byggeskadefonden projekt granskning ekstern vejledning for bygherrer marts PDF\nDownload "byggeskadefonden projekt granskning ekstern vejledning for bygherrer marts 2015"\n1 ekstern projekt granskning vejledning for bygherrer marts 2015 byggeskadefonden 19\n2 Byggeskadefonden anbefaler, at bygherrer i støttet boligbyggeri supplerer den interne projektgranskning med en ekstern granskning foretaget af en uvildig rådgiver, som ser projektet med andre øjne end både bygherre og de projekterende. Denne vejledning supplerer SBi-anvisning 246, Projektgranskning af byggeprojekter, Anvisningen fra SBi henvender sig i første række til de projekterende. 20\n3 ekstern projektgranskning vejledning for bygherrer Denne vejledning er målrettet almene bygherrer, men kan med fordel også anvendes af andre bygherrer. Vejledningen beskriver, hvordan bygherren med brug af en ekstern gransker kan få foretaget en systematisk stikprøvevis kontrol af væsentlige forhold i projektet. En sådan ekstern projektgranskning koster typisk meget lidt i forhold til de samlede udgifter, men kan give store besparelser for bygherren på kort og især på længere sigt. Vejledningen omfatter såvel nybyggeri som ombygning og renovering af eksisterende bygninger. indhold Hvad er ekstern projektgranskning side 3 Hvorfor ekstern projektgranskning side 4 Kom godt i gang, Bygherrens forberedelse af granskningen side 7 Hvad skal granskes side 8 Hvornår og hvor meget skal der granskes side 10 Fokus på risikobehæftede forhold side 12 Udførelse af granskningen granskningsrapport side 14 Bygherrens opfølgning på granskningen side 15 Ordliste side 16 Byggeskadefonden Marts\n4 Projektgranskning en definition En dokumenteret, sammenhængende og systematisk gennemgang af et projekt for at vurdere projektets evne til at opfylde specificerede og underforståede krav samt for at identificere problemer. Fra BPS Publikation 57 Forslag til definitioner for området kvalitetssikring. Projektgranskning de formelle krav 4, stk. 2, 2. pkt. Rådgivere skal inden afgivelse af deres projektdel have gennemført projektgranskning, og entreprenører skal inden projektgennemgang have gennemført procesgranskning. 4, stk. 3. God kvalitetssikringsskik omfatter en fagmæssig og omhyggelig brug af den byggetekniske og organisatoriske viden, der på tidspunktet for en ydelse findes i fagkredse om sikring af ydelsens kvalitet. Kilde: Bekendtgørelse om kvalitetssikring af byggearbejder i alment byggeri mv. og ombygninger efter lov om byfornyelse og ombygning af byer. Der henvises derudover til ydelsesbeskrivelse for Byggeri og planlægning 2012, udarbejdet af FRI og Danske ARK. Ekstern granskning er et supplement til de projekterendes egen granskning. Projekteringsansvaret er altid hos de projekterende. 2\n5 hvad er ekstern projektgranskning Projektgranskning Projektgranskning er en uvildig kontrol af et byggeris projektmateriale. Granskningen sker som en systematisk stikprøvevis gennemgang af udvalgte risikobehæftede forhold, som erfaringsmæssigt kan medføre svigt med alvorlige konsekvenser. Granskningen kan vedrøre såvel byggetekniske forhold som juridiske forhold og vil typisk ske i en kombination af dokumentkontrol, modelkontrol og møder med de projekterende. intern granskning af egne ydelser Alle parter i almene boligbyggerier skal granske og kvalitetssikre deres egne ydelser. Bygherren skal blandt andet selv foretage en granskning af byggeprogram og rådgiveraftaler. De projekterende skal foretage egen granskning af projektet i alle hovedfaser. Kravene til den interne projektgranskning er nærmere beskrevet i kvalitetssikringsbekendtgørelsen. ekstern granskning med øjne udefra Byggeskadefonden anbefaler, at almene bygherrer også får foretaget en ekstern granskning af en uvildig rådgiver, som ser på projektet med nye øjne. Udgiften til en sådan ekstern granskning vil typisk udgøre en forsvindende del af det samlede byggebudget, men kan have stor effekt på byggeriets samlede kvalitet og økonomi. egne ydelser bygherre ekstern gransker projektet egne ydelser projekterende ekstern Projektgranskning økonomi Omkostninger til ekstern projektgranskning skal holdes indenfor byggeriets almindelige budgetramme, dvs den anskaffelsessum, som kommunen godkender. 3\n6 hvorfor ekstern projektgranskning formålet med ekstern projektgranskning Bygherrens formål med ekstern projektgranskning er at identificere væsentlige fejl, mangler og løsninger, hvor det er sandsynligt, at der vil opstå fejl under udførelsen eller i sammenbygningen med andre bygningsdele. En ekstern granskning kan øge muligheden for at sikre byggeriets samlede kvalitet, mindske risikoen for svigt og skader samt reducere byggeriets omkostninger under både anlæg og drift. ekstern projektgranskning sikrer sammenhæng Et byggeris kvalitet fastlægges i et samspil mellem mange parter på baggrund af bygherrens krav til udformning, funktion, byggeteknik, økonomi og tid. Ekstern projektgranskning er et middel til at afsløre, om de enkelte parters egenkontrol er effektiv, eller om man har glemt noget, ligesom den kan afsløre manglende sammenhæng i grænseflader mellem forskellige dele af projektet. Hvis alle parters egenkontrol igennem programmering, projektering og udførelse er effektiv, bliver den eksterne projektgranskning en formalitet. med ekstern projektgranskning kan bygherren bedre sikre at der er et éntydigt aftalegrundlag og at projekteringsydelser svarer til det aftalte at der er sammenhæng mellem bygherrens forventninger (byggeprogram) og løsningsforslag, budget og tidsplan, at løsningsforslag til udformning, funktion og byggetekniske detaljer er i overensstemmelse med gældende forskrifter og god byggeskik, at dispositioner og løsningsforslag ikke rummer væsentlig risiko for fejl, mangler og byggeskader, at løsningsforslag har en normal levetid og ikke medfører store fremtidige udgifter til drift og vedligeholdelse, at der er sammenhæng i grænseflader mellem forskellige entrepriser, og at løsninger, der projekteres hos (system)leverandører, er sammenhængende med projektet også i mindre projekter, at de ovenfor beskrevne krav også fastholdes i forbindelse med eventuelle besparelser efter licitationer. ekstern projektgranskning er en god forretning SBi har i en rapport skønnet, at omkostningerne til udbedring af svigt, fejl, mangler og skader udgør ca. 10 pct. årligt af byggeriets produktionsværdi (kilde: Svigt i byggeriet økonomiske konsekvenser og muligheder for en reduktion, Erhvervs- og Byggestyrelsen 2004). En meget stor del skyldes, at der enten er fejl i selve projekterne, eller at projekterne er vanskelige at udføre uden svigt og fejl. Byggeskadefonden anslår, at udgiften til ekstern projektgranskning kun vil udgøre ca. 2 promille af et byggeris anskaffelsessum, og at projektgranskning kan reducere udgifterne til udbedring af svigt og fejl med mindst en femtedel. Projektgranskning kan derudover medvirke til at øge erfaringsudvekslingen mellem parterne i byggeriet. Dermed vil effekten af granskningen være bredere end de konkrete byggerier, hvor granskningen gennemføres. 4\n7 En kvalificeret projektgranskning kan med et beskedent ressource forbrug forebygge mange fejl og derved give bedre totaløkonomi. 5\n8 Kom godt igang bygherrens forberedelse af granskningen bygherrens beslutning om ekstern granskning Det er bygherren, der skal tage initiativ til at beslutte, at der skal foretages ekstern projektgranskning. Der er endnu ikke et formelt krav om det, og bygherren kan ikke forvente, at de projekterende tager initiativet til at foreslå, at bygherren foranstalter en ekstern kontrol af deres projekter. Erfaringen viser, at bygherren med fordel kan få foretaget ekstern granskning af selv mindre projekter. bygherrens krav til den eksterne gransker Bygherren bør aldrig vælge en gransker, der har medvirket som f.eks. rådgiver eller projekterende i projektet. Granskeren skal også være uafhængig og uvildig i forhold til de organisationer, der har været involveret i projekteringen af det pågældende byggeri. Bygherren bør således ikke overlade granskningen til en eventuel bygherrerådgiver, da der i givet fald kan rejses tvivl om uafhængigheden. Ekstern projektgranskning bør altid foretages af erfarne bygningssagkyndige. Kom godt igang For bygherren starter en vellykket projektgranskning med indgåelse af en præcis aftale med den eksterne gransker. Aftalen kan almindeligvis baseres på bestemmelserne i ABR 89. bygherrens aftale med den eksterne gransker Granskningen baseres på en aftale mellem bygherre og gransker. Aftalen skal fastlægge granskningens genstand, omfang, tidsplan, honorering, ansvar, forsikring samt rapporterings- og formidlingsform. Aftalen kan almindeligvis baseres på ABR 89 (1989). Bygherren vælger og kontraherer almindeligvis selv direkte med granskeren. Granskeren refererer normalt til bygherren, og bygherren må indskrive i udbud og aftaler om projektering og udførelse, at man på angivne tidspunkter må tåle en nærmere specificeret ekstern granskning. bygherrens rammer for den eksterne granskning Ekstern granskning kan lægge op til konflikter mellem de projekterende og den eksterne gransker, og det er derfor en vigtig opgave for bygherren at etablere et konstruktivt samarbejde mellem projekterende og gransker fx gennem tidlig information og afklarende møder. Bygherrens eksterne granskning og den faglige fordeling af granskningen bør således fastlægges så tidligt som mulig i processen, så alle i hele byggeriet kender deres rolle i granskningen. 6\n9 Det er bygherrens ansvar at sikre, at rammerne for den eksterne granskning bliver så gode som muligt at granskningen bliver en velintegreret del af byggeprocessen. Det sker blandt andet ved at lave realistiske tidsplaner, hvor der er afsat den nødvendige tid til granskning, og ikke mindst til at følge op på resultaterne af granskningen. Der skal således også afsættes fornøden tid til ekstern granskning af projektændringer i forbindelse med eventuelle besparelser efter licitationer. ekstern granskning ved totalentreprise Der er også behov for ekstern projektgranskning, hvor projektering foregår i totalrådgivning og hvor projektering foregår hos en totalentreprenør eller hos dennes tilknyttede rådgivere/totalrådgiver. Der kan her være særlige udfordringer med udformningen af aftalen mellem bygherre og projektgransker. Det er vigtigt, at bygherren i sit udbudsmateriale har fastlagt konditionerne for projekteringsforløbet, idet totalentreprenøren og hans folk skal oplyses om granskningen og om tidsforløb m.v., således at de fornødne ændringer kan indarbejdes efterhånden som resultatet af granskningen fremlægges. 7\n10 hvad skal granskes granskning af byggeriets samlede kvalitet Bygherren skal sikre, at der både foretages ekstern granskning af projektets overordnede sammenhæng og af udvalgte risikobehæftede forhold, som for den pågældende type af byggeri erfaringsmæssigt kan betyde svigt med betydelige konsekvenser. Granskningen er oftest tværfaglig, men kan være begrænset til specifikke bygningsdele eller fag. Den eksterne granskning kan vedrøre alle forhold af betydning for byggeriets kvalitet: byggeriets processer, aftaler og kommunikation byggeteknik og løsninger projektmaterialet byggeriets økonomi digitale modeller. Den eksterne projektgranskning skal ikke alene fokusere på det foreliggende materiale, men også på de dele af projektet, der synes at mangle. fokus på huller mellem parter Stigende krav fra mange forskellige sider gør byggeriet mere og mere komplekst. Det betyder en øget specialisering, hvor alle bliver små eksperter på deres eget hjørne af projekteringen og udførelsen. Projektgranskeren skal forsøge at identificere eventuelle huller i grænsefladerne mellem de enkelte temaer i byggeriet eller mellem de enkelte entrepriser. fokus på bygbarhed Ekstern projektgranskning bør have særlig fokus på løsninger i projektet, hvor det er sandsynligt, at der vil opstå fejl under udførelsen og/eller i sammenbygningen med andre bygningsdele. Det kan være løsninger, som har urealistiske forudsætninger, eller som anvender metoder og materialer, der ikke er gennemprøvede under danske forhold. Hvis projektet mangler gennemarbejdning af væsentlige detaljer, må man ofte under udførelsen ty til lappeløsninger, som øger risikoen for, at der opstår skader i byggeriet, eller for at dele af udførelsen må laves om. I begge tilfælde vil det indebære forøgede omkostninger for bygherren. granskning ved renoveringer Ved renovering skal der tages udgangspunkt i allerede eksisterende bygninger, i eksisterende tegningsmateriale og der må tages hensyn til den byggeskik, der var gældende ved byggeriets opførelse. Granskning af renoveringsprojekter kræver særlig opmærksomhed på sammenhængen mellem det eksisterende og det nye. De byggetekniske valg skal knytte forskellige byggeteknikker sammen og skabe helhed i løsningerne. Renovering adskiller sig derudover fra nybyggeri ved, at projektet i højere grad skal rumme overskud til at håndtere det uforudsete det som først bliver kendt, når byggeriet åbnes, og der ofte afsløres forhold, som afviger fra det forudsatte. Løsninger, tidsplaner og udførelse må derfor være robuste og tolerante over sådanne afvigelser. Den eksterne gransker bør have fokus på disse særlige vilkår. 8\n11 Eksempel på en fejl, som kunne være undgået ved granskning Byggeriet er opført med sokkel og terrændæk under det endelige adgangsterræn. Den uheldige løsning er sandsynligvis opstået ved en sen projektændring, hvor kravet om niveaufri adgang er blevet indfriet uden de nødvendige overvejelser om sokkelhøjde, skalmursudformning og terrænkoter. En løsning, hvor terrændæk og organiske dele ligger under udvendigt terræn, er i sig selv uheldig og indebærer stor risiko for indtrængende vand. I eksemplet er der yderligere foretaget en udkradsning af studsfuger. Med skalmuren placeret i niveau med adgangsbelægningen er der dermed ikke bare stor sandsynlighed, men sikkerhed for vandindtrængen i konstruktionen. Løsningen er tydeligvis en projekteringsmæssig svipser. En granskning af projektet ville have afsløret, at hverken beskrivelse eller tegningsmateriale (fx en facadeopstalt) viser, hvordan skalmur og sokkel er udformet i forhold til terrænet. Et eksempel på en projekteringsfejl, som kunne og burde være opdaget ved projektgranskning. 9\n12 hvornår og hvor meget skal der granskes granskningens omfang Bygherren skal vurdere behovet for ekstern granskning på baggrund af det konkrete projekt og de projekterendes erfaringer. Det kan spænde lige fra en helt overordnet screening til en gennemgribende detaljeret granskning, i nogle tilfælde med bistand fra specialister. Omfanget af granskningen skal sammen med beskrivelse af tidsplan, honorering, ansvar, forsikring samt rapporteringsform fremgå klart af aftalen mellem bygherren og den eksterne gransker. Indenfor de aftalte rammer må det altid overlades til granskeren at vurdere, hvor fokus lægges i granskningen Der bør som udgangspunkt granskes i hver enkelt af projektets hovedfaser: Program, dispositionsforslag, projektforslag, hovedprojekt og eventuelt ved projektering under udførelse. Hovedvægten i den eksterne projektgranskning bør ligge i perioden umiddelbart op til udbud. Det frarådes, at entrepriseudbud sker inden granskningen er gennemført og indarbejdet i udbudsmaterialet, da et ufuldstændigt udbudsgrundlag giver anledning til rettelsesblade, med risiko for uklarheder og indbyrdes modstridende materiale, som kan komme bygherren til skade i form af forsinkelser og ekstraregninger. Ekstern projektgranskning bør altid ses som en forebyggende aktivitet, der så tidligt som muligt i projektforløbet skal afsløre problematiske forhold. granskning ved projektændringer Det er særlig vigtigt, at der granskes omhyggeligt i forbindelse med projektændringer. Risikoen for svigt i byggeriet er særlig stor i forbindelse med pludselige ændringer i projektet ændringer som ofte har forbindelse med besparelseskrav efter licitationer. granskning ved systemleverancer Der skal også ske granskning ved systemleverancer eller projektering under udførelse. Bygherren skal bede granskeren vurdere alle de forhold ved systemleverancen eller det projekterede under udførelse, som kan have væsentlig betydning for bygningens og projektets kvalitet, tid og økonomi. plan for granskningen Granskningen gennemføres efter en granskningsplan, som dels skal sikre, at der er afsat den fornødne tid til granskningen, dels redegør for forløbet af granskningen. På modsatte side er vist et eksempel på en prioriteret granskningsplan. Den mest nødvendige granskning omfatter: projekteringsaftaler projektforslag på principniveau hovedprojekt 3 uger før udbud planer for kontrol- og tilsynsarbejde digitale data og modeller. 10\n13 Den eksterne projektgranskning skal have særlig fokus på sene ændringer i projektet her opstår erfaringsmæssigt mange fejl. Eksempel på plan for ekstern granskning omfang af granskning Granskningsemner Byggeprogram Forprojekt Hovedprojekt Systemleverancer Projektering under udførelse Aflevering, drift Myndigheder Tilladelser, planer Aftaler Projektering, bygherrerådgiver Projekt Undersøgelser, modeller, tegninger, beskrivelser, teknisk dokumentation Digitale data Dokumenter, modeller, kommunikation Kontrahering Udbud, enterpriser, kontrakter Dokumentation kvalitetssikring Referater, kontroldokumentation, granskning Økonomi Budgetter, opfølgning Aflevering Protokoller, mangellister Drift og vedligehold Driftsplan, vedligehold Kilde: SBi,\n14 fokus på risikobehæftede forhold fokus på de risikobehæftede forhold Bygherren skal være opmærksom på, at den eksterne projektgranskning tilrettelægges, så der er balance mellem de ressourcer, der anvendes, og den forventede effekt. Fokus skal altid rettes mod de erfaringsmæssigt mest risikobehæftede forhold i byggeriet. Det gælder således om at skærpe indsatsen ved de bygningsdele, hvor sandsynligheden for svigt er størst, og hvor svigtet kan have de største konsekvenser. risikobehæftede forhold et eksempel Byggeskadefonden har f.eks. erfaring for, at svigt i lette vægge i vådrum medfører skader, der ofte bliver meget omfattende. Det er en kompliceret proces at opbygge væggene og udføre detaljerne rigtigt, og der er mange muligheder for at begå fejl. Sandsynligheden for svigt er derfor stor. Svigt i opbygningen vil ofte medføre, at konstruktionen opfugtes og nedbrydes, og udgifterne til udbedring vil være anseelige. En rettidig granskning af projektet kan afsløre eventuelle uhensigtsmæssige valg af disponering og materialer eller deciderede projekteringsfejl, således at de kan blive rettet, inden byggeriet starter. erklæring om risikobehæftede forhold De projekterende skal ifølge kvalitetssikringsbekendtgørelsen afgive en såkaldt Erklæring om risikobehæftede forhold til bygherren. I erklæringen redegør de projekterende for eventuelt risikobehæftede forhold i projektet. De projekterende skal også afgive erklæringen, hvis der ikke er risikobehæftede forhold. Bygherren skal med sin underskrift bekræfte den projekterendes erklæring. Bygherren kan bruge den eksterne projektgranskning som en slags check af de projekterendes erklæring om risikobehæftede forhold. Viser granskningen betænkelige forhold, som ikke er omtalt i erklæringen? Nogle gange træffes i en afvejning mod andre forhold valg, som kan indebære en byggeteknisk risiko. Bygherren må være særlig opmærksom på, at eventuelle alarmklokker fra projektgranskning og risikoerklæring indarbejdes i kontrol-, tilsyns- og driftsplaner. Byggeteknisk risiko er en kombination af sandsynligheden for skade og omfanget af den eventuelle skade. Projektgranskningen skal udpege dispositioner og løsninger, hvor sandsynligheden for svigt og skader og alvorlige følgevirkninger er stor. Se vejledning om risikobehæftede forhold på 12\n16 udførelse af granskningen granskningsrapport metodefrihed for granskning Der er fuld metodefrihed for den eksterne gransker for valg af granskningsmetode. Det er vigtigt, at granskeren finder metoder, som er realistiske i forhold til det materiale, der skal granskes, og i forhold til de situationer, der skal granskes i. Værktøjet til udarbejdelse af granskningsrapporten må aldrig blive en hæmsko for det egentlige mål at finde fejl, mangler eller forhold, der ikke er bygbare. Granskeren bør altid vælge en metode, der er tilpasset vilkårene i det konkrete projekt, som f.eks: Byggeriets størrelse og art Byggeprojektets organisering og stade De valgte løsningers udbredelse og kompleksitet Forhåndskendskab til de projekterende Den tid, der er til rådighed for granskningen. Udarbejdelse af granskningsrapport Granskeren sammenfatter resultatet af granskningen i en granskningsrapport til bygherren. Der er ligeledes fuld metode frihed for udarbejdelse af granskningsrapporten. Granskningsrapporten bør altid indeholde en tematisering og prioritering, som letter bygherrens overblik og sætter fokus på problematiske forhold med store funktionelle eller økonomiske konsekvenser. Projektering af offentligt støttede byggerier skal i dag foregå digitalt, Materiale udarbejdet ved projektgranskning bør således også være digitalt. Et hensigtsmæssigt format til udarbejdelse af granskningsrapporter er pdf. Udarbejdelse i pdf-format gør det enkelt at distribuere rapporten uden filudvekslingsproblemer, gør det muligt at søge i rapportens forskellige dele, og gør det nemt at foretage og fastholde noter og bemærkninger. På vej mod pdf-filen kan anvendes word-filer, indscan nede filer eller digitalt projektmateriale. Inspiration og redskaber til udarbejdelse af granskningsrapporter kan findes i SBi Anvisning 246 Projektgranskning af byggeprojekter bygherrens rolle under granskningen Bortset fra en formidlende rolle ved granskningens start, er bygherrens rolle under granskningen afgrænset til at sikre, at aftaler om udførelse og videreprojektering ikke indgås, før granskningsresultatet foreligger, og før projektet er ændret i overensstemmelse med granskningsresultatet. Såfremt granskeren måtte ønske det, kan bygherren foranledige granskningsmøder mellem de projekterende og granskeren under granskningens gennemførelse, for derved at afklare eventuelle tvivlsspørgsmål. 14\n17 bygherrens opfølgning på granskningen bygherrens ansvar Det er bygherrens ansvar, at der følges op på granskningsrapporten. Dette sker typisk i samarbejde med en tilknyttet bygherrerådgiver. afklaring af misforståelser og uenigheder Den gennemførte projektgranskning må i første omgang korrigeres for eventuelle misforståelser i en dialog mellem gransker og projekterende. Efter at de projekterende har haft lejlighed til at gennemgå granskningsrapporten, afholdes et fælles granskningsmøde med deltagelse af både bygherre, projektgransker og de projekterende. Formålet med mødet er at udarbejde en plan og en aftale for det videre forløb, inklusiv arbejdsdeling og tidsplan. Der kan i nogle tilfælde opstå en situation, hvor der ikke eller kun vanskeligt kan opnås enighed mellem de projekterende og granskeren. Bygherren må ikke blive en del af denne uenighed, men skal alene virke som beslutningstager. Projekteringsansvaret ligger hos de projekterende, og her skal ansvaret ligge gennem hele projekteringen, under byggeriets opførelse og efterfølgende efter afleveringen og til udløbet af den 5-årige ansvars periode. Bygherren har altid en vigtig rolle i at skabe en konstruktiv dialog, så alle relevante påpegede forhold fra granskningen indarbejdes i projektet. fra granskning til handling Når forholdene omkring granskningsrapporten er afklaret, skal der handles på granskningen. Bygherre og projekterende kan foretage nødvendige korrektioner i projektet, projekterende og udførende kan tilpasse udbudskontrolplan til det aktuelle projekt og til tilsynsplaner, ligesom bygherre og projekterende i samarbejde kan justere i den fremtidige driftsplan. For at kunne følge op i driftsfasen bør granskningsrapporten være tilgængelig for de, der har ansvaret for byggeriets drift og vedligeholdelse sammen med det øvrige ajourførte og opdaterede projektmateriale. ændring i projekt projektgranskning skærpet tilsyn i udførelse skærpelse af driftsplan 15\n18 ordliste Byggeskade Når brud, lækage, deformering, ødelæggelse eller svækkelse i en bygning ikke er uvæsent lig og skyldes forhold ved byggeriets opførelse eller ved senere om- eller tilbygninger. Byggeteknisk svigt Hvis materialer, konstruktioner eller bygningsdele i et byggeri savner egenskaber, som burde have været der i henhold til offentlige forskrifter eller almindelig god byggeskik. Der er også tale om byggeteknisk svigt, hvis en ydelse helt mangler. Egenkontrol Alle parter i et byggeri bygherre, rådgiver, entreprenør, leverandør er forpligtede til at udføre kontrol og sikre kvaliteten af egne ydelser. Fejl og mangel Når svigt i et byggeri skyldes misligholdelse af indgået aftale, således at bygningsejeren kan gøre et ansvar gældende overfor enten sælger, entreprenør, teknisk rådgiver eller leverandør. Kan både skyldes forkert aktivitet og undladt aktivitet. Kvalitetssikring / kvalitetsstyring Aktiviteter, som forebygger fejl og mangler i et byggeri og sørger for, at en valgt kvalitet følges op hele vejen gennem projektering og udførelse. Kvalitetssikring eller kvalitetsstyring er populært sagt en garanti for, at der er overensstemmelse mellem det bestilte og det leverede. Procesgranskning De udførendes gennemgang af et projekt for tidlig afdækning af eventuelle knaster i projektets senere udførelse. Projektgranskning En dokumenteret, sammenhængende og systematisk gennemgang af et projekt for at vurdere projektets evne til at opfylde specificerede og underforståede krav samt for at identificere problemer. Projektoptimering En parts bestræbelser på at få mest mulig byggeri/kvalitet/brugsværdi/overskud. Et udtryk, der især anvendes på entreprenørsiden i byggeriet. Anvendes typisk i udførelsesfasen og har ofte en tæt sammenhæng med projektets økonomi. Risikobehæftede forhold Disponeringer, samlinger af bygningsdele og detaljer, hvor der er stor sandsynlighed for svigt, og hvor følgevirkninger og udbedring af eventuelle svigt medfører store omkostninger. Se vejledning herom på 16\n19 Byggeskadefonden Byggeskadefonden er en forsikringsordning for almene nybyggerier og ombygninger opført efter 1986 og for almene renoveringer, der er afleveret efter 1. juli 2011, uanset byggeriets alder. Byggeskadefonden er en selvejende institution oprettet ved lov i Fondens formål er: at forestå og af hol de udgifter til eftersyn af støttede boligbyggerier og renoveringer at yde støtte til dækning af byggeskader at bidrage til erfaringer om byggeprocessen og byggeriet til byggeriets parter med henblik på at forebygge byggeskader og fremme kvalitet og effektivitet i byggeriet. Herudover kan fonden med ministeren for By, Bolig og Landdistrikters godkendelse deltage i øvrige akiviteter, der har til formål at fremme byggeriets kvalitet og effektivitet. love og bekendtgørelser Lov om almene boliger m.v., kapitel 11 p.t. lovbekendtgørelse nr af 21. august 2013 med senere ændringer Bekendtgørelse nr. 740 af 27. juni 2011 om eftersyn af byggerier og renoveringer under Byggeskadefonden Bekendtgørelse nr. 770 af 27. juni 2011 om bygningsdrift Bekendtgørelse nr. 773 af 27. juni 2011 om kvalitetssikring af byggearbejder i alment byggeri m.v. og ombygninger efter lov om byfornyelse og udvikling af byer Bekendtgørelse nr. 675 af 18. juni 2010 om nøgletal for alment byggeri m.v. Bekendtgørelse nr. 742 af 27. juni 2011 om skadedækning fra Byggeskadefonden Kolofon Tekst: Byggeskadefonden Redaktion, layout: Tegnestuen Jens V. Nielsen Tryk: Production Facilities Byggeskadefonden, marts\n20 18 Studiestræde 50, 1554 København V Tel ,


