbund med relevant teknologi og har etableret et analyse-setup, der opsamler og analyserer relevante præstationsfaktorer i træning og konkurrence. Endvidere er der i perioden etableret mindst ét teknologiudviklingsprojekt mellem Team Danmark, specialforbund og relevante eksterne partnere. 13\n14 For at skabe bedre rammer og vilkår for den enkelte atlet både i træning, konkurrence og hverdag vil Team Danmark have fokus på at: Optimere de daglige træningsfaciliteter De bedste atleter skal have forbedrede træningsfaciliteter for at kunne udvikle sig optimalt og dermed præstere på højeste internationale niveau. Vi vil sammen med relevante samarbejdspartnere sikre gode træningsfaciliteter til de bedste atleter både når det drejer sig om adgang og kvalitet. Samarbejdet med Elitekommunerne skal være med til at forbedre kvaliteten og adgangen til træningsfaciliteter for talenter. Målepunkter: Team Danmark vil i samarbejde med relevante samarbejdspartnere udarbejde en strategi for nationale træningsanlæg. Derudover skal tilfredsheden med adgangen til og kvaliteten af træningsfaciliteterne stige gennem perioden for de bedste atleter og deres landstrænere. Forbedre de økonomiske, uddannelses- og jobmæssige forhold for de bedste atleter Gode og trygge økonomiske vilkår er afgørende for atleternes trivsel, sportslige udvikling og mulighed for at fokusere på eliteidræt. Dårlige økonomiske vilkår øger også risikoen for tidlige karrierestop. Det er samtidigt afgørende, at der er fleksible job- og uddannelsesmuligheder, der tilgodeser det sportslige fokus. Vi vil forbedre den økonomiske støtte til de bedste atleter med særlige økonomiske udfordringer, ligesom vi vil arbejde for flere og bedre fleksible job- og uddannelsesmuligheder. Målepunkter: Tilfredsheden med tilbuddene på job og uddannelsesområdet skal være stigende i perioden hos de bedste atleter, og samtidigt skal de bedste atleter i 2016 have et økonomisk råderum, der sikrer optimalt fokus på idrætskarrieren. 14\n15 For at styrke talentudviklingen og sikre en kontinuerlig fødekæde vil Team Danmark have fokus på at: Skabe sammenhængende talentudviklingsstrategier En stærk og sammenhængende talentudviklingsstrategi er afgørende for fremtidig succes. Vi vil i dialog med specialforbundene udarbejde en vision og et værdisæt for talentudvikling i dansk eliteidræt. Derudover skal der i det enkelte specialforbund være en klar struktur og rollefordeling i forbundets talentudvikling. Samarbejdet med Elitekommuner skal være en del af forbundets talentudviklingsstrategi. Målepunkter: I 2013 skal Team Danmark have udarbejdet vision og værdier for talentudvikling i dansk eliteidræt. Alle Team Danmark støttede forbund skal ved udgangen af perioden have udarbejdet en talentudviklingsstrategi, hvor det overordnede værdisæt er indarbejdet. Udvalgte talenter skal have adgang til Team Danmarks eksperter Specialforbundene efterspørger, at Team Danmarks viden og ekspertydelser i højere grad kan komme talenter til gode. Vi vil tilbyde en gruppe udvalgte talenter på tværs af sportsgrene adgang til Team Danmarks ekspertydelser, så de tidligt i deres udvikling får den bedste rådgivning og vejledning. Målepunkter: Fra 2013 har udvalgte talenter adgang til Team Danmarks viden og ekspertydelser. 15\n16 Team Danmark Idrættens Hus Brøndby Stadion Brøndby Telefon Fax Tilrettelæggelse Søren Willeberg, kommunikationskonsulent Layout Formegon / Casper Horsnæs Larsen Foto Tuala Hjarnø Das Büro m.fl. Vi kæmper for guld til Danmark Olympisk partner\nINPUT TIL TEAM DANMARKS STØTTE- KONCEPT 2017-2020\nINPUT TIL TEAM DANMARKS STØTTE- KONCEPT 2017-2020 Kvalitative tilbagemeldinger fra landstrænere og sportschefer Rasmus K. Storm, Steffen Rask & Ulrik Holskov Notat / November 2015 Titel Input til Team


Download "Museum Sydøstdanmark. Årsrapport 2015"\nSofia Dorte Jørgensen\n2 2 Indholdsfortegnelse Forord... 5 Museum Sydøstdanmark... 9 Organisationsplan Kulturarvsenheden Administrationsstrategi Lovpligtigt arbejde Journalisering Sagsadministration Projekter og handleplaner for kulturarv Arkæologi Organisering Administrationsstrategi og forvaltning Ansvarsområder og forvaltning Administration af bygge- og plansager Danefæ Undersøgelser Prøvegravninger og udgravninger Tilsyn med fredede fortidsminder Nyere Tid Organisering Ansvarsområder og forvaltning Arkiv Indsamling Museets indsamlingsstrategi Projekter og handleplaner for indsamling Registrering Museets registreringsstrategi Projekter og handleplaner for registrering Konservering og bevaring Bevaring Museets bevarings- og kassationsstrategi Projekter og handleplaner for bevaring og kassation Forskning Museets forskningsstrategi Forskningsudvalg Publicering Forskningsformidling Projekter Ældre stenalder Borge Kunsthåndværk Handel, industri og infrastruktur\n3 Andet Publikationer Formidling og undervisning Formidling Kulturarvsenhedens formidlingsarbejde Afdelingernes formidlingsarbejde Museerne Danmarks Borgcenter Køge Museum Helligåndshuset Boderne Møns Museum Museumsgården Køng Museum Byrum og kulturlandskabet Camønoen Middelalderby Stege Undervisning Skoletjeneste Museum Sydøstdanmark Undervisningstilbuddene på Museum Sydøstdanmark i Oversigt: arrangementer, foredrag, omvisninger Næstved Museum Danmarks Borgcenter Møns Museum Køge Museum Foredrag andre steder end på museerne PR, kommunikation og markedsføring Organisering Nettet og trykte medier Økonomi og administration Økonomi Administration Personaleadministration Butikker og publikum Besøgsstatistik Drift IT og teknik Lokaler og bygninger Plan- og udviklingsarbejde Projekter Bestyrelse og Personale Bestyrelse Personale Ledelse Økonomi og Administration Arkæologi\n4 4 Nyere tid Formidling Kommunikation Drift Publikum og Butik Kurser, efteruddannelse, symposier, faglige møder o.a Repræsentation og medlemskaber\n5 Forord Køge Byhistoriske Arkiv blev i 2015 en del af museet. Byarkivet og museet har indgået en samlokationsaftale, som betyder, at arkivet deler administrationslokaler og offentlige lokaler med museet og, at arkivets leder Birte Broch blev ny afdelingsleder på Køge Museum og leder af Nyere Tid ved Museum Sydøstdanmark. Det passede fint med at Køge Museums afdelingsleder Flemming Rieck havde valgt at lade sig pensionere i starten af Flemming Rieck sagde et fornemt farvel med genåbningen af Køge Museum. Det er ved at blive en tradition, at museet åbner et nyt museum hvert år og meget tyder på, at den tradition fortsætter. I 2014 åbnede vi Danmarks Borgcenter, i 2015 åbnede vi Køge Museum og i 2016 åbner vi attraktionen Vikingeborgen og Møns Museum. Køge Museum åbnede den 19. juni 2015 med et ny istandsat hus, to nye udstillinger, en butik, en café og en legeplads i museets have. AP Møller Fonden og Nordea Fonden har sammen med Køge kommune finansieret det ny museum med ca. 25 mio. kr. De fredede bygninger fremstår igen på ypperligste vis, og er markante historiske repræsentanter for Køges usædvanlig