Susanne og familie: Lidt om arbejde\nPå mandag starter et nyt kapitel i mit arbejdsliv. Og alligevel ikke rigtigt. Jeg vil stadig stå op og finde kontoret og mine kolleger, som jeg er rigtig glad for. Vi skal flytte lidt om og får nye pladser, men opgaverne vil være de samme, og der vil stadig være plads til kontorkattene.\nÆndringen i min tilværelse er, at jeg nu har valgt at få fuld tid. I mange år har jeg ellers svoret, at det aldrig skulle ske igen. Sidst jeg arbejdede 37 timer om ugen (og fik løn for det) var i perioden august til oktober helt tilbage i 1995. Efterfølgende var jeg helt nede på 22 timer i en periode på 7 år. Det fungerede fint, for det var i den periode, hvor børnene var små, og hvor Mie og Jonas kom til verden.\nHerefter kom jeg på 30 timer, da jeg arbejde i foreningen, og de sidste 7 år har jeg også ligget der omkring i timetal. Nu har jeg stort set arbejdet fuld tid siden januar og er ved sidste trivselssamtale blevet enige med chefen og mig selv om, at jeg lige så godt kan fortsætte og hæve min løn derefter. For jeg trives med det. Jeg har ikke noget imod at tage fuld tid nu, hvor ungerne er blevet store, og vores dagligdag er en ganske anden.\nMin arbejdsplads er yderst fleksibel. Hvis jeg får brug for en fridag, så får jeg den, så jeg er ikke bange for at sælge mine fridage for løn. Så alt i alt tror jeg, at det er en fin løsning. Jeg får mere på bogen (som det vidst hed i gamle dage), men kommer ikke til at mærke den store forskel. Og hvordan er det lige. Man har vel bare et standpunkt til man tager et nyt.\nIndsendt af Susanne kl. 07.37\nAnonym 25. september 2012 kl. 07.46\nSådan har mit arbejdsliv også været...fuld tid-nedsat tid - lidt op i tid og nu fuld tid.\nDog ville jeg allerhelst have fuld tid på samme arbejdsplads...men min nuværende ordning virker også :)\nHeld og lykke med dit nye standpunkt :)\nSusanne 25. september 2012 kl. 18.31\nDer er blevet plads til lidt mere ego, og det kan jeg faktisk godt lide. Det kommer ikke til at give de store forandringer i huset.\nEllen 25. september 2012 kl. 08.05\nDet er de ændrede standpunkter, der giver lidt variation i hverdagen ;-)\nJeg havde i mange år en time mindre om dagen, fordi jeg havde meget langt til arbejde og var alene med C.\nDa jeg fik mit nuværende job, skulle jeg være på fuld tid - det var lidt svært at vænne sig til den ekstra time, men som du siger, er pengene jo gode nok :-)\nSusanne 25. september 2012 kl. 18.33\nJeg er heldig at arbejde tæt på mit hjem, og på sigt skal vi også have mulighed for en hjemmearbejdsdag. Og den eneste forandring jeg for alvor kommer til at mærke, vil være lidt mer i skat - og lidt mere til MIG.\nInge 25. september 2012 kl. 08.35\nDejligt med en fleksibel chef og arbejdsplads.. Jeg ville SÅ gerne ned i tid, det er desværre ikke en mulighed i mit nuværende job..\nTja.. egentlig ville jeg vel bare gerne ned på fuld tid.. :-)\nSusanne 25. september 2012 kl. 18.37\nDet må være dit mål Inge. At komme ned på fuld tid. Jeg krydser fingre for, at det må lykkes.\nKong Mor 25. september 2012 kl. 09.59\nDet er bare godt - du er enormt heldig at have en god arbejdsplads hvor der er plads til det hele - også medarbejderen!\nSusanne 25. september 2012 kl. 21.37\nJeg ved det, og måske det lyder lidt frelst, men det er altså noget af det jeg sætter pris på. Stort set hver dag.\nKisser 25. september 2012 kl. 10.34\nNår nu du er inde i vanen med fuld tid, så er alt jo som det skal være.\nJeg er SÅ GLAD for mine 28 timer - efter i mange år altid at have arbejdet fuldtids.\nSusanne 25. september 2012 kl. 21.38\nLige præcis. Og jeg er da heller ikke i tvivl om, at jeg også engang skal den anden vej igen. Lige nu passer det her bare fint. Og når muligheden så byder sig.\nFruen i Midten 25. september 2012 kl. 10.59\nDejligt for dig, at du er på an arbejdsplads, hvor I kan finde ud af at få tingene til at køre på en fleksibel måde. Og ja, din situation er jo helt anderledes nu med store unger :-)\nSusanne 25. september 2012 kl. 21.45\nTiden ændrer sig, og jeg ændres med. Og jeg Lan mørke at det er fedt at gøre noget, fordi jeg har lyst, og fordi jeg kan.\nmig & ipsen 25. september 2012 kl. 15.26\ndejligt med en god arbejdsplads, og når du nu er der på fuld tid alligevel, ja så kan du ligeså godt på sat lidt mere ind på bogen :O)\nSusanne 25. september 2012 kl. 21.46\nNemlig. Jeg har levet småt mens ungerne var små, og det er IKKE nogen klage. Men nu har jeg mulighed for også at være mig, og det nyder jeg.\nRejen 25. september 2012 kl. 15.36\nHvis du alligevel er der fuld tid, så kan du jo lige så godt få lønnen for det, og når der så også er plads til fridag så er det bare fint..;-D\nSusanne 25. september 2012 kl. 21.47\nJa, jeg ser kun fordele. Og det er fedt. Jeg er ikke et sekund i tvivl om. At det på et tidspunkt skal gå den anden vej igen. Men det tager vi til den tid.\nVirker som om det er en ganske gennemtænkt beslutning du der har taget, og som du selv er inde på så giver det lidt mere - til pensionen også, og det er så sandelig osse værd at tage med.\nGodt du stadig kan få dine lejlighedsvise fridage ved behov.\nSusanne 25. september 2012 kl. 21.50\nDen er meget gennemtænkt. Jeg har tidligere stået med valget, men sagt det fra, fordi jeg ikke kunne rumme det. Nu gør jeg det, fordi jeg har lyst -og det er fedt.\nOg du har helt ret. Selv om jeg "kun" er midt 40, så er det med pensionen da væsentligt.\nMadame 25. september 2012 kl. 20.57\nDejligt at du kan få fuld tid, som du gerne vil have! Jeg har også prøvet lidt af hvert, men gik i de seneste år ned på en 4-dages uge. Klem og en god aften til dig\nSusanne 25. september 2012 kl. 21.52\nJeg kan også sagtens se d gå den anden vej igen, når jeg på et tidspunkt har fået tømt reden og ikke har d samme behov mere. Men lige nu nyder jeg mit arbejdsliv og de ting, spm det medfølger. Det er da lidt af en gave.\nStegemüller 26. september 2012 kl. 00.22\nDet er dejligt når arbejdspladsens og medarbejderens behov følges ad og det er skønt at du kan få fuld tid, når det er det, du gerne vil. Selv har jeg altid været på fuld tid, men kan nu godt drømme om at gå ned på 30 timer og så holde fri hver onsdag.\nSusanne 26. september 2012 kl. 07.29\nTiderne skifter, og lige nu vil jeg gerne have det hele med. Jeg har haft mine onsdagsfridage, og jeg elskede det. Og jeg skal da heller ikke afvise, at jeg en gang får lyst til det igen. Faktisk taler vi timetal hvert år, når vi har vores medarbejdersamtale.\nGitte 26. september 2012 kl. 20.03\nDet skal nok blive godt når du selv har valgt\nSusanne 28. september 2012 kl. 10.53\nJeg tror på det Gitte. Knus til dig.


Hjem Bøger Fantasy Trolddomsjægerne\nTrolddomsjægerne er en fantasy serie for de 9-12 årige, skrevet af Jared Bane. Serien udgives af Flachs forlag. Køb dem gennem vores samarbejdspartnere via linket øverst og nederst på siden.\nI et rige, hvor magi er forbudt, har en dreng kræfterne til at redde verden. Der er gået hundrede år, siden De Fem Mørke Magikere kastede riget Tyrellion ud i en blodig krig. Gadetyven Lot kommer ved et uheld til at befri De Fem Mørke Magikere fra deres årelange fangenskab. Med de onde magikere tilbage, styrtes riget ud i kaos og ødelæggelse. Rigets skæbne hviler nu på skuldrene af Lot. Kun han kan finde De Mørke Magikere, før det er for sent. Lot bliver derfor sendt på jagt efter de undslupne troldmænd.\nDen modvillige unge troldmand, Lot har besejret den første af De Fem Mørke Magikere. Nu bringer jagten ham helt ud til kongeriget Tyrellions yderste grænser og den mystiske Gelmskov. Hvorfor forsvinder fold fra landsbyen Rostur? Og hvad er det for nogle vilde bæster, der hærger området, når natten falder på? For at finde svarene, må Lot og hans ledsagere begive sig ind i skoven – hvor dødelig fare venter dem.\nDet er nu lykkedes troldmanden Lot at berejse to ud af Dem Fem Mørke Magikere, som truer med at overtage magten i riget Tyrellion. Nu er turen kommet til den tredje magiker og denne gang går rejsen til de dødes by. Men vil det overhovedet lykkes Lot og hans venner at nå så langt som til byporten? De må her kæmpe mod en hær af zombier og den grumme nekromantiker Mortan.\nLot og de andre Trolddomsjægere har besejret tre ud af De Fem Mørke Magikere, som vil ødelægge riget Tyrellion. For at finde den fjerde magiker, må de drage ud på Skyggernes Hav. Rejsen til Skyggernes hav bliver dramatisk. Lot og hans venner møder ubegribelig rigdom, desperat fattigdom, blodtørstige pirater og frygtindgydende uhyrer. Lot får i den grad brug for sine magiske evner, hvis han og hans venner skal klare opgaven – med livet i behold.\nDen unge troldmand Lot har sammen med de andre Trolddomsjægere overvundet fire af De Fem Mørke Magikere. Men de mangler endnu at finde og bekæmpe den sidste, nemlig magikernes hersker, den magtfulde troldfyrste Keldas.\nRejsen starter i et sumpområde fuldt af råddenskab og kryb - og derfra bliver det kun værre. Men Lot har heldigvis sin magi ... Eller har han?