mange renæssancebygninger. Udstillingerne respekterer huset, dvs huset fremstår også som en renæssancebygning indvendig. Den ene udstilling er en caféudstilling om Køges historie fra nutiden til ældre stenalder. Udstillingen bærer titlen: Gaver fra fortiden. Den anden udstilling: Krudtbrødre - mod har ingen alder er en oplevelsesudstilling henvendt til børn og deres familier. Udstillingen strækker sig ud i museets have med en tematisk legeplads, der forholder sig til udstillingens indhold. Caféudstillingen, Gaver fra fortiden er et kontinuerligt bånd af smukke, moderne montrer med genstande og tilknyttede historier. Rumforløbet er kronologisk. Undervejs i kronologien er placeret tre rum, hvor museets profilforskere formidler den forskning, de er i gang med. Krudtbrødre - mod har ingen alder er braget. Udstillingen fortæller om to drenges dramatiske oplevelser gennem den skæbnesvanger dag den 4. oktober På denne dag leder Ivar Huitfeldt den danske flåde mod svenskerne i en træfning ud for Mandehoved på Stevns. Under slaget bryder Huitfeldt skibs, Dannebroge, i brand. I stedet for at trække sig ud af kampen og dermed bringe uorden i den danske flådes slagorden, holder Ivar Huitfeldt sin position og kæmper videre. Skibet springer i luften, og næsten 600 mand inkl. de to drenge omkommer. Det ny museum er er tilrettelagt i overensstemmelse med Museum Management Modellen. Modellen er et systematisk redskab til at skabe synergi mellem museets indsatser og dermed udnytte økonomiske og tidsmæssige ressourcer bedst muligt eller sagt på en anden måde Museum Management Modellen arbejder med de mulighedsrum, der er i samarbejdsfladerne mellem forskning, formidling, økonomi og samfundsmæssig betydning. I Køge Museums tilfælde har vi fokuseret på det nære samfund omkring museet. Museum Management Modellen har fungeret som arbejdsredskab i arbejdet med at udvikle museets publikumsrettede elementer. Det giver rigtig god mening at arbejde med en model, fordi det gør vores arbejde mere præcist. I udviklingsfasen fik vi eksempelvis ved hjælp af modellen øje på de rum, som museet deler med byen. Det er museets have, museets butik og muligheden for digital formidling i byrummet. Museets og byens fælles rum kunne have været udmøntet på mange måder. Vi valgte at skabe en historisk legeplads i haven, der knytter sig til udstillingen Krudtbrødre - mod har ingen alder og Køges identitet som renæssanceby, og en butik i museets forhus, der ligger i byens gågade og dermed hovedhandelsgade. De to initiativer har vist sig at være nogle af de mest succesfulde elementer. At lade profilforskere drive individuelle udstillinger er en af de bedste ideer i Museum Management Modellen. Forskerne fremlægger i hvert deres udstillingsrum deres forskning, efterhånden som de producerer den. De er synlige som personer i udstillingen, og de tre forskere står hver især for en blog 5\n6 6 på ipadguiden samt en række formidlingsarrangementer i deres udstillinger. Som driftsmodel har dette dynamiske udstillingskoncept vist sig bæredygtigt, fordi det sikrer kontinuerlig fornyelse og stor motivation hos profilforskerne til at producere forskningsresultater og til at formidle. Dansk kulturarv blev verdenskendt i 2014 da arkæologer fra Museum Sydøstdanmark og Aarhus Universitet kunne afsløre, at de havde fundet en hidtil ukendt vikingeborg fra slutningen af 900-tallet på Vallø Stifts marker få kilometer fra Køge. Den nye borg har været en stor cirkelrund fæstning med en diameter på 142 meter og er den femte vikingeborg af trelleborgtypen. Vikingetidens ringborge er en central del af fortællingen om det danske rige i vikingetiden og et af Danmarks bud på UNESCO verdensarv. Borgene er stort set identiske, og de må være opført af den samme bygherre. Men hvad blev de brugt til, har Harald Blåtand opført dem og hvorfor forsvandt de igen? Det arkæologiske kendskab til disse vigtige anlæg bygger i dag på ældre og utidssvarende undersøgelser. Siden 1970 er der kun foretaget mindre udgravninger på trelleborgene. Museum Sydøstdanmark og Aarhus Universitet har derfor i 2015 sammen udarbejdet et forskningsog formidlingsprojekt som udnytter den enestående mulighed Borgring giver for at udforske og løse den historiske gåde som trelleborgene stadigvæk frembyder. Det er håbet, at med nye metoder vil det på Borgring være muligt at udrede borgbyggeriets praksis og organisation, hvor hurtigt man byggede borgene, deres relative alder, hvilket miljø, landskab og geografi de var en del af og dermed forstå disse meget store anlæg i relation til vikingetidens historie og til Danmarks tidlige historie som politisk rige. A.P. Møller Fonden og Køge kommune fandt projektet så interessant, at de tilsammen støtter det med ca mio kr. og det betyder, at museet i de næste tre år både undersøger og formidler Borgring. Beliggenheden ved en afkørsel til motorvejen, tæt på Køge og kun 20 km fra København medfører et forventet stort antal besøgende. Museet har derfor skabt et formidlingsprojekt som sikrer mulighed for, at offentligheden kan følge direkte med i udforskningen juni-august i 2016, 2017 og Projektet forankres i Danmarks Borgcenter og vil være borgcenterets hovedforskningsindsatsområde i de kommende tre år. Danmarks Borgcenter er altid i udvikling. Vi besluttede fra starten, at eksperimenterende formidling skal understrege centrets position som en førende historisk attraktion og samtidig bidrage til kontinuerlig fornyelse og dermed at fastholde interessen. Formidlingen og udstillingerne relaterer sig til centerets vision og overordnede temaer: Borge, konger og magt. 28. marts åbnede borgcenteret derfor en nye aktivitet: 'Under Belejring', som er en animationsfilm omkring en fiktiv borgbelejring af Vordingborg anno Publikum i Gåsetårnet kan nu, når de står oppe på øverste etage i Gåsetårnet opleve, at muren bliver ramt af et projekt fra en kastemaskine, så muren styrter sammen lige for næsen af dem. Når støvet har lagt sig, kan det måbende publikum stå og kigge ud over en slagmark med bål og brand, og opleve hvordan en belejring af borgen har foregået, samtidig med de får et indblik i hvordan borgen så ud. Slaget bølger frem og tilbage i et par minutter, hvor forskellige elementer på slagmarken bliver gennemgået. Til sidst, så bliver der skudt et skud fra en kastemaskine af som rammer direkte ind i hovedet på publikum (tror de). Ud over at give publikum et lille chok, så bliver den ødelagte mur trukket tilbage og genrejst, og så er man tilbage i nutiden og slaget slut. Gåsetårnet er borgcenterets topattraktion og med den nye animation har vi skabt yderligere et reason to go op i Gåsetårnet. Borgcenteret kunne med tilfredshed notere sig, at ikke mindre end besøgte borgen i 2015 og dermed også en lille besøgsfremgang. I Næstved havde vi i 2015 håbet på at kunne få klarhed over om Det Ny Holmegaard bliver til noget. Det fik vi ikke. Men her er intet nyt også godt nyt, for det betyder at projektet lever endnu og endda i bedste velgående. Året blev brugt til at styrke projektet i relation til Kulturmiljøet gennem en donation fra Realdania. Sammen med konsulentfirmaet Carlberg & Christensen blev projektet analyseret og gennemskrevet så det byggede miljø, historien og fremtiden smelter sammen. Kort fortalt vil Det Ny 6\n7 Holmegaard genindføre kunsthåndværkets viden, æstetik og kvalitet i den danske kultur. I det historiske miljø på Holmegaard Glasværk vil vi skabe et sted, hvor forskning, uddannelse, formidling, kunst og historie går hånd i hånd med udvikling af lokalsamfund og erhvervsliv. Projektet er et nytænkende eksempel på den levende bygningsarv og museets rolle i samfundet. Det Ny Holmegaard viser, hvordan forståelse for og brug af kulturarven på én og samme tid kan give viden om historien og inspiration til at forme vores fremtid, samt medvirke til at udløse glasværkets uudnyttede potentiale og samfundsmæssige værdi i et lokalområde og i regionen. Holmegaard Glasværk har en næsten 200-årig tradition for at koble håndværk, kunstnerisk udviklingsarbejde og erhvervsmæssig og teknologisk udvikling. I partnerskab med ledende danske kunsthåndværkere og -virksomheder samt kultur- og uddannelsesinstitutioner er det ambitionen, at Det Ny Holmegaard bringer traditionen til live og løfter den danske designtradition op på et niveau, som den ikke har haft siden dens storhedstid i 1950erne og 1960erne bliver året hvor Det Ny Holmegaards og dermed Danmarks sidste bevarede glasværks skæbne bliver afgjort. Holmegaard består af en stor bygningsmasse og rigtigt mange kvadratmeter. I 2015 undersøgte museet muligheden for at anvende en del af disse, Tørvehallerne, til løsning af museets magasinproblem. Vi har siden 2012 arbejdet for og undersøgt muligheden for etablering af et fællesmagasin i Køge. Trods flere forsøg er dette desværre ikke lykkedes, og hver gang pga. for høje etableringspriser med deraf høje driftsomkostninger. I stedet valgtes i foråret at eftersøge alternative løsninger. Af disse var Holmegaard den bedste mulighed, idet et magasin her kan etableres til en leje svarende til museets nuværende magasinomkostninger. Museets har derfor forfulgt denne løsning sammen med Næstved Kommune. Og det lykkedes, museet kan nu se frem til at komme i den eksklusive lille gruppe af danske museer, som lever op til de anbefalede krav som Kulturstyrelsen stiller til opbevaring af samlingerne. Vi forventer at kunne rykke ind i det nye magasin i løbet af Med Borgring, Danmarks Borgcenter og Det Ny Holmegaard dyrker museet markant den unikke, nationale kulturarv som vi er så heldige at have i vores baghave. Vi aktiverer den fordi vi ser en mulighed for fortælle en vigtig del af danmarkshistorien og styrke den lokale identitet, og ikke mindst for at medvirke til skabe turisme, lokal udvikling og vækst. Dette er helt i tråd med den nye museumslovs fordring om, at museerne skal bidrage til det omgivende samfund ved at deltage i løsningen af andre opgaver end de museale. Turisme er for museerne her et helt naturligt arbejdsområde. Turisterne efterspørger viden og historier om det område de er landet i og den bedste information findes hos os på museerne. Derfor opfatter vi også os selv som en slags udvidet turistinformation og har i forlængelse heraf valgt, at turisme er et vigtigt arbejdsområde for museerne. Det betyder bl.a. at der på Danmarks Borgcenter også findes en rigtig turistinfomation, og at vi vil udbrede dette koncept til flere museer. På Møn har vi involveret os i to turistprojekter Middelalderbyen Stege og Camønoen hvor vi forsøger at bidrage til udviklingen af turismen i en by og på en ø. Idéen bag Middelalderbyen Stege er at bygge videre på en udvikling, der har været i gang de sidste år, hvor Stege by er ved at blive et oplevelsessted og en turistattraktion i sig selv. Steges middelalderhistorie udgør et oplagt, og indtil nu kun delvis udnyttet potentiale for oplevelses- og attraktionsudvikling. Projektets hovedmål er således at udvikle oplevelsesmuligheder, baseret på byens middelalderhistorie, til en samlet oplevelse, der kan styrke byens samlede attraktivitet og tiltrækningskraft - så der kommer flere turister til byen, og så de, der er kommet af andre grunde, bliver der i længere tid. Og sigtet med dette igen, er at styrke Møns og Vordingborg Kommunes erhvervsudvikling ved at øge omsætning og jobskabelse i byens og kommunens turistrelaterede virksomheder. 7\n8 8 Camønoen er en kulturel og eventyrlig vandrerute på Møn, som museet har skabt i samarbejde med Vordingborg Kommune og et netværk af enkeltpersoner, virksomheder og turismeorganisationer. Camønoen er et turistprodukt som grundlæggende bygger på en mangfoldig kulturarv og som gerne skal medføre vækst i de mange turismemikrovirksomheder rundt omkring på Møn. Ruten vil udgå fra Møns Museum i Stege og går gennem sjældne natur- og kulturlandskaber på øerne Møn, Nyord og Bogø. Men det mest særlige er nok Camønoens netværk af ildsjæle, som museet har klædt på til at give de besøgende en rigtig god oplevelse. Vandrere kan vælge at gå alle 175 km langs Danmarks længste kystlinje, hvilket tager ca. en uge, men det er også fint at gå færre kilometer. Der kommer fine oplevelser med i rygsækken alligevel. Camønoen er støttet af Realdanias program Stedet Tæller med 2.4 mio kr. Projektet indvies den 18. juni 2016 Museum Sydøstdanmark har i 2015 til fulde levet op til sin mission og vision. Vi har gennem løsning af museumsloven og de indbyrdes forbundne opgaver; indsamling, registrering, bevaring, forskning og formidling aktualisere viden om kulturarv og gjort den tilgængelig og vedkommende, udviklet anvendelse og betydning af kulturarv for borgere og samfund og sikret kulturarv for fremtidens anvendelse. Det er ovenstående og de efterfølgende 150 sider dokumentation for. Som sædvanlig skal lyde en stor tak til museets medarbejdere og de mange frivillige, som endnu en gang fik det hele til at gå op i en højere enhed. Vordingborg d Museumsdirektør Keld Møller Hansen 8\n9 Museum Sydøstdanmark Museum Sydøstdanmark er en selvejende institution. Museum Sydøstdanmark er et statsanerkendt kulturhistorisk museum efter museumslovens 15. Vedtægter Vedtægterne afspejler den lovgivning museumsloven som institutionen hviler på. Vedtægterne er den selvejende institutions grundlov, der fastlægger det formelle grundlag for dens virke, og som giver rammerne for dens virksomhed. Bestyrelsen defineres i vedtægterne og er sammensat på baggrund af Kulturministeriets anbefalinger. Samdriftsaftale Der er udarbejdet en samdriftsaftale mellem kommunerne Næstved, Køge og Vordingborg og museet om museumsvæsenet, serviceniveau og budgetprocedure. Ansvarsområde Museets ansvarsområde omfatter: nyere tids kulturhistorie i Næstved Kommune, Køge Kommune, Solrød Kommune og Vordingborg Kommune samt arkæologi i Næstved Kommune, Køge Kommune, Vordingborg Kommune, Faxe Kommune, Stevns Kommune, Greve