Aftale på plads: Billigere familiebiler, lavere takster over Storebælt og en udvidelse af fysnk motorvej - Venstre\nAftale på plads: Billigere familiebiler, lavere takster over Storebælt og en udvidelse af fysnk motorvej\n21. september 2017 kl. 20:05 - Af Kristian Jensen\nSamtidig sikrer vi en permanent løsning på trængselsproblemerne på den Vestfynske Motorvej. Og vi nedsætter taksterne på Storebælt.\nDen samlede pakke, som regeringen har aftalt med Dansk Folkeparti, øger mobiliteten og fleksibiliteten, binder landet bedre sammen og er en kærkommen hjælp til danske familier i en presset hverdag.\nMed aftalen har regeringen fået et godt afsæt til de videre forhandlinger om de øvrige dele af vores udspil ”Sådan forlænger vi opsvinget”, og jeg vil gerne kvittere for det konstruktive samarbejde med Dansk Folkeparti, som betyder, at vi i fællesskab har fundet en løsning, som vil udgøre en mærkbar forbedring for de danske bilister.\nAftalen betyder konkret et markant fald i afgifterne for langt de fleste typer af biler. En VW Passat falder med knap 60.000 kr. i pris. En Opel Astra falder med omkring 20.000 kr.\nVi belønner samtidig de biler, der har den største sikkerhed og den bedste brændstoføkonomi. Danske familier får nu råd til at købe større, sikrere og mere miljøvenlige biler.\nFor mange danskere er bilen en nødvendighed for at få hverdagen til at fungere, når man både skal til og fra arbejde, hente og bringe, køre til sport og meget andet. Med en nedsættelse af registreringsafgiften vil flere familier kunne få råd til at anskaffe sig en bil, som opfylder deres behov – og gøre hverdagen lidt lettere. Det er jeg rigtig glad for.\nMed aftalen har vi sikret en klarhed over bilafgifterne, som igen vil sætte gang i bilsalget.\nDe nye regler træder i kraft 3. oktober. Jeg ved, at mange danskere glæder sig til at kunne købe en bil med lavere afgift end før.\nMen aftalen stopper ikke her.\nDe lavere takster over Storebælt og den bedre fremkommelighed på Fyn vil medvirke til at styrke arbejdskraftens mobilitet, reducere erhvervslivets omkostninger og skabe større sammenhæng mellem landsdelene til gavn for familier og virksomheder.\nDet styrker et Danmark i balance, og gør det billigere at være dansker.\nRegeringen er yderst tilfreds med det konstruktive forløb, som vi har haft med Dansk Folkeparti.


Gilly Salmon om e-læring og underviserens rolle | EVA\nDa EVA undersøgte erfaringerne med digitale læringsforløb inden for voksen- og efteruddannelse (VEU) gik et navn igen, som en vigtig kilde til inspiration. Gilly Salmon. En engelsk professor, som har arbejdet med læring og læringsdesigns i mere end tre årtier og er en af verdens førende tænkere inden for digitale læringsforløb. Vi har interviewet Gilly Salmon og spurgt hende, hvad det gode digitale læringsforløb kræver af underviseren, og om underviseren af kød og blod på sigt bliver erstattet af robotter og kunstig intelligens.\nKort om Gilly Salmon\nGilly Salmon er akademisk direktør for e.læringsvirksomheden, Open Education Services (OES) i England. Hun har mange års erfaring med undervisning og forskning i digitale læringsforløb.\nTidligere har Gilly Salmon bl.a. været professor i Innovation og Transformation ved University of Liverpool.\nGilly Salmons pædagogiske tænkning og tilgang til e-læring har været en væsentlig inspiration til udviklingen af flere digitale læringsforløb inden for voksen- og efteruddannelsesområdet i Danmark. Hun har bl.a. udviklet den såkaldte femtrins-model for design af gode digitale læringsforløb.\nDerfor har vi interviewet Gilly Salmon for at få hendes perspektiv på, hvordan man skaber kvalitet i undervisningsforløb, som er 100% digitalt medieret og uden fælles fysisk tilstedeværelse. Vi spurgte hende, hvad det gode digitale læringsforløb kræver af underviseren, hvordan man bedst klæder underviseren på, og hvad hun tror, fremtiden bringer for underviserrollen i digitale læringsforløb. Vil den hastige digitalisering på uddannelsesområdet mon helt eller delvist overflødiggøre underviseren af kød og blod?\nNogle tror, at man understøtter digital læring, hvis man blot gør eksisterende undervisningsmateriale tilgængeligt digitalt. Spørger man imidlertid Gilly Salmon, er dét en fejlagtig opfattelse.\n”Hvis man vil sikre læring, skal man understøtte, at deltagerne arbejder med indholdet, så de virkelig forstår det og kan anvende det,” siger Gilly Salmon og tilføjer, at man derfor er nødt til at designe et undervisningsforløb som understøtter deltagernes arbejde med stoffet gennem konkrete aktiviteter eller e-tiviteter, som hun kalder det.\nE-tiviteter er et begreb, Gilly Salmon har udviklet for at understrege, at gode digitale forløb kræver, at underviseren udvikler og bruger digitale aktiviteter, som understøtter deltagernes aktive (sam-)arbejde med og om stoffet.\nE-læring er undervisningsforløb, som er 100% digitalt medieret og uden fysisk tilstedeværelse.\nE-læring er den type VEU-forløb, der er færrest erfaringer med i Danmark, hvis man sammenligner med tilstedeværelsesundervisning enten på hold eller som åbent værksted eller med blended læring. Blended learning er et læringsforløb, hvor e-læring og tilstedeværelsesundervisning kombineres.\nDer er stor politisk interesse for at udbrede e-læring fx på Arbejdsmarkedsuddannelserne bl.a. for at gøre VEU-udbuddet mere fleksibelt for deltagere og virksomheder. Det fremgår blandt andet af trepartsaftalen fra 2017 om styrket og mere fleksibel voksen-, efter og videreuddannelse.\nUnderviseren som e-moderator\nGode digitale læringsforløb kræver ifølge Gilly Salmon, at underviseren følger deltagerne tæt. Undervisere skal være det, hun kalder en e-moderator. Det indebærer, at de aktivt skal facilitere deltagernes interaktion med stoffet og hinanden.\n”Hvis man vil sikre, at deltagerne får et højt læringsudbytte og fastholdes i de digitale forløb, er det vigtigt, at deres lærerprocesser løbende understøttes af underviseren,” forklarer Gilly Salmon.\nI praksis betyder det, at underviseren forud for undervisningen udvikler e-tiviteter, som deltagerne skal gennemføre. Undervejs i forløbet skal underviseren understøtte deltagerne i arbejdet med og samarbejdet om e-tiviteterne, fx ved at lægge op til diskussioner, følge op på dem og evt. kvalificere dem fx perspektivere deltagernes bidrag.\nI starten af læringsforløbet er det vigtigt, at e-moderatoren er synlig og sørger for, at alle er med og gradvist lærer læringsplatformen og de forskellige redskaber at kende. Undervejs skal e-moderatoren understøtte, at deltagerne også lærer hinanden at kende, så de kan samarbejde.\nDet er en central opgave for underviseren at have fokus på, om deltagerne er fortrolige med de digitale redskaber, der bruges, og med arbejdsformen. Det er ikke nok at forklare deltagerne hvad de skal gøre, underviseren skal løbende have blik for, hvordan deltagerne arbejder med stoffet, om de opnår forløbets læringsmål, og hvordan de kan understøttes i dette.\nIfølge professor, Gilly Salmon kan man sammenligne e-læringsforløb med et træningscenter, hvor underviseren indtager rollen som deltagernes personlige træner.\n”Underviseren skal sikre, at deltagerne får den træning, der imødekommer deres individuelle behov. Noget er holdtræning, hvor deltagerne skal gøre noget sammen med andre, andre gange er der behov for individuel træning og sparring,” forklarer Gilly Salmon.\nDen tætte individuelle opmærksomhed betyder, at der er grænser for, hvor store hold en underviser kan håndtere. Det største forløb, Gilly Salmon har været tilknyttet, havde næsten 1200 studerende. Her var det nødvendigt at opdele de studerende i hold af 25 studerende, som fik hver deres e-moderator.\n”Fordelen ved den type digitale læringsforløb er, at man kan nøjes med ét design. Men det kræver, at der er e-moderatorer, som kan lede og understøtte de enkelte deltagere tæt hele vejen igennem forløbet. Tilstedeværelsen af en god e-moderator er afgørende for at sikre kvaliteten i læreprocessen og minimere frafaldet,” siger Gilly Salmon.\nKompetenceudvikling skal støtte underviserne i at designe digitale læringsforløb\nIfølge Gilly Salmon er det en forudsætning for udviklingen af gode e-læringsforløb, at underviserne giver slip på den måde, de normalt underviser på i de analoge læringsforløb. Det er ikke nok, bare at hjælpe underviserne med at digitalisere det eksisterende materiale. De skal derimod klædes på, så de kan re-designe deres undervisningsforløb og udvikle og facilitere relevante e-tiviteter. Underviserne skal lære at tænke i læringsdesign for det samlede digitale forløb og sammensætte e-tiviteter, som understøtter, at den ønskede læring finder sted.\nDerfor har Gilly Salmon udviklet Carpe Diem, som er et koncept for kompetenceudvikling af undervisere gennem workshops. Her lærer de at re-designe deres læringsforløb som e-læringsforløb og afprøve dem sammen i teams.\n”Mange undervisere, som skal overgå til at undervise i digitale forløbe, har deres primære erfaringer fra analoge læringsforløb. Derfor kan man ikke forvente, at de uden hjælp kan forestille sig, udvikle og facilitere gode digitale forløb. De skal have tid, rum og redskaber til at forestille sig, at deres undervisning kan være anderledes,” forklarer Gilly Salmon.\nI sine workshopper arbejder hun med, at underviserne skal visualisere den fremtid, deres studerende møder om ti år. Gilly Salmon fortæller, at øvelsen får underviserne til at reflektere over, hvordan undervisningen skal tilrettelægges, så den gavner deres studerende bedst muligt.\n”Det er afgørende, at underviserne selv kommer frem til, at deres undervisning skal re-designes. Det, jeg kan hjælpe med, er at skabe rammerne for, at de gør sig den slags overvejelser,” siger hun.\nUd over arbejdet med workshopper, har Gilly Salmon også gode erfaringer med at bruge mentorer, som giver underviserne løbende sparring i forhold til udviklingen af deres undervisning.\n”Læring forudsætter, at vi øver os. Det gælder både for deltagere og undervisere. Gode læreprocesser skal give os nye erfaringer og gøre os i stand til at oversætte erfaringerne til vores egen kontekst,” siger Gilly Salmon og forklarer, at kompetenceudvikling derfor skal give underviserne mulighed for at få nye ideer, udvikle og afprøve digitale forløb så de får erfaringer, de kan oversætte til deres egen undervisning.\nUnderviseren erstattes ikke, men suppleres af kunstigt intelligente løsninger\nDen teknologiske udvikling og de digitale muligheder i undervisningen kan foranledige én til at tro, at underviseren, bliver overflødig. Det mener Gilly Salmon ikke kommer til at ske, men underviserrollen vil ændre sig – især med udbredelsen af kunstigt intelligente løsninger i forskellige undervisningssituationer.\nFor tiden er den engelske professor involveret i afprøvningen af forskellige læringsteknologier baseret på kunstig intelligens. Det er digitale eksamensvagter, som skal forhindre snyd ved online eksamen, chat-bots, der skal besvare hyppigt stillede spørgsmål samt humanoide robotter, som kan interagere med deltagerne.\n”Jeg tror ikke, at løsninger baseret på kunstig intelligente på det niveau, de er på i dag, kan erstatte den menneskelige underviser, men kunstig intelligens kan være en god løsning på visse opgaver. Fx mindsker chat-bots den tid, mine kolleger og jeg normalt bruger på at besvare de samme praktiske spørgsmål igen og igen. Så kan vi i stedet bruge vores tid på vigtigere læringsaktiviteter,” forklarer Gilly Salmon.\nPå en af de uddannelser, hun er tilknyttet, er det i dag op imod 40 procent af de studerendes praktiske spørgsmål, som besvares af en såkaldt chat-bot. Hun bruger stadig den samme mængde tid med sine studerende, men chat-botten gør, at hun ikke skal bruge tid på at besvare spørgsmål om fx afleveringsfrister. I stedet har hun tid til at give mere individuel feedback til sine studerende.\nGilly Salmon har lovende erfaringer med at bruge såkaldt humanoide robotter i forløb for personer med forskellige typer af funktionsnedsættelser. Det kan fx være folk med autisme, som relaterer bedre til robotter end mennesker. For Gilly Salmon er det dog svært at forestille sig, at der ikke skal være en underviser af kød og blod i et online læringsmiljø.\n”På grund af robotterne bliver fx autister i stand til at lære ting, de ikke har kunnet lære tidligere, så der er helt sikkert store potentialer i brugen af humanide robotter i undervisningen. Men spørger du mig, om de på sigt erstatter mennesket som underviser, så er mit svar nej, det gør de ikke,” siger Gilly Salmon.\nDog understreger hun, at vi står overfor nye muligheder med fremkomsten af kunstig intelligens i undervisningen. Systemer, som kan lære og udvikle sig automatisk, så de ikke længere skal programmeres til at gøre noget bestemt. Derfor er det ifølge Gilly Salmon umuligt at forudsige, hvor langt udviklingen vil gå, og hvad der kommer til at ske i fremtiden.\n”Hvem ved? Jeg vil ikke love, at det aldrig kommer til at ske, men jeg tror bestemt ikke, at det sker inden for en overskuelig fremtid.”\nI 2018 og 2019 undersøgte EVA erfaringerne med digitalisering på henholdsvis forberedende og almen voksenundervisning, HF enkeltfag, AMU samt Akademi-, Diplom- og Master-uddannelser i Danmark.\nUndersøgelsen havde bl.a. fokus på erfaringerne med at tilrettelægge voksen- og efteruddannelse som e-læring og blended learning. På baggrund af undersøgelsen har EVA desuden udarbejdet et inspirationskatalog, om syv veje til kvalitet i digitale forløb.\nI denne afsluttende rapport om digitalisering af VEU præsenterer vi resultaterne af en kortlægning af institutionernes brug af digitale læringsplatforme samt vurderinger af behovet for at afdække deres digitale parathed.\nFem trin til god onlineundervisning