Kommune og Solrød Kommune. Indsamling, registrering, forskning og formidling skal finde sted inden for den geografiske, tids- og emnemæssige afgrænsning af museets godkendte ansvarsområde. Inden for sit ansvarsområde har museet et særligt fokus på middelalderborge med udgangspunkt i Vordingborg; Kähler-keramik, Holmegaard-glas og industrihistorie i Næstved samt Handel og søfart i Køge. Museets virksomhed i andre museers geografiske ansvarsområde skal ske i forståelse med disse. Museet kan yde museumsfaglig bistand til ikke-statsanerkendte museer i ansvarsområdet, såfremt de faglige og økonomiske ressourcer gør det muligt. Mission Gennem de indbyrdes forbundne opgaver; indsamling, registrering, bevaring, forskning og formidling skal museet i et lokalt, nationalt og globalt perspektiv: aktualisere viden om kulturarv og gøre den tilgængelig og vedkommende udvikle anvendelse og betydning af kulturarv for borgere og samfund sikre kulturarv for fremtidens anvendelse 9\n10 10 og bidrage til Næstved, Køge og Vordingborg Kommunes identitet og udvikling nationalt og internationalt, Vision I 2022 Findes tre nye lokale kulturhistoriske museer i henholdsvis Næstved, Køge og Vordingborg Kommune. Indtager Danmarks Borgcenter en førende rolle inden for borgforskning og er et stærkt internationalt turistmål. Er det nye Holmegaard etableret og nationalt kompetencecenter for kunsthåndværk og et stærkt internationalt turistmål. Er der etableret et fællesmagasin Vil Museum Sydøstdanmark være et internationalt orienteret museum med løbende forsknings- og formidlingsmæssigt samarbejde med udenlandske museer og universiteter og med løbende international publicering. Bidrager Museum Sydøstdanmark væsentligt til Næstved, Køge og Vordingborgs roller nationalt og internationalt. Er Borgring etableret som en attraktion og er et stærkt internationalt turistmål. 10\n11 Organisationsplan Bestyrelse Bestyrelsen har ansvaret for den overordnede strategiske ledelse, udvikling, drift, økonomi, afrapportering til kommuner og Kulturstyrelse. I den forbindelse følges Kulturministeriets anbefalinger til god ledelse. Museumsdirektør Direktøren er museets øverste administrative leder og virker under ansvar over for bestyrelsen. Særlig vigtig er direktørens forpligtelser i arbejdet med udvikling af det samlede museum, der foregår i samarbejde med bestyrelsen og et ledelsesteam bestående af chefer og afdelingsledere. Museumsdirektøren er leder for chefer og afdelingsledere. Direktøren har det samlede udviklingsansvar for museet. Direktøren kan i samarbejde med dette ledelsesteam fastlægge udviklingsaftaler for den generelle eller særlige udvikling af hver enkelt museumshus og faglige fællesområder. 11\n12 12 Enheder/chefer Fem enheder er ansvarlige for: udvikling, kommunikation, drift, administration og kulturarv. Udvikling og kommunikation er stabsfunktioner til direktøren. Hver enhed ledes af en chef. Enhedscheferne er forpligtet af de beslutninger, som bestyrelsen, ledelsesteamet eller museumsdirektøren træffer. Ligeledes forventes det, at cheferne bidrager konstruktivt til opfyldelse af de planer, herunder strategiske, som bestyrelsen, direktøren eller ledelsesteamet beslutter. Afdelinger/ledere Museet består af tre afdelinger: Køge, Næstved og Vordingborg med ansvar for: Boderne, Helligåndshuset, Køge Museum, Danmarks Borgcenter, Møns Museum, Museumsgården og Køng Museum. Hver afdeling ledes af en afdelingsleder. Afdelingslederen på Danmarks Borgcenter og Møns Museum er direktøren. Afdelingslederen har ansvar for publikum og butikker, arrangementer, skoletjeneste, udstillinger og den daglige interne og eksterne kommunikation samt kontakten til foreninger og frivillige. Afdelingslederen er forpligtet af de beslutninger, som bestyrelsen, ledelsesteamet eller museumsdirektøren træffer. Ligeledes forventes det, at afdelingslederen bidrager konstruktivt til opfyldelse af de planer, herunder strategiske, som bestyrelsen, direktøren eller ledelsesteamet beslutter. Medarbejdere i enheder og afdelinger Medarbejderne er organiseret i enhederne og afdelingerne. Enhedernes medarbejdere er spredt ud på alle hovedafdelingerne, således at der alle steder opretholdes en faglig bemanding. Nyere Tid og Arkæologi er lagt sammen i én enhed: Kulturarvsenheden. Kulturarvsenheden vil i den kommende periode primært lokalisere sig med chef og forvaltningsmedarbejdere samt hovedparten af arkæologer i Næstved. Nyere tid fusionerer med Køge Byhistoriske Arkiv hvilket medfører, at den primære administration og ledelsen af Nyere tid sker fra Køge. Udviklings- og Kommunikationsenhederne samt Drift og Administrationsenhederne er i høj grad mobile, men findes som udgangspunkt primært i Vordingborg. Afdelingerne har tilknyttet en fast medarbejderstab bestående af publikumsansvarlige, museumsværter og undervisere som alle referer til afdelingslederen. Til alle afdelinger er tilknyttet et flerfagligt team. Teamet består af faginspektører fra Kulturarvsenheden samt medarbejdere knyttet til den daglige drift af den lokale afdeling. Afdelingslederen og det flerfaglige team indstiller forud for et nyt år hvilke udstillinger, undervisningsforløb og formidlingsaktiviteter, der skal tilbydes museets gæster. Desuden tilrettelægger teamet en kommunikationsindsats, der kan oplyse potentielle gæster og samarbejdspartnere om de publikumsrettede tilbud. Opbygning af udstillinger, produktion af grafisk materiale og kommunikation på alle platforme sker i tæt samarbejde med museets enheder for drift og kommunikation. 12\n13 Medarbejderne er forpligtet af de beslutninger, som bestyrelsen, ledelsesteamet eller museumsdirektøren træffer. Ligeledes forventes det, at medarbejderne bidrager konstruktivt til opfyldelse af de planer, herunder strategiske, som bestyrelsen, direktøren eller ledelsesteamet beslutter. 13\n14 14 Kulturarvsenheden I 2015 blev museets to afdelinger for arkæologi og nyere tid slået sammen til en enhed: kulturarv, der er ledet af én Kulturarvschef. Kulturarvsenheden har ansvar for forskning, formidling, indsamling, registrering og bevaring inden for Museum Sydøstdanmarks fagområder Arkæologi, Nyere tid, Borge og Kunsthåndværk. Arkæologi og Nyere tid har de samme opgaver blot adskilt af den metode der bliver brugt til undersøgelser og af at nyere tid sætter ind omkring 1660 e. Kr. Enheden varetager myndighedsopgaver i henhold til museumsloven inden for arkæologi, nyere tid samt fortidsminder. Rammer, værdier og målsætninger for arbejdet i Kulturarvsenheden på Museum Sydøstdanmark er beskrevet i en samlet strategi som relaterer sig til indsamling, registrering, bevaring, forskning og formidling. Strategierne inden for de fem områder ses i tæt sammenhæng med hinanden. Strategierne opfattes som dynamiske strategier, der løbende udvikler sig i tæt sammenhæng med museets øvrige aktiviteter. Strategierne findes på museets hjemmeside og er indarbejdet i årsplanerne. Kulturarvsenheden varetager myndighedsopgaver i henhold til museumsloven inden for arkæologi, nyere tid samt fortidsminder. Kulturarvsenheden bidrager med medarbejdere til de flerfaglige team som er tilknyttet de enkelte afdelinger og forpligter sig herigennem til at tage medansvar for den enkelte afdelings drift og udvikling. Det flerfaglige team består af 3-4 personer og ledes af en af museets afdelingsledere eller chefer. Teamet kan naturligvis udvides ad hoc, hvis særlige projekter, udstillinger eller andet kræver det. Administrationsstrategi Gennem Museumsloven er kommuner og museum forpligtet til at samarbejde omkring plansagsarbejde, såsom kommuneplaner, lokalplaner, VVM-redegørelser, byggesager, landzonetilladelser osv. Museets administrationsstrategi sikrer, at museet udfører sit lovpligtige kapitel 8 arbejde på en fyldestgørende og hensigtsmæssig måde. Strategien danner desuden grundlag for at evaluere og udvikle museets arbejde indenfor dette område. Museet har som erklæret mål at udføre det administrative arbejde således at museet kan rådgive og vejlede bedst muligt, samt reagere hurtigt og professionelt overfor bygherrer, kommuner og andre anlægsmyndigheder. Lovpligtigt arbejde Museets Kulturarvsenhed arbejder primært inden for Kapitel 8 i museumsloven (Sikring af kultur- og naturarven i forbindelse med den fysiske planlægning og forberedelse af jordarbejder m.v., herunder arkæologiske og naturhistoriske undersøgelsesopgaver i tilknytning hertil). Der arbejdes primært med 23 og 25 udtalelser, henholdsvis plansager og forundersøgelser. Egentlige arkæologiske udgravninger udføres efter\n15 Samtlige kommuner i museets ansvarsområde har deres egen sagspostkasse hvortil kommunen fremsender alle typer af plansager. Museet screener sagerne for at bestemme den videre behandling. Hvis sagen omhandler lovliggørelse af tidligere udførte arbejder, arbejde over jorden eller lign. kan sagen afsluttes med det samme for den arkæologiske afdelings vedkommende og overgives til Nyere tids afdelingen. Journalisering. Museet opererer grundlæggende med to journaliseringssystemer. Alle indkomne plansager registreres med et plan ID i museets database efter et fortløbende nummersystem. Såfremt der udarbejdes en egentlig udtalelse efter 23 og denne indeholder en anbefaling om en forundersøgelse eller undersøgelse overgår sagen til at blive en museumssag. Museumssager oprettes og tildeles journalnummer i Regin. Der henvises i alle udtalelser til de områder i museumsloven som udtalelsen falder ind under. Sagsadministration Museet svarer som udgangspunkt på alle egentlige høringer som fremsendes f.eks. lokalplaner, nedrivninger, naturgenopretning, skovrejsning osv. egentlige tilladelser som fremsendes til museet til orientering f.eks. landzonetilladelser eller byggetilladelser reageres der kun på såfremt screening og arkivalsk kontrol viser, at der er arkæologiske eller nyere tids interesser i området. I princippet modtager og behandler museet tre typer af sager som hører under både 23 og 25. Det drejer sig om plansager, egenbetalte forundersøgelser og bygherrebetalte forundersøgelser/ undersøgelser. Disse behandles på samme måde da det i praksis er svært at adskille dem fra hinanden og det varierer på hvilket tidspunkt museet bliver inddraget i processen. Plansager er sager hvor museet efter screeningen beslutter, at udføre en arkivalsk kontrol i henhold til museumslovens 23. Den arkivalske kontrol har til formål at afdække omfanget af arkæologiske og nyere tids interesser i et givent område. Museet udbeder sig altid uddybende materiale, f. eks kort, med henblik på at i videst muligt omfang at definere det geografiske areal for den arkivalske kontrol og den eventuelle efterfølgende udtalelse efter 23. Når planssagsdokumentet udgives (f.eks. en VVM rapport) følger museet op på om indholdet stemmer overens med den oprindelige 23 udtalelse. Når alt er i orden stilles sagen i bero og genoptages først ved egentlige anlægsarbejder inden for det geografiske område for plansagen. Egenbetalte forundersøgelser er sager, hvor museet i sin 23 udtalelse har anbefalet bygherre at få foretaget en forundersøgelse, idet museet i den arkivalske kontrol har konstateret, at der er en risiko for at påtræffe og skade væsentlige skjulte fortidsminder. Forundersøgelsen skal konstatere og belyse omfanget af fortidsminder, og derved give bygherre en mulighed for at omdefinere, begrænse eller flytte sit anlægsprojekt. Museet bekoster selv disse mindre forundersøgelser som typisk vil være hos private i forbindelse med mindre jordarbejder eks. jordvarme eller opførelse af beboelseshuse og lign. på en enkelt matrikel. Efter endt forundersøgelse afleverer museet en udtalelse efter 25. Denne udtalelse kan frigive arealet helt eller delvist, men den kan også indeholde et budget godkendt af kulturstyrelsen, på hvad en arkæologisk udgravning vil koste bygherre. 15\n16 16 Bygherrebetalte forundersøgelser og undersøgelser er sager som har et sådan omfang at forundersøgelsen betales af bygherre. Museet behandler disse sager på samme måde som de egenbetalte forundersøgelser, dog med den forskel, at der udarbejdes et forundersøgelses budget som godkendes i kulturstyrelsen. Forundersøgelsen er altid frivillig for bygherren men tilbydes som et redskab der kan hjælpe bygherre med at undgå fordyrende arbejdsstop midt i en anlægsproces. Efter endt forundersøgelse afleverer museet en udtalelse efter 25 som ved egenbetalte undersøgelser. Alle arkæologiske udgravninger afsluttes med en udtalelse inkl. kortbilag, som kortlægger frigivne områder. Desuden tilbydes bygherre en kulturhistorisk rapport eller lign. tiltag som kan formidle de arkæologiske resultater, der er fremkommet ved undersøgelsen. Ved nedrivning af anlæg eller bygninger, som vurderes til at være bevaringsværdige eller have stor lokalhistorisk betydning, dokumenterer museets nyere tids afdeling gennem opmålinger, fotoregistreringer og indsamling af viden. 