Referat af HBS bestyrelsesmøde den 17\nReferat af HBS bestyrelsesmøde den 17. januar 2003.\nReferatet fra bestyrelsesmødet 10. december blev godkendt.\nTage gennemgik resultatopgørelse og balance pr 31.december 2002. Ser fornuftigt ud.\nPoul Erik har fået kontaktet de fleste udvalgsmedlemmer.\nListen over udvalgsmedlemmer bliver opdateret og kommer på hjemmesiden og udvalgsmedlemmerne vil få brev vedr. indkøb for klubben.\nKarin og Tage har været til ungdomsseminar i Kolding.\nPå seminaret blev bl.a. drøftet, hvorfor der generelt var et fald i antallet af ungdomssejlere. Dansk Sejlunion mente, det kunne være pga. det faldende børnetal, ikke så mange forældre der selv sejlede, zapper-ungdomskulturen, mange andre ungdomstilbud og manglende pigesejlere.\nDS ville ikke fastlægge/anbefale een ungdomsjolletype frem for andre og havde et godt øje til Hobie Cat 16, som vi har i HBS. (Minimum vægten for en HC 16 besætning er 112,5 kg for ungdom). Tyskland, Frankrig og England har anbefalet HC 16 til ungdommen. Af andre ungdomsjolletyper blev følgende også nævnt på seminariet af DS: 405, 420, 470, 29, E-jolle, laser,…., så der er ikke fælles fodslag om een type!\nDS er ved at lave et større ungdomstalenthold, hvor også HC16 besætninger vil komme i betragtning.\nDe sidste par år har ungdom trænet sammen med ”de voksne” Hobie sejlere. I den kommende sæson er det intentionen af forsøge en mere målrettet indsats for at få flere faste ungdomssejlere. Det vil foregå på tirsdage i både HC og Wayfarer-jollerne.\nDer vil blive sendt brev ud til bl.a, gamle optimister.\nAktivitetskalenderne blev drøftet.\nDer laves een kalender der dækker Hobie og Wayfarer aktiviteter (Tage sender forslag ud til bestyrelsen for kommentarer).\nTage får checket mht. teori aftener (hvem holder det?)\nDer laves én kalender der dækker optimisterne (Karin/Tage laver forslag).\nForslag til nyhedsbrev blev drøftet og rettelser indføres og ny udgave sendes rundt til bestyrelsen på e-mail til kommentar før udsendelse til medlemmerne med dette års girokort.\nDer var enighed om en justering af vedligeholdsgebyr for lån af klubjollerne. Det blive lidt dyre med stadig meget billigt i forhold til at have egen jolle.\nDet bliver også muligt at låne en følgebåd til tursejlads. 100kr pr formiddag, eftermiddag eller aften. Kan ikke lånes når der er træning mv.\nHBS hjemmeside opdateres.\nDrøftelse af få justeringer af klubbens vedtægter. Forslag til vedtægtsændringer vil blive udsendt før næste generalforsamling.\nDer sættes opslag op i Hjerting centret kort før sæsonen starter.\nSammenlægning med Esbjerg Surfklub.\nKommunen undersøger pt. om der kan bygges på HBS grunden/området så vi kan rumme windsurferne. Borgerforeningen er med på sagen. Poul Erik vil rykke kommunen for at få gang i sagen.\nKontakt til kommunen:\nUdeståender med kommunen:\nBænke og hylder i omklædningsrum: Kommunen venter på tilbud fra os.\nRep. af plankeværk: Rekvisition til indkøb af materialer er modtaget.\nGræstrimmer: Er bevilget, vi afventer rekvisition fra kommunen. Har nu i januar modtaget brev fra kommunen at der stadig ses på sagen!!!!\nHundetoilet (dette skal ikke være et toilet!!! Poul Erik) og affaldsspand til jollepladsen: Vi afventer nærmere besked fra EK.\nOpretning af trappe, planering af jolleplads, nyt græs og belægning på vejene: EK er i gang med at indhente tilbud, når det er på plads, får vi besked om hvornår arbejdet går i gang.\nUtæt nedløbsrør i havnelokalerne: EK har bedt et VVS firma reparere skaden.\nVinteropbevaring af joller på havnen og i klubhushaven. Emnet blev drøftet igen. Jollepladsreglement bliver opdateret og sættes på HBS hjemmesiden.\nBehov for trænerkursus blev drøftet. Poul Erik vil kontakte mulige medlemmer.


Kom til radarkursus for lystsejlere | Artikel Sejlnet.dk\nSkrevet af Trine Søe, tir, 13/03/2012 - 11:50\n55° 36' 23.022" N, 12° 28' 51.5964" E\nI aften og imorgen aften har du chancen for at blive klogere på radar, når Furuno afholder én-aftens radarkurses for lystsejlere. Kurset vil blive afholdt på Hammerholmen i Hvidovre, hvor Furuno Danmark har adresse. Kurserne er rettet mod lystsejlere, som har begrænsede eller ingen forkundskaber i radarteknologi.\nBliv klogere på radar\nKurset er et enkeltaftens arrangement. Der bliver gennemgået teori og betjening af de mest gængse funktioner. Tillige vil der være masser af mulighed for selv at forsøge sig med apparaterne. Der er også mulighed for at få egne praktiske erfaringer luftet i en større forsamling, samt at indgå dialog med eksperter for at få afklaret specifikke spørgsmål. Kurset bliver ikke afholdt med fokus på Furunos produkter, men på radar i al almindelighed.\nBliv klogere på brugen af radar til søs\nSejl i brosimulator\nSidst men ikke mindst skal der sejles i Furunos Training Center - en brosimulator som benyttes til at uddanne navigatører. Udover at det giver et indtryk af, hvordan det er at navigere et skib ved hjælp af radar, kan det også give en idé om, hvordan skibsfarten i almindelighed ser og opfatter lystbåde på havet.\nFuruno serverer kaffe og drikkevarer og er vært for en let anretning. Kurset koster 175 kroner. Tilmelding foregår per telefon - 36 77 45 00. Husk at fortælle, hvilken aften du ønsker at deltage. Begge dage starter kurset klokken 18.30.


Diadora Warm Up T-Shirt Winter - Løbetrøje m. høj hals - Mørke Blå - Herre -Str. S - tjek prisen her\nHjem / Butik / Jakker / bluser Herre / Diadora Warm Up T-Shirt Winter – Løbetrøje m. høj hals – Mørke Blå\nVarenummer (SKU): 8030631469824 Kategori: Jakker / bluser Herre Tag: Diadora\nNavn: Diadora Warm Up T-Shirt Winter – Løbetrøje m. høj hals – Mørke Blå\nMange leder efter den billigste Diadora Warm Up T-Shirt Winter – Løbetrøje m. høj hals – Mørke Blå på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: gå til shop\nDiadora Warm Up T-Shirt Winter – Løbetrøje m. høj hals – Mørke Blå fra Diadora\nDiadora Warm Up T-Shirt Winter – Løbetrøje m. høj hals – Mørke Blå fungerer rigtig godt i sit rette element. Tilbud er den gode kategori der indeholder rigtig mange varer. Cykelpartner er din one-stop webshop, når det handler om cykeldele. Produktet du ser på her kan returneres til shoppen igen inden for 365 dage, hvis du fortryder dit køb. Når du jagter cykeludstyr, kan du gøre som andre før dig og købe produktet her, både produktet og kvaliteten er blandt det bedste. Og nå ja, så er der jo også prisgaranti på Diadora Warm Up T-Shirt Winter – Løbetrøje m. høj hals – Mørke Blå fra det anerkendte mærke Diadora, der i mange år har været et af de førende. Når landevejen eller skovbunden ligger for dine fødder og du sidder på cyklen, skal du huske at have noget vand med. Væskeindtaget kan sagtens være energi drik med smagen af bær.\nKøb Diadora Warm Up T-Shirt Winter – Løbetrøje m. høj hals – Mørke Blå for kun kr. 299.00 allerede i dag, så sendes den direkte hjem til dig. Husk du har et helt års returret.\nDiadora Warm Up T-Shirt Winter – Løbetrøje m. høj hals – Mørke Blå kun kr. 299.00\nDiadora Warm Up T-Shirt Winter – Løbetrøje m. høj hals – Mørke Blå kan på grund af dens store popularitet nu findes i en vores rigtig gode kategorier, nemlig Tilbud. Husk du får hele hele 30 dages returret der sikrer dig, hvis du mod forventning skulle fortryde købet af din vare. Fun fact er at de fleste shoppere i Danmark køber Diadora Warm Up T-Shirt Winter – Løbetrøje m. høj hals – Mørke Blå hos onlineshoppen Cykelpartner, som er den foretrukne shop blandt online shoppere. Vi har håndplukket varerne og blandt dem kan du helt sikkert finde noget du kan li, og der er det oplagte valg denne vare. Købes der ind i online webshops er varerne billigere- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nFordele når du køber Diadora Warm Up T-Shirt Winter – Løbetrøje m. høj hals – Mørke Blå online\nKøbes der ind i en webshop, er der bedre fordele, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Danske webshops skal jf. loven give 14 dages returret. efter dit online køb, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere og forlænger din returret til mere end de 14 dage. Webshops er nødt til at skilte med deres priser på varerne online, og det bevirker, at du med få klik kan finde det bedste tilbud, iblandt alle de shops der sælger det, du er ude efter. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser på alle tider af døgnet, så længe du er online. Når du handler online er du også fri for, at bæreposen med varerne går i stykker på vej hjem. Et fragtfirma som f.eks. Postnord eller GLS sender varerne til din adresse, eller de kan blive sendt til din arbejdsplads, og det giver en god fleksibilitet for dig. Det med at stå i kø i en butik er efterhånden ret gammeldags, når du køber online så gå bare direkte til kassen, når du har fundet dine varer, og betal med det samme, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.\n26 reviews for Diadora Warm Up T-Shirt Winter - Løbetrøje m. høj hals - Mørke Blå\nVær den første til at anmelde “Diadora Warm Up T-Shirt Winter – Løbetrøje m. høj hals – Mørke Blå” Annuller svar