16\n17 Projekter og handleplaner for kulturarv 2015 Strategier for kulturarv Formål: Rammer, værdier og målsætninger for arbejdet i Kulturarvsenheden på Museum Sydøstdanmark. Vilkår og forudsætning: De definerede strategier i arbejdsplan. Kulturarvsenheden er dynamisk, således at den løbende tilpasses til de behov, som den fysiske planlægning i ansvarsområdet kræver, idet der til stadighed tilsigtes at enheden besidder de faglige kvalifikationer, som erfaringsmæssigt er nødvendige for varetagelsen af arkæologi og nyere tid. Der arbejdes målrettet på løbende at effektivisere alle styrings- og arbejdsprocesser indenfor afdelingen. I de sjældne tilfælde, hvor afdelingen ikke besidder den påkrævede faglige specialviden, træffes der aftaler om ekstern bistand. Der investeres løbende i det nødvendige udgravnings-, opmålings-, dokumentations- og it-udstyr med henblik på at opnå kvalitet og effektivitet i såvel undersøgelses- som afrapporteringsfasen. Der investeres bl.a. i digital udvikling indenfor opmåling, registrering og afrapportering. Der arbejdes løbende med at etablere en effektiv forvaltningspraksis og er udarbejdet fælles administrative og økonomiske retningslinjer og procedurer for arkæologisk og nyere tids sagsbehandling. Konceptet Arkæologien som værdiskaber er implementeret i forvaltningen og anvendes i samarbejdet med bygherrer i forbindelse med arkæologiske undersøgelser. På museets hjemmeside fremgår den arkæologiske afdelings virke, og om de ydelser museet tilbyder i forbindelse med varetagelsen af den fysiske planlægning og arealudnyttelsen. Økonomi: Der afsættes i planperioden den nødvendige økonomi og tid. Ressourcetræk: Kulturarvsenheden Ansvarlig: Kulturarvsenheden Handleplan 2015: Museets strategier følges 1. kvartal: På museets ny hjemmeside fremgår den arkæologiske afdelings virke, og om de ydelser museet tilbyder i forbindelse med varetagelsen af den fysiske planlægning og arealudnyttelsen. Resultat: Gennemført Varetagelsen af den fremtidige arkæologiske og nyere tids virksomhed i kommunerne, Greve, Solrød, Stevns og Faxe Formål: Økonomisk kompensation for varetagelsen af museumslovens kap. 8. Vilkår og forudsætning: Museum Sydøstdanmark varetager Kap. 8-ansvaret for nyere tid og arkæologi i Solrød Kommune samt Kap. 8-ansvaret for arkæologi i Greve, Stevns og Faxe Kommune mod økonomisk kompensation. Ressourcetræk: Kulturarvsenheden Ansvarlig: Kulturarvsenheden og direktør 17\n18 18 Handleplan 2015: 1. kvartal: Der udarbejdes forslag til aftale i samarbejde med kulturstyrelse og kommuner Resultat: Museet har afsøgt grundlag for indgåelse af aftale med kommuner og indhentet lignende aftaler fra museer med tilsvarende udfordringer. Der udformes i 2016 aftaler med de berørte kommuner. Efteruddannelse og kompetenceudvikling Formål: Museets faglige medarbejdere opretholder og udvikler kompetencer Vilkår og forudsætning: Museet og dets faglige medarbejdere skal kunne leve op til kulturstyrelsens definerede krav. Der udarbejdes en politik som følges. Økonomi: Der afsættes i planperioden den nødvendige tid og økonomi. Ressourcetræk: Kulturarvsenheden Ansvarlig: Kulturarvsenheden Handleplan 2015: 1. Kvartal udarbejdes politik. Politik følges. Resultat: Gennemført. Politiker findes på museets Intra. 18\n19 Arkæologi Mål: At besidde et solidt fagligt fundament, som sikrer en professionel faglig administrationen af museumsloven og kvalificeret rådgivning til udformning og gennemførelse af kommuners og statens målsætninger på kulturarvsområdet. På forskningsområdet arbejdes ud fra et alment forskningsbegreb og internationale standarder. Organisering Arkæologi ved Museum Sydøstdanmark er en del af Kulturarvsenheden. I 2015 var der ti arkæologiske museumsinspektører udover en arkæologiske forskningsleder og kulturarvschef. Disse sørgede for varetagelsen af de lovpligtige opgaver, herunder sagsbehandling, administration og tilrettelæggelse af undersøgelser. Til undersøgelserne er der tilknyttet en række arkæologer i projektforankrede ansættelser. I løbet af 2015 har der været 21 projektansatte arkæologer ansat på museet. Det arkæologiske virke er organiseret således, at der hentes stordriftsfordele, men også således, at den lokale forankring sikres i Næstved, Køge og Vordingborg. Den centrale administration blev i 2015 varetaget fra Skt. Peders kirkeplads 14 i Næstved. Museets arkæologer er hovedsageligt tilknyttet kirkepladsens skole i Næstved. Til dagligt er der også arkæologiske kontorpladser i Vordingborg og i Køge både fast og som det er mest hensigtsmæssigt i forbindelse med undersøgelser. Den arkæologiske enhed var i 2015 struktureret, således at den kan leve op til Kulturstyrelsens krav om en effektiv og professionel forvaltning og administration, som kan samarbejde med Kulturstyrelsen, planmyndigheder, bygherrer og andre efter bestemmelserne i museumsloven. Enheden skal på baggrund af den lokale kulturarv udarbejde regionale strategier og sørge for, at nationale og regionale strategier implementeres i prioriteringer, tilrettelæggelse og gennemførelse af 19\n20 20 konkrete undersøgelser. Det er en vision, at den enhed der opbygges får en styrke, der indebærer, at enheden fremover vil være den indlysende centrale juridiske enhed i region Sjælland. Den arkæologiske enhed er dynamisk, således at den løbende tilpasses til det behov for arkæologi, som den fysiske planlægning i ansvarsområdet kræver, idet der til stadighed tilsigtes at enheden besidder de faglige kvalifikationer, som erfaringsmæssigt er nødvendige for varetagelsen af arkæologien. Der arbejdes målrettet på at effektivisere alle styrings- og arbejdsprocesser indenfor enheden. I de sjældne tilfælde, hvor enheden ikke besidder den påkrævede faglige specialviden, træffes der aftaler om ekstern arkæologisk bistand. Der investeres løbende i det nødvendige udgravnings-, opmålings- og it-udstyr med henblik på at opnå kvalitet og effektivitet i såvel undersøgelses- som afrapporteringsfasen. Der investeres bl.a. i digital udvikling indenfor opmåling, registrering og afrapportering. I 2015 skulle Museum Sydøstdanmark melde tilbage til Kulturstyrelsen hvorvidt de fra 1. januar 2016 ville leve op til de arkæologiske kvalitetskrav som kulturstyrelsen tidligere har meldt ud. De eneste hængepartier museet havde i den forbindelse var et mindre registreringsefterslæb, dette bliver afviklet efterhånden som igangværende sager afsluttes. Administrationsstrategi og forvaltning Gennem Museumsloven er kommuner og museum forpligtet til at samarbejde omkring plansagsarbejde, såsom kommuneplaner, lokalplaner, VVM-redegørelser, byggesager, landzonetilladelser osv. Museets administrationsstrategi sikrer, at museet udfører sit lovpligtige kapitel 8 arbejde på en fyldestgørende og hensigtsmæssig måde. Strategien danner desuden grundlag for at evaluere og udvikle museets arbejde indenfor dette område. Museet har som erklæret mål at udføre det administrative arbejde således at museet kan rådgive og vejlede bedst muligt, samt reagere hurtigt og professionelt overfor bygherrer, kommuner og andre anlægsmyndigheder. Som en naturlig del af enhedens virke først og fremmest de mange undersøgelser og arkæologiske udgravninger afledt af planarbejdet fremlægger enheden foreløbige resultater på museets hjemmeside, facebook, i udstillinger, publikationer og foredrag på såvel populært som videnskabeligt niveau. Foredragsrækker foregår så vidt muligt i samarbejde med Museumsforeningerne. Den arkæologiske enhed bidrager med materiale til museernes skoletjeneste. Museet samarbejder med de kommunale planmyndigheder. Planmyndighederne skal underrette museerne om planforslag og om bygge- og nedrivningstilladelser. Museerne rådgiver planlægningsmyndigheden om sikring af væsentlige bevaringsværdier. Hvor dette ikke er muligt, dokumenterer museet forholdene. I det omfang det lader sig gøre, indgår kulturarvsafdelingen på et så tidligt tidspunkt som muligt i sagsbehandlingen for at sikre så optimale arbejds- og planlægningsvilkår for såvel bygherre som afdelingen. 20\n21 For at styrke plan- og forvaltningsarbejdet deltager Arkæologi enheden i relevante råd og udvalg nedsat af Næstved, Køge og Vordingborg kommune og/eller sådanne som opstår på initiativ af lokale kræfter. Løbende besvarelse af henvendelser vedr. såvel det fagligt dækkede område som museets samling er også en del af ansvaret og af stor betydning i bestræbelserne på at holde sig i aktuel kontakt med museets brugere. Af samme grund prioriteres hurtige og fyldige besvarelser højt. Ansvarsområder og forvaltning Ansvarsområde Arkæologi arbejder med afsæt i museumslovens kapitel 8 og agerer på vegne af Kulturstyrelsen indenfor sit ansvarsområde, som omfattes af Solrød, Greve, Køge, Næstved, Vordinborg, Faxe og Stevns kommune. Museum Sydøstdanmark juridiske ansvarsområder 21\n22 22 Administration af bygge- og plansager Som det ses af nedenstående skema er der stor forskel på mængden af sager museet modtager fra de enkelte kommuner. Dette skyldes flere forskellige ting. Der er naturligt nok forskel på mængden af f.eks. landzonesager i Solrød Kommune, som er en udpræget by kommune og Næstved Kommune som er en udpræget land kommune. En anden årsag er at måden at sagsbehandle forskellige sager på ikke nødvendigvis er den samme for kommunerne. En kommune kan kalde en sag for en byggesag mens den i en anden kommune kaldes en nedrivningssag. Ydermere er der den årsag at museet normalt slet ikke modtager en sagstype fra en kommune. Dette kan f.eks. ses i at museet kun har modtaget en landzonesag fra Køge Kommune på trods af at kommunen har et større areal som ligger i landzone. Der er selvfølgelig også en naturlig forskel på hvilke typer af sager de forskellige kommuner har og behandler, grundet anlægsaktivitet, geografiskplacering osv. Museets kapitel 8 afdeling vil fortsætte arbejdet med så vidt muligt at ensrette den information som modtages fra kommunerne, således at alle kommuner sender alle typer af sager til museet som beskrevet i museumsloven. Dette forsøges gjort gennem årlige møder med alle kommuners plansagsafdelinger og tættere personlig kontakt mellem kommunernes medarbejdere og de sagsbehandlende museumsinspektører. I Greve Kommune har dette været gjort i flere år og erfaringer herfra er ganske gode. Det totale antal plansager som Museum Sydøstdanmark har behandlet i 2015 er Disse er blevet screenet og arkiveret. Hvis det har været nødvendigt er de blevet sagsbehandlet af museets museumsinspektører. Type/Kommune Faxe Greve Køge Næstved Solrød Stevns Vordingborg Byggesager Infrastruktur Landzonesager Lokalplan/ Lokalplan-forslag Jordvarme Læhegn Naturgenopretning Nedrivning Renovering Råstof Sagslister Diverse/VVM osv Total Plansager\n23 Dette tal er noget højere end tallet for 2014 som var Stigningen skal ses i lyset museets arbejde med at få alle kommunerne til at fremsende samtlige relevante sagstyper. Driftskommunerne Køge, Næstved og Vordingborg står samlet for 2318 behandlede sager hvilket svarer til 65% af den samlede mængde behandlede sager. De resterende 1221 sager eller 35% stammer fra de ikke tilskudsgivende kommuner Faxe, Greve, Solrød og Stevns. Danefæ 2015 Et arbejdsområde som for mange arkæologiske museer er i rivende udvikling er arbejdet med Danefæ. Mængden af indleveringer er kraftigt stigende, for Museum Sydøstdanmark er antallet af indleverede genstande til Danefæbedømmelse steget med 35% fra Oplysninger omkring de enkelte fund er tillige steget og stort set alle indleverede fund kommer med et sæt koordinater som kan bestemme fundets nøjagtige placering. Fund og deres dertilhørende oplysninger er en fantastisk supplerende kilde til den arkæologiske data som findes på mange lokaliteter. Andre steder er detektorfundene den eneste kilde til lokaliteten og derfor af stor vigtighed for det overordnede arkæologiske billede. I 2015 har museets Danefæenhed koncentreret arbejdet om at få ryddet op i en stor del af de gamle sager som lå fra før museets fusion. Desuden har Danefæenheden arbejdet med an artikel til museets årbog omhandlende Danefæ og den nytte de gør. Et ekstra travlt efterår for alle i enheden har desuden betydet at antallet af indleverede genstande kun er ca. halvdelen af tallet for Ud af 78 nye sager museet har oprettet i 2015 er 38 af disse nye detektorlokaliteter. Fundmaterialet omfatter mange forskellige fundtyper lige fra "skuffefund" over dele af bronzealdersværd til middelalderlige salmebogsbeslag. Særligt en fundtype er dog meget rigt repræsenteret i det indleverede og det er mønterne. Her er det hovedsageligt middelaldermønter der gør sig gældende men også et skattefund på det sydlige Møn bestående af både hele og dele af 35 arabiske sølvmønter fra vikingetid. Denne skat havde så godt et potentiale, at museet valgte at foretage en mindre forundersøgelse på stedet for at prøve på at lokalisere flere mønter og få et billede af de omstændigheder hvorved skatten var begravet. Det lykkedes ikke at finde selve nedgravningen for skatten, men meget tæt derved fandtes et treskibet langhus som typologisk dateres til samme tid som mønterne, nemlig begyndelsen af 800-tallet. Indleveret til Museum Sydøstdanmark 2015 Behandlet på Museum Sydøstdanmark 2015 Afleveret på Nationalmuseet 2015 Klar til aflevering på Nationalmuseet Genstande under behandling Det er som tidligere år meget forskelligt hvor stor en mængde genstande der kommer fra de forskellige kommuner i museets ansvarsområde. Nedenstående skema indeholder en opgørelse over dette. 23\n24 24 Kommune Faxe Greve Køge Næstved Solrød Stevns Vordingborg Danefæ Som det ses er der langt flest genstande fra Vordingborg Kommune og her kommer de fleste som tidligere år fra Møn. Nationalmuseet modtog i stykker danefæ til vurdering hvilket betyder at Museum Sydøstdanmark er en af de helt store bidragsydere til denne pulje. Skattefund fra Møn Skatten, der består af mønter og stumper af mønter, er blevet dateret til mellem efter Kristus, og hører dermed til i den tidlige vikingetid. Undersøgelser 2015 I 2015 var der en markant nedgang i den arkæologiske aktivitet ved Museum Sydøstdanmark. Efter at have haft rekordmange undersøgelser i 2013 og 2014, med ekstraordinært mange projektansatte arkæologer, landede 2015 på en omsætning på omkring 60% af de forgående år. Det betød ikke at vi havde mindre travlt i Tværtimod. De færre sager blev i 2015 fordelt ud på færre arkæologer således at arbejdsbyrden blev oplevet som den sammen. Dertil kom at mange af udgravningsledernes opgaver skiftede fra at være feltarkæologer til at være rapportskrivere bag skrivebordet. Nedgangen i feltarkæologi skyldes ikke at opgaverne forsvandt, snarere at de ekstraordinært store sager omkring Vejdirektoratets og Banedanmarks udvidelser i Køgeområdet blev afsluttet i Den store nedgang i de samlede antal udgravninger til trods, fik vi i 2015 udført nogle bemærkelsesværdige undersøgelser til gavn for museets samlinger og den videnskabelige verden. 