Nyt briksystem til Fitness | Viking Atletik\nNyt briksystem til Fitness\nKortsystem brudt sammen - nyt på vej\nDet adgangssystem vi bruger i fitnessbygningen er brudt sammen. Så det skal udskiftes, hvilket sker hurtigst muligt.\nDesværre får vi ikke vores adgangskort igen, når nogen melder sig ud. Det sker i under 10 procent af tilfældene. Dette har medført, at vores kortsystem er brudt sammen, da vi har måttet overskrive gamle kort med nye.\nIfm med ny fitnessbygning, som åbner sidst på året, skal vi alligevel skifte system. Så der sker bare en fremskyndelse af dette og systemet flyttes siden til nye bygning.\nPå generalforsamlingen vedtog vi, at vi samtidig med udlevering af nye brikker (altså helt nyt system), indfører et depositum på brikkerne, som også er koblet op på medlemskabet og rettidig udmeldelse. Over halvdelen af vores medlemmer forlader os nemlig uden respekt for den udmeldelsesfrist vi har, og som der oplyses om ved indmeldelsen. Det medfører at vi årligt har en udgift på over 50.000 kr. til mistede brikker og unødige udgifter på opkrævninger.\nNår vi går i gang med konverteringen fra kort- til briksystem, vil du derfor blive afkrævet 150 kr. i depositum. Penge du altså får igen, når du udmelder dig rettidigt og afleverer brikken.\nSå snart vi er klar til konverteringen, vil der komme mail ud til alle kortholdere. For en god ordensskyld, skal det nævnes, at der skal bruges brik, når først systemet er klart - og reglerne bliver ligesom de er nu, at alle over 15 år skal have sin egen brik, hvis fitnesslokalerne skal anvendes. Så fremtidig anvendelse af lokalerne vil afhænge af at du får ny adgangsbrik.\nSom skrevet gives der besked, når vi påbegynder skiftet.


Størstedelen af internet butikker tilbyder til alt held en række forskellige leveringsløsninger. En der er meget populær er for øjeblikket pakkeshoppen, hvor du så selv henter dine produkter når du har tid. Fragtmetoden er jo temmelig smart, samt desuden ydermere den prisbilligste leveringsmetode ved køb af .\nDu burde omvendt planlægge at få ordren sendt til din bolig eller ud på dit arbejde. Fragtformen bliver som regel en kende mindre prisbillig, men endda rigtig hensigtsmæssig. Den prisbilligste fragttype kan ikke benægtes at være at du selv henter ordren, men den løsning nødvendiggør at du opholder dig med kort afstand til internet selskabets hjemsted.\nFragtperioden på kan være ret så vigtig når vi mangler ordren nu og her, så derfor er det altså centralt at du gransker leveringstidspunktet for den pågældende vare.\nEn masse butikker på nettet tilsiger levering på næste hverdag på en hel del produkter, eksempelvis , som trods alt er regnet ud fra at bestillingen gennemføres forud for et besluttet tidspunkt, således at de garanteret kan nå at få ordren ekspederet før personalet holder fyraften.\nFlere butikker på nettet præsterer gratis fragt, men for det meste kun hvis man køber for et konkret beløb. Alternativt kan du beslutte sig for den mest letkøbte leveringsmetode, hvilket oftest – ligegyldigt om man bor i Odense, Svendborg eller Ringkøbing – vil blive at få dem til at bringe dine varer til en pakkeshop.\nDet har vist sig at være ultra hensigtsmæssigt for enhver at sammenligne priser (via fx PriceRunner) i blandt forskellige e-forretninger, og til tak har de fleste netbutikker fundet det nødvendigt at nedskære prisniveauet på deres produkter – til piger og drenge, og samtidig også til voksne – drastisk, og endda nogle gange garantere fragt uden betaling.\nDerfor kan det ikke desto mindre vise sig smart at se nærmere på diverse e-butikker efter udsalg på forinden du gennemfører din bestilling, så du ikke er i tvivl om at indhente den prisbilligste pris.\nDu må imidlertid være obs på, at ifald en internet virksomhed udbyder et produkt til salg for en udsalgspris der virker besynderligt billig, så kunne det undertiden være et tegn på en svindel e-forretning. Køb med kort er dog indbefattet af en forordning, hvilket beskytter folk imod bedrageriske online firmaer.\nVi anbefaler bestillinger med betalingskort eller mobilbetaling. Som alternativ burde du drage nytte af en afbetalingsordning som eksempelvis ViaBill, for så vidt du foretrækker at finansiere pengene i flere bidder.\nForinden folk shopper i en e-forhandler kan de ideelt set se på e-shoppens vilkår, det er dog i mange tilfælde ikke videre spændende.\nEt alternativt forslag er at tjekke hvorvidt internet webshoppen er e-mærke godkendt, hvilket burde være en sikkerhed for at internet forhandleren følger de danske regler, udover at internet selskabet løbende gennemses af eksperter der er indført i retningslinjerne. Desuden får du chance for support, ifald du bliver udsat for udfordringer som følge af din handel.\nLigeledes rekommanderer vi at køberen er opmærksom på de mest basale bestemmelser der kan have betydning for handlen, som fx hvilken ombytningsrettighed internet webshoppen lover. Her er det tillige vigtigt, at man permanent gemmer sin kvitteringsmail, så man altid vil kunne bekræfte handlen af , om man skal købe gave til en pige eller dreng.\nTrustpilot byder på rigtig fine chancer for at analysere mange aktuelle køberes tanker og på grund af dette foreslåes det, at du tolker internet selskabets ratings af inden du placerer din ordre.\nFacebook bringer dig endvidere relativt fine muligheder for at få indsigt i e-handlens troværdighed. Her ser vi en del internet varehuse hvor folk kan aflevere en evaluering af købsoplevelsen, som ligeledes bør bruges til at fornemme tilfredsheden hos kunderne.\nVores hjemmeside er finansieret af reklamer. Vi har samarbejder med et hav af online webshops og introducerer butikkernes varer, og indtjener honorar forudsat de personer vi sender videre foretager en bestilling.\nData vedrørende tilbud og internet firmaer ajourføres jævnligt, men vi kan desværre ikke garantere imod reguleringer der eventuelt er udført siden nyligste opdatering af sidens data.


Sådan håndterer du penge mellem venner | Information\nUndgaa saa vidt muligt at laane Penge til Mennesker, De sætter Pris paa, da det, uafvigeligt vil føre til, at De mister den paagældende ven. Han vil undgaa Dem. Det var derfor en Menneskekender, der i et saadandt tilfælde gav det Svar: ’Ja, jeg skal laane dig Pengene, men paa den Betingelse, at du ikke bliver vred paa mig, hvis du ikke kan betale mig tilbage.’\nDet har et dårligt ry, penge mellem venner. Men det behøver ikke at være sådan. For lykkes det dig at se de enkelte transaktioner i et større livsperspektiv, vil freden sænke sig over dig og dine venner.\nDet er forståeligt nok, at Emma Gad helt frarådede at låne penge ud til venner. Men der er jo løbet en del stigning af den gennemsnitlige husstandsindkomst under broen siden. Og de fleste af os (om end ikke alle!) har jo strengt taget et vist økonomisk råderum, før vi rammer et eksistensminimum. Det er derfor på tide at åbne op for, at venner naturligvis også kan hjælpe hinanden i nødens stund.\nHar du en ven der, som man siger, er ’på røven’, er det det rigtige at låne vedkommende en skilling. Der gælder bare en simpel regel: Lån ikke mere ud, end du kan leve med at tabe. Ikke fordi venner som regel løber fra deres ord, men fordi sådanne mellemværender aldrig skal blive et spørgsmål om liv og død for kreditoren. Det ødelægger venskaber at have sådanne store ting imellem sig.\nDet er vigtigt at have en petitessegrænse for, hvad man overhovedet anser som et lån. En lidelse i tiden, der til dels er skabt af de teknologiske muligheder såsom MobilePay, er, at selv mindre pengebeløb forventes at gå retur.\nNår to venner drikker en kop kaffe på en kaffesalon, og den ene går til skranken og køber kaffen forventes nu til dags, at den anden ’mobilepay’er’ kaffen tilbage. Ja, selv det gode gamle sammenskudsgilde, hvor hver især kom med en lille ret, så man til sidst havde et stort gastronomisk set usammenhængende, men fælleskabsbåret måltid, har efter sigende nu trænge tider, da de unge istedet overfører et beløb til middagsværten.\nHer skal strammes op. Husk, at små gaver mellem venner cementerer venskaber. Se på kaffen eller tunsalaten som din offergave for den dag med en forventning om, at din ven laver sine ofringer på et senere tidspunkt. For en måde at reducere det besværlige ’penge mellem venner’ er jo at anse færre ting som penge.\nHar du en ven, der gentagende gange undlader at købe kaffen, da bliv bare siddende på din stol til det bliver pinligt. Han eller hun vil fange signalet før eller siden. Sker det ikke, må du jo tage snakken, hvis det er et venskab, som du ønsker at bevare.\nFor venskab er jo altid økonomi. Det er økonomi at lytte til hinandens kvaler og støtte hinanden i kriser og en al for stor og kontinuerlig ulighed i, hvem der giver, og hvem der tager, vil ødelægge venskaber. For hvem gider en nærrigfrans? Så tag en mere helhedsorienteret vurdering af dine venskaber, og husk at se på livsperspektivet. Med al sandsynlighed vil de penge og tjenesteydelser, der flyder mellem nære venner over et helt liv, gå op.\nSådan ser du på kunst\nInformations julekalender er en genfortolkning af Emma Gads ’Takt og Tone’ til vor tid – en progressiv social manual for det 21. århundrede og de muligheder, det byder på. Dette er kapitel 20: ’Sådan ser du på kunst’\n22. december, 2017 - 23:21\nUden at blive nærtagende millimeter-demokratisk, kan det faktisk godt 'betale sig' at gøre venner og familie opmærksom på, at man forventer de også bidrager med noget til de fælles fornøjelser.\nMin erfaring er, at det kan være simpel uopmærksomhed, der gør at nogle glemmer at byde ind.\nGlædelig jul derude :-)\nBo Sørensen, Anne Mette Jørgensen og Thomas Tanghus anbefalede denne kommentar


Udvinding af råstoffer: Hvad sker der med ID.-batteriet? | Volkswagen Danmark\nUdvinding af råstoffer gennem genanvendelse: Hvad sker der med ID. batteriet?\nElektrisk mobilitet giver mulighed for lokalt CO2-fri kørsel. Men den bliver først samlet set mere effektiv, når der også satses på bæredygtige løsninger ved produktionen af batterierne. For den krævende udvinding af råstoffer gør ikke kun batteriet til den mest værdifulde komponent, men også til en afgørende faktor i en elbils miljøregnskab. Derfor er åbningen af Volkswagen AGs genanvendelsesanlæg i den tyske by Salzgitter et vigtigt skridt inden for genindvinding af de værdifulde råstoffer til nye batterier.\nKredsløbet i et batteris levetid: værdiskabelseskæden\nSom det centrale element i den elektriske mobilitet har højvoltsbatteriet den største andel i værdiskabelsen, men stiller os også over for de største udfordringer. Målet er en industrialiseret genindvinding af værdifulde råstoffer som litium, nikkel, mangan og kobolt i et lukket kredsløb (closed loop) samt af aluminium, kobber og kunststof med en genanvendelsesandel på sigt på over 90 %. Derfor påbegyndte Volkswagen AG for over 10 år siden udviklingen af et bæredygtigt værdistofkredsløb til batterier. Volkswagen AG ønsker at dække behovet for energilagring i fremtiden i højere grad med videreanvendelse af ældre, men intakte batterier i en såkaldt "anden livscyklus" – fx som fleksible lynopladningsstandere – eller med direkte genanvendelse af råstofferne fra de brugte batterier. En ansvarlig håndtering af brugte batterier spiller en afgørende rolle for Volkswagen AG.\nGenanvendelse på samlebåndet: anlægget i Salzgitter\nI begyndelsen af 2021 åbnede Volkswagen AG desuden det første anlæg til videreudvikling af den innovative genanvendelsesproces på Volkswagens lokation i Salzgitter – med mulighed for en genindvindingsandel på over 90 % og genanvendelse af værdifulde råstoffer. En anden særlig ting ved anlægget: Her genanvendes kun batterier, som ikke længere kan bruges andre steder. Større mængder af returnerede batterier forventes dog tidligst om ca. 10 år, og derfor er anlægget i første omgang gearet til genanvendelse af op til 3.600 batterisystemer om året.\nFra gammelt til nyt: genanvendelsesprocessen\nDet særlige ved Volkswagen AGs innovative proces er, at den CO2-besparende genanvendelsesproces fungerer uden den energimæssigt krævende smeltning i højovnen. Først bliver de brugte batterisystemer kontrolleret, komplet afladet og skilt ad. De enkelte komponenter bliver derefter knust til granulat i knusemaskinen, og granulatet bliver derefter tørret. Ud over aluminium, kobber og kunststoffer er det især det værdifulde ”sorte pulver”, der udvindes, og det indeholder de vigtige batteriråstoffer litium, nikkel, mangan og kobolt samt grafit. I det sidste trin sker der en typeren sortering, som foretages hos specialiserede partnere. Her bliver pulveret viderebehandlet med vand og kemiske midler, så de enkelte råstoffer kan filtreres ud og behandles.\nEt kig ind i fremtiden: besparelse gennem genanvendelse\nFordelen: Med anlæget i Salzgitter skaber Volkswagen AG et mere bæredygtigt materialekredsløb og dækker hele batteriets værdiskabelseskæde ved produktionen af battericeller – fra råstofferne over produktionen til genanvendelsen. På den måde kan Volkswagen AG udnytte væsentlige dele af de gamle battericeller ved produktionen af nye batterisystemer. For forskningen har vist, at genanvendte råstoffer er lige så effektive som nye. For hvert 62 kWh-batteri, der produceres ved hjælp af genanvendt materiale og grøn strøm, kan der spares over 1 ton CO2. Dermed udgør batterigenanvendelsesanlægget et stort skridt på vejen mod CO2-neutral mobilitet.


adventskrans Archives ⋆ BY DIANAWI\nDu er her: Forside / Arkiv for adventskrans\nDiana Winther · 5. december 2017 · 2 kommentarer\nIngen jul uden en adventskrans, hvis I spørger mig. Så er 1. adventssøndag vel overstået, og julehyggen med masse julepynt, er pustet ind i vores hjem. Årets adventskans 2017 blev lavet færdig søndag morgen, hvor det første adventslys også blev tændt. I år har vi pyntet op med … [Læs mere...] om Adventskrans 2017, julepynt og årets julebuket\nSkrevet i: DIY, Højtider, Hverdagsglimt, Inspiration, Interiør, Jul Tags: adventskrans, jul, juledekoration\nSidste DIY vintage adventskrans for i år\nDiana Winther · 29. november 2015 · 1 kommentar\nJeg kunne ikke lade være med at lave endnu en adventskrans. Efter jeg under oprydningen i morges fandt min gamle køkkenvægt, som jeg købte på loppen i sommers. Så jeg besluttede at bruge alt, hvad jeg havde. Både herhjemme og i haven til at lave denne vintage adventskrans af … [Læs mere...] om Sidste DIY vintage adventskrans for i år\nSkrevet i: DIY, Højtider, Inspiration, Interiør Tags: adventskrans, adventssøndage, julen 2015\nDiana Winther · 24. november 2015 · 1 kommentar


./ucp.php?mode=register&sid=90f95fd3a1bc11c279b61c23647c49c5 Jeg har glemt mit kodeord\nSøgningen gav 183 træffere: dendronephthya\nSøgningen gav 183 træffere • Side 1 af 7 • 1, 2, 3, 4, 5 ... 7\ntirs 5. maj 2020 13:48\nsøn 19. apr 2020 16:43\n... Samling af caribiske gorgoniaer. https://reefguide.org/carib/index25.html#Gorgonians Hvis nogen gerne vil læse om Tim Wijgerde´s forsøg med Dendronephthya, så ligger den her: https://reefs.com/magazine/experimental-aquaculture-of-dendronephthya-corals/ Meget udførligt beskrevet og et interessant ...\n... nok, men jeg synes mest at den ligner en degenereret stok rosenkål. Smag og behag er heldigvis forskellig og det er interessante koraller. G 4 Dendronephthya.jpg Tim Wijgerde (marine biolog og PhD) lavede en større videnskabelig undersøgelse af netop Dendronepthya. Han gik virkelig grundigt ...\nons 25. jul 2018 14:51\nDen ser noget træt ud. Kn du ikke tage et billede, når den er mere vågen end på billedet.\nDet kan være en Sinularia af en art, men også en Dendronephthya ligende type\nfre 13. apr 2018 16:33\nLennart skrev: Det lyder da rigtig trist, gad vide hvorfor de så sælges i en helt almindelig akvariebutik? Nå men jeg kan da forsøge at købe sådan flaske med plankton.\nDet er ellers en meget smuk koral.\nHvor skulle den så ellers sælges??\nDet er fuldstændig samme ting med de flotte Dendronephthya og Nephthea\nsøn 12. nov 2017 00:56\nEmne: Deep ocean/Dejong!\n... hvertfald harm når forhandlerne gang på gang hiver dyr hjem som bevidst ikke kan overleve i vores akvarier , såsom visse gorgoniatyper , Søfjer, dendronephthya o.s.v Der er også flere fisketyper der også helst skulle blive i havet , men de bliver også importeret i stor stil selv om det er til ...\nlør 11. nov 2017 21:29\nsøn 10. jan 2016 11:07\nEmne: pink snegl - Hva' det for en?\nRe: pink snegl - Hva' det for en?\n... Jeg har kun én balje :-) Jeg ved det ikke, men tror måske heller ikke den snegl overhovedet kan trives uden en Dendronephthya. Overvejer faktisk stadig en lille smule om jeg evt. skulle beholde den. Jeg kan desværre ikke finde noget information om hvilken skade ...\nlør 9. jan 2016 21:38\nmichael26 skrev: Men er mega flot\nVil du have den? Hvis du ikke har Dendronephthya gør den næppe nogen skade\nlør 9. jan 2016 21:37\nSer ud til det er en parasit på Dendronephthya\nsøn 11. okt 2015 10:57\nEmne: Pink/rød vand fra skummer\nRe: Pink/rød vand fra skummer\n... gule og pink, og nu vi ved det? Stopper vi så med at handle med dem? Nej det gør vi da ik. Er ikke helt med på hvad du skriver som altid :) Er det Dendronephthya og Sarcophyton du mener er farvede gule og pink ved DJ ?\ntors 23. jul 2015 10:29\nEmne: Dendronephthya species\nRe: Dendronephthya species\nInden en masse går ud og spenderer guld på disse koraller, vil jeg lige påpege at der er utallige dygtige akvarister her på SF der har forsøgt sig gennem tiden, desværre uden det store held. Jeg vil sige de er umulige og bør blive i havet. http://www.reefs.org/library/aquarium_net/1296/1296_4.html ...\ntors 23. jul 2015 10:14\nJeg bruger Easybooster som består af Isochrysis T-ISO (33%) / Nannochloropsis (31%) / Tetraselmis (18%) / Phaeodactylum (18%) Peder har ganske rigtigt mange års mere saltvands erfaring end du og jeg tilsammen, men du har da i hvert fald 3 gange mere end jeg :-) Tror dog heller ikke man behøver være ...\ntors 23. jul 2015 08:39\nHej Peder og Poul.\nHvilken phytoplankton fodrer I med?\nVirkelig en flot koral...... Tror lige jeg afventer situationen, da jeg ikke er så dygtig som jer.\nons 22. jul 2015 22:26\nHåber du får den op at stå igen, og den tynde tråd med sten på, heller ikke knækker.\nRigtig god ferie kære Poul:-)\nons 22. jul 2015 22:09\n... (samme antal fodringer, men tyndere blanding), da jeg ikke kan holde næringen nede. Gætter på det bliver meget svært at få den op at stå igen (Dendronephthya'en) når vi kommer hjem. Jeg købte i øvrigt ca. en måned senere, også en lidt anden slags, gul med orange polypper. Den har bevæget sig ...\nons 22. jul 2015 21:55\nIkke fordi jeg på nogen måde vil begive mig ud i det samme som jer, men af ren nysgerrighed, hvor får i fat i de koraller henne? (: Jeg ved at Poul fik sin fra DecOcean, og de er ikke så sjældent i handlen mere :y Men, det er stadig en meget svær koral - men en Mandarinfisk ansås også for umulig fo...\nons 22. jul 2015 20:59\nons 22. jul 2015 20:56\nons 22. jul 2015 20:14\nIkke fordi jeg på nogen måde vil begive mig ud i det samme som jer, men af ren nysgerrighed, hvor får i fat i de koraller henne? (:\nons 22. jul 2015 15:45\nTil dem som stadig har lidt "blod på tanden" med disse ultra smukke skabninger, så er her en frisk artikel fra AA :-) Desværre bekræfter deres forsøg indtil videre, hvor svær denne familie er :G - men vi "finder" løsningen..... http://www.advancedaquarist.com/2015/7/aafeature Mvh...\ntirs 9. jun 2015 18:19\nEmne: Helle & Poul's 360L - hurtig video Januar 2020\nRe: Helle & Poul's 360L (7/6 mini uppdate)\n... i orden. TROR en god del af tricket er, at fodre overdrevent med phyto de første 6-7 dage efter man har fået den hjem. Har lagt mærke til på mine Dendronephthya, at når jeg har været på ferie i en uge, tager det mig efterfølgende mindst en uge med intensiv fodring, før de ser bare en smule glade ...\nman 8. jun 2015 20:06\n... Jeg fodrer den med nyklækkede artemia en gang om ugen og der imellem med blandet småt frost (cyklops, rød plankton, hjuldyr etc. Desuden får mine Dendronephthya phyto flere gange dagligt. Jeg tænker de forskellige filterfeeders måske også får lidt glæde af det. @Kenneth: Skarp akvarist? Tror du ...\nsøn 7. jun 2015 21:15\nRe: Helle & Poul's 360L (29/9 musling og 1 års fødselsdag)\n... Forbruget af KH og Ca faldt pludselig til næsten igenting og der har det stort set ligget lige siden. Bortset fra et par Goniopora, et par Dendronephthya, et par solkoraller er de stort set stået af alle sammen, en ad gangen. For at forsøge noget, skruede jeg så i en periode en del ned ...\nons 1. apr 2015 21:48\nEmne: Goniopora. Nu med orm!\nRe: Goniopora. Nu med orm!\n... velegnet til Goniopora. Uden at være skråsikker, er det er vist kun ganske få koral arter der spiser phytoplankton direkte, i betydelige mængder (Dendronephthya og lign.). Goniopora kan hverken trives eller leve på phytoplankton. Borneman har ganske vist på et tidspunkt skrevet, at næsten halvdelen ...\nons 11. mar 2015 18:07\nEmne: Zoanthus skrumper + anden koral\nRe: Zoanthus skrumper + anden koral\n... til target fordring tror jeg ikke phytoplankton er velegnet til Goniopora. Det er vist kun ganske få koral arter der spiser phytoplankton (Dendronephthya etc.). Jeg tror ikke Goniopora gør. De spiser dog formentlig zooplankton som jo så spiser phytoplankton.\nlør 14. feb 2015 12:36\n... det kan vi så konstatere at der ikke er. Den " hvid koral, der har en masse arme med små blomsterlignende hoveder." Det er formentlig en Dendronephthya eller lign. De er meget svære at holde i et stort akvarie og totalt umulige i et så lille akvarie. Men et par billeder vil hjælpe gevaldigt ...\nfre 30. jan 2015 17:48\nEmne: Nogen der har erfaring med at holde Søfjer ?\nRe: Nogen der har erfaring med at holde Søfjer ?\n... se hvad jeg skulle med en død søfjer så jeg tog altså den levende. Jeg er oprigtig ked af det, Peder :biggrin: @Anders: Jeg laver en update på min dendronephthya og/eller min blue berry hvis det lykkes mig at holde liv i en af dem i et år.\nons 28. jan 2015 12:10\nEmne: Dendronephthya klunzingeri - Red Caulilfower\nRe: Dendronephthya klunzingeri - Red Caulilfower\nJeg har også søgt efter folk men der er meget langt imellem folk der har holdt dem i live mere end et år.\nons 28. jan 2015 10:11\nMin bror har nogle NPS koraller, men ikke lige denne koral og denne skulle være specielt svær, så håbede at hører fra nogle, som have holdt en med success, uden at de havde proppet deres akvarium med plankton.


Psykoedukationsgruppe - ADHD - PDF\nDownload "Psykoedukationsgruppe - ADHD"\n1 Psykoedukationsgruppe - ADHD Informationsmateriale til sundhedsfaglig kontaktperson Der arbejdes i gruppen med materiale som er hentet fra følgende manual: PEGASUS Kurs för vuxna med ADHD och deras närstående. Udgivet af Hogrefe Psykologiforläget AB, Skrevet af: Tatja Hirvikoski, Else Waaler, Johan Carlsson, Gabriel Helldén og Therese Lindström. Formål: Hovedformålet med gruppeforløbet er at øge deltagernes viden omkring ADHD, samt strategier, behandlings- og støttemuligheder som kan understøtte håndteringen af ADHD-relaterede problemstillinger. Desuden sigter forløbet mod at: Forbedre kvaliteten af relationen både mellem de, der deltager sammen samt relationen til andre pårørende. Øget forståelse for og indsigt i den situation, som personen man deltager med befinder sig i.- hvad det er, de kæmper med. Lette/aflaste de pårørende. Mindske belastninger, følelse af skyld og/eller håbløshed gennem øget viden omkring støttemuligheder. Skabe et forum, hvor man kan få og yde støtte til andre i en lignende situation. Udveksling af erfaringer. Understøtte bearbejning samt accept af en ny diagnose. Give en forklaring på vanskeligheder med henblik på at undgå depressive grublerier, skyldfølelse eller tanker om, hvorledes livet kunne have formet sig. Øge deltagernes livskvalitet. Introducere værktøjer og strategier som kan føre til øget trivsel i hverdagen. Indgive og formidle håb. Fokus på muligheder for selv at påvirke og ændre ens egen situation til det bedre. Henvisning: Det er besluttet, at der i afdelingen afholdes psykoedukationsgrupper i LP Sønderborg samt LP Tønder. Der er oprettet ventelistegrupper i Cosmic. Patienter skrives på ventelisten i den Lokalpsykiatri, hvor det skønnes mest hensigtsmæssigt at patienten deltager. Der udfærdiges et konferencenotat med samme dato som registreringsdato på ventelisten. Ved notatet anvendes\n2 Dikteringsskabelon til gruppe under pakkeforløb. Findes på x-drevet i fællesmappen Gruppebehandling - pakkeforløb. Inklusionskriterier: ADHD som primærdiagnose. Motiveret for at deltage i et psykoedukationsforløb over 7 8 gange. (mulighed for at deltage med en pårørende) Eksklusionskriterier i forhold til gruppedeltagelse: Manglende motivation Pågående misbrug indenfor de sidste tre måneder. Hvis misbrugende etableres i stedet samarbejde med misbrugscenteret. Mental retardering (IQ under 70) Organisk hjerneskade Autisme spektrum forstyrrelse som primær diagnose. Suicidalitet Anden alvorlig psykiatrisk lidelse (psykotisk eller i akut krise/depression) Alvorlige psykosociale problemstillinger, der gør deltagelse umulig (f.eks. hjemløshed) Sundhedsfaglig kontaktperson og lægefagligt ansvarlig: Patienten fortsætter under gruppeforløbet ved sundhedsfaglig kontaktperson i den LP de kommer fra og her administreres den del af pakkeforløbet, som omhandler psykofarmakologi - 3 timer. Det er dog ikke en forudsætning for deltagelse i gruppeforløbet, at patienten er i psykofarmakologisk behandling. Form: Gruppen består af 8-12 patienter samt deres pårørende. Gruppen er en lukket gruppe. Gruppen ledes som af to behandlere. Der kan indkaldes eksterne undervisere fra eksempelvis jobcenter, socialpsykiatri eller personer, som selv lider af ADHD. Inden opstarten i gruppen afholdes en forsamtale. Formålet med en forsamtale er at opbygge tryghed/alliance, samt formidle viden om gruppens formål og indhold. Desuden sigter samtalen mod at få skabt et billede af deltagerens aktuelle situation og formåen, motivation, samt at afstemme forventninger skabe realistiske forventninger. Det afklares desuden, hvilken pårørende, som deltageren ønsker deltager i gruppeforløbet.\n3 Gruppeforløbet strækker sig over 7-8 sessioner af 2 timers varighed med en pause midtvejs. Hver session består af oplæg omkring dagens tema med korte afbræk med diskussioner i små grupper, som efterfølgende deles i plenum. Der fortsættes på samme vis efter pausen. I slutningen af hver session evalueres udbyttet af sessionen. Sessionernes indhold: 1. Session 1: ADHD hos voksne en introduktion. Giver deltagerne grundlæggende viden omkring ADHD. Der berøres blandt andet temaer omkring: kernesymptomer, konsekvenser og funktionsnedsættelser, som er almindelige i voksenalderen, neuro-biologiske teorier om ADHD, ADHD og kønsforskelle (-ligheder), kort om behandlingsmuligheder og støtteforanstaltninger. De pårørendes situation introduceres. Styrker og ressourcer, som er almindelige hos personer med ADHD diskuteres. Målet med sessionen er indledningsvist at skabe en fælles forståelse for, hvad ADHD hos voksne indebærer. 2. Session 2: Behandling af ADHD farmakologisk og psykologisk. Forskellige forskningsbaserede farmakologiske og psykologiske behandlingsmetoder ved ADHD præsenteres. Forskellige lægemidler, effekter på kernesymptomer samt bivirkninger beskrives. Forskellige psykologiske behandlingsmetoder med hovedvægt på adfærdsterapeutiske principper beskrives. Mindfullness og adfærdsanalyse beskrives (eventuelt demonstreres). Målet med sessionen er at åbne op for synspunkter og diskussion omkring deltagernes egne erfaringer, behov og tanker omkring de forskellige behandlingsmetoder. 3. Session 3: Livsstilsfaktorer og ADHD. Hvorledes man kan skabe en sund livsstil med særlig fokus på sammenhængen mellem livsstilsvaner og graden af ADHD-symptomer. Mange voksne med ADHD lider af stressrelateret besvær eller sygdomme, og sessionen indeholder forslag til hvorledes man kan restituere og håndtere hverdagens stress. Betydningen af motions-, kost- og søvnvaner beskrives, samt hvorledes selv små ændringer i vore vaner kan have positiv effekt på vores sundhed. En rød tråd gennem sessionen er, hvorledes man kan motivere sig selv til at skabe forandring. De pårørendes rolle er særlig vigtig i og med at vaner ofte er mere eller minde fælles. 4. Session 4: Mestrings- og støttestrategier i hverdagen. Giver information omkring kognitive strategier og metoder som kan hjælp en med at kompensere for de eksekutive vanskeligheder som er en del af at lide af ADHD. De pårørende har ofte en vigtig rolle i at støtte personen med ADHD omkring at håndtere tid, planlægge og organisere. I sessionen diskuteres hvorledes man som pårørende kan støtte på en respektfuld måde som ikke belaster relationen eller selvværdsfølelsen hos personen, der lider af ADHD. 5. Session 5: At leve med ADHD.\n4 Sessionen baseres først og fremmest på en voksen persons beretning om sit liv med ADHD. Det kan være emner som hvorledes han eller hun fik sin diagnose. Hvorledes han eller hun har lært at acceptere denne? Hvilke forandringer har været hjælpsomme for at få livet til at fungere. Målet med sessionen er først og fremmest at høre om en andens erfaringer og oplevelser med at få en ADHD-diagnose som voksen at blive valideret gennem at erfare af, at andre har oplevelser som ligner mine. For de pårørende kan fortællingen skabe en dybere forståelse for det, som deres barn, forælder, ven eller partner med ADHD har oplevet og deres egen rolle i livet. Det vigtigste formål med sessionen er at skabe håb, normalisere ADHD som en livslang tilstand, der godt kan forenes med livskvalitet og samtidigt validere den følelsesmæssige udfordring det er at få en kronisk diagnose i voksenalderen. Alternativt kan sessionen indeholde filmklip med beretninger fra voksne med ADHD, som kan danne udgangspunkt for erfaringsudvekslinger og diskussioner deltagerne i mellem. 6. Session 6: ADHD og relationer. Denne session retter sig på en og samme gang til deltagere med ADHD og deres pårørende. Fokus er på hvorledes ADHD-symptomer som uopmærksomhed, impulsivitet og eksekutive vanskeligheder kan påvirke social adfærd og nære relationer. Det diskuteres hvorledes forskellige sociale situationer og adfærd kan opleves dels fra den pårørende og dels fra personen med ADHDs perspektiv. Det centrale i sessionen er at skabe en forståelse for begge perspektiver, samt at beskrive strategier, som kan forbedre relationen mellem personen med ADHD og deres pårørende. 7. Session 7: ADHD og arbejdsliv. Kommunale støttemuligheder og tilbud. Sessionen består af to dele. Den første omhandler typiske ADHD-relaterede udfordringer som letafledelighed, udtrætning og vanskeligheder med at håndtere tid. Forskellige måder, hvorpå arbejdssituationen kan tilpasses til disse vanskeligheder beskrives. Den anden del omhandler de forskellige tilbud og muligheder for støtte og indsatser, der findes fra kommunalt hold. Målet med sessionen er at give et overblik over hvilke muligheder der findes for at få hjælp og støtte til at håndtere de vanskeligheder som kan opstå for personer med ADHD og deres pårørende i forbindelse med både arbejdsliv, familieliv og funktion i hverdagen. Der kan eventuelt suppleres med en session omhandlende ADHD og forældreskab. Eller dette tema kan indbygges i sessionen omhandlende ADHD og relationer eller At leve med ADHD.


WOW Search 5200 BELVEDERE PALADSANLÆG [ Svar Dansk ] - Games For Cats\nDer er meget sjov under leg WOW Search 5200 BELVEDERE PALADSANLÆG . Det klassiske ordsøgespil genopfundet af Fugo. stryg fingeren for at forbinde bogstaver for at danne gyldige ord givet af spillet, nogle gange er der nogle skjulte ord at opdage. Spillet er opdelt i forskellige lande, ligesom på Wonder of Word. Inden for hvert lands afsnit er der flere gåder at løse – hver repræsenterer et andet vartegn eller by i landet.Dette gitter svarer til niveauet 5200\nWOW Search 5200 BELVEDERE PALADSANLÆG Svar :\nDimensionen på dette niveau gitter er 9×10 som betragtes som medium. Temaet er KAN LEJES\nCONTAINER ( 10 , 8 )\nUDSTYR ( 9 , 7 )\nVÆRELSE ( 10 , 1 )\nBÅD ( 1 , 1 )\nHOTEL ( 6 , 6 )\nFILM ( 5 , 7 )\nSOMMERHUS ( 10 , 9 )\nKOSTUME ( 8 , 4 )\nVÆRKTØJ ( 1 , 9 )\nVAREVOGN ( 1 , 2 )\nDette niveau er løst, når du er færdig med det, skal du hurtigt se på dette niveau igen for at forstå, hvilken logik udvikleren brugte til at bygge det og bruge denne konklusion til at løse andre gitre som det næste : WOW Search 5201 BELVEDERE PALADSANLÆG Svar .