24\n25 I 2015 foretog vi 41 arkæologiske undersøgelser ved Museum Sydøstdanmark. Hovedparten af undersøgelserne fandt sted i Køge kommune, 24 stk. I de øvrige kommuner var der kun enkelte undersøgelser, Næstved 6, Faxe 3, Stevns 4 og Vordingborg 6. I Greve og Solrød var der kun undersøgelser i forbindelse med større projekter, der krydsede kommunegrænserne. I det foregående afsnit kunne man læse om vores stigning i antal af danefæsager. I de seneste år har vi arbejdet strategisk med at lave efterundersøgelser på de mest spektakulære af fundsteder med Danefæ. I denne sammenhæng spiller Møn en vigtig rolle, således at øen nu reelt er oppe og udfordre Bornholm som den mest spændende ø med arkæologiske danefæ. Næsten i hvert fald. Det viste udgravningen på Kraneledvej (KNV00336), hvor der blev fundet bebyggelse i forbindelse med de mange arabiske mønter fra vikingetiden. Et andet vigtigt fundsted med danefæ fra vikingetiden og tidlig middelalder Ågård (KNV00100) blev også undersøgt i Her blev der også fundet markante spor efter bebyggelse fra Vikingetiden. Udgravningerne langs Køge bugt blev i 2015 suppleret af en større udgravning ved Køge campus, hvor der blev registreret ikke mindre end 40 huse hovedsageligt fra jernalderen. Det betyder at vi fra Køge bugt gravningerne har udgravet over 600 huse! Dette er et fantastisk kildemateriale som vi de følgende år skal bruge til at bekrive bebyggelsesudviklingen i området. Da vi har arbejdet strategisk med naturvidenskabelig datering af husene har vi et kildemateriale der er unikt selv i et europæisk perspektiv! De kommende års store arkæologiske satsning på Museum Sydøstdanmark undersøgelsen af vikingeborgen Borgring ved Lellinge fyldte også lidt blandt udgravningerne i Omkring Næstved har der også foregået arkæologisk aktivitet, hovedsageligt i forbindelse med infrastruktur. Vi har undersøgt cykelsti lang rute 22 og afsluttet undersøgelserne omkring den nordlige omfartsvej. Interessant for de kommende års udgravninger har vi også afsluttet en større rapport omkring økonomi og fremgangsmåde når Næstved om få år skal forbindes med sydmotorvejen. I 2015 fortsatte det arkæologiske arbejde i forbindelse med byudviklingeprojektet Køge Kyst, idet de sidste forundersøgelser indenfor det nuværende projekt blev gennemført. Samtidig fortsatte museet på slutudgravninger på forskellige byggearealer. Da bygherre i de fleste tilfælde har valgt at opføre piloterede bygningerne uden kældre er der alene blev udgravet de areal-stumper, hvor de skulle grave ud til f.eks. elevatorgruber og forsyningsledninger. De sidste undersøgelser forventes udført i I oversigten kan man se undersøgelsen Jnr, navn, ansvarlig inspektør, type undersøgelse (FU= forundersøgelse, UDGR=udgravning, OVERV= overvågning, ARK Analyse= arkæologisk analyse), udgravningens periode og kommune. Prøvegravninger og udgravninger 2015 KNV00047 Lellinge Øst JU FU 9/11-1/12 Køge Søgegrøfter udlagt over 18 ha. på sydsiden af Køge Å mellem motorvejen og Lellinge Kirke. Øst for slugten med den nordgående bæk var et mindre område på hældet mod ås-engen med små kogegruber og spredte fyldskifter, der hører til i bronzealder. Vest for slugten, på det højeste punkt i prøvegravningsområdet, fandtes to fyldskifter nærmest Ringstedvej, det ene med lidt oldtidskeramik og det andet med en jernslagge. Nærmest Lellinges østlige udkant fandtes flere gruber, heraf en med 25\n26 26 østersøkeramik, og stolpehuller, der ikke kunne sammensættes til plausible konstruktioner. Ca. 130 m nord for Ringstedvej fandtes et mindre øst-vest-orienteret treskibet hus, der - ud fra stolpesætningen - kan henføres til den ældre del af yngre jernalder. Ikke så langt herfra var yderligere en stolpehuls- og grubekoncentration, men uden at konstruktioner kunne erkendes. En hulvej med 2 sæt hjulspor kunne erkendes over et stykke på 175 m med NNV-SSØ retning mellem et punkt ca. 100 m øst for Lellinges nuværende bygrænse og Køge Å. Hjulsporene var fyldt op med vingetegl, som introduceres i senmiddelalderen. KNV00100 Ågård JU FU 3/8-28/8 Køge Et mindre felt omkring en hustomt, der blev påvist ved en ledningsgravning i 2013, og søgegrøfter omfattede et samlet areal på 3 ha. Det kendte hus blev færdigudgravet, og i tilgift kunne et hegn knyttes til bygningen. Søgegrøfterne viste, at der var to mindre trelleborghuse med væggrøfter m syd for førstnævnte bygning. Hertil kommer adskillige mindre områder med stolpehuller, mens der var bemærkelsesværdigt få affaldsgruber. Bemærkelsesværdigt var ligeledes det meget begrænsede antal fund fra en lokalitet, som ellers har afgivet en del metaldetektorfund fra yngre germanertid, vikingetid og middelalder. Gravningen blev gennemført som seminargravning for Saxo-Instituttet. Ågård. Hus fra vikingetid. KNV Kapelvej MKS UDGR Køge I forbindelse med etablering af regnsvandsbassin vest for Kapelvej ved Ølsemagle udgravede Museum Sydøstdanmark et bopladsområde med flere gårdsenheder, gruber og hegnsforløb - 26\nBestyrelsesmøde Bestyrelsen 25. november 2015\nBestyrelsesmøde Bestyrelsen 25. november 2015 Dato 25.11.2015 Tid 17.00-19.00 Sted Museum Sydøstdanmark, Kornerups Rådhus, Vordingborg Deltagere Torben Nielsen, Formand Christian Wedell-Neergaard, Næstformand


Frøplante skadedyr - Spørgsmål og svar - 2021\nDer blev lyserøde prikker på aubergineplantagerne; på bagsiden af bladene fandt jeg små sorte prikker. Under et forstørrelsesglas så jeg, at prikkerne bevæger sig, det ligner en edderkoppemid ??? Hvordan håndteres det, eller er det lettere at kaste frøplanter ??? Fortæl mig venligst! Ser virkelig frem til rådgivning !!!\nEn edderkopmider elsker tør luft for at forhindre spredning ved hjælp af sprøjtning. Fortynd effektivt med Fitosparin efter anvisninger i varmt vand (stuetemperatur) og sprøjt buske rigeligt. Men det hjælper med et lille antal skadedyr eller i form af forebyggelse. Hvis flåtten har spredt sig meget, skal du bruge stoffet Fitoverm - sikkert for mennesker.\nVil ikke bruge stoffer, prøv et folkemiddel. Opløs vasketøjssæbe i vand, tilsæt lidt hvidløg og aske. Når du sprøjter frøplanter, skal du være mere opmærksom på den nederste del af bladene. Edderkoppemugten suger auberginejuicerne og bevæger sig fra det ene blad til det andet. Til sidst dør busken. Derfor skal sprøjtning udføres flere gange i intervaller på 7-10 dage.\nBeskrivelse og egenskaber ved æblevarianter Hvid påfyldning, når den er moden, og hvordan den skal opbevares\nSådan vandes løg korrekt og ofte udendørs, hvornår man skal stoppe med at vande\nBeskrivelse og karakteristika ved Plymouthrock kyllingers produktivitet, finesserne i indholdet\nDahlias "Sjove fyre": træk ved plantning og pleje\nFunktioner af voksende hybrid agurker "Goosebump f1"\nReparation af hindbær\nHvordan jordbær af forskellige sorter dvale\nCopyright 2021 \_ Planter og plantning, landskabsdesign \_ Frøplante